title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1870/99 von Ewa Hedkvist Petersen (PSE) an die Kommission. Sicherheit des Kernkraftwerks auf der Halbinsel Kola vor 2000.

eurovoc_concepts:
Russia
nuclear power station
nuclear safety

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/41 Koordinierungsverordnung, Verordnung (EWG) Nr. 2082/93 des Rates vom 20. Juli 1993 zur ˜nderung der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 zur Durchf(cid:252)hrung der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 hinsichtlich der Koordinierung der Interventionen der verschiedenen Strukturfonds einerseits und zwischen diesen und den Interventionen der Europ(cid:228)ischen Investitionsbank und der sonstigen vorhandenen Finanzinstrumente andererseits (1), sowie gem(cid:228)(cid:223) Artikel 2 der Haushaltsordnung, Verordnung (EG, Euratom, EGKS) Nr. 2335/ 95 des Rates vom 18. September 1995 zur ˜nderung der Haushaltsordnung vom 21. Dezember 1977 f(cid:252)r den Gesamthaushaltsplan der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften betreffend die Sonderbestimmungen f(cid:252)r die Mittel f(cid:252)r Forschung und technologische Entwicklung (2). Nach dem Audit der Kommission haben die niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden 83 % der ESF-Projekte von 1997 f(cid:252)r die obengenannten Ziele (cid:252)berpr(cid:252)ft. In dem niederl(cid:228)ndischen Bericht (cid:252)ber die zus(cid:228)tzlichen Pr(cid:252)fungen wurde der inkorrekte Betrag auf 58,4 Millionen HFL (26,5 Mio. Euro) beziffert, was 22 % des Betrags der (cid:252)berpr(cid:252)ften Projekte und 17,5 % der ESF-Zusch(cid:252)sse f(cid:252)r 1997 entspricht. Eine Sch(cid:228)tzung f(cid:252)r den Umfang der Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten in den Jahren 1994-1995-1996 wurde bisher nicht vorgelegt. Bei der Verringerung der ESF-Zahlungen an die Niederlande kann die Kommission nicht unterscheiden zwischen Projekten, die sich an die europ(cid:228)ischen und niederl(cid:228)ndischen ESF-Vorschriften halten, und Projekten, die dagegen versto(cid:223)en. Tats(cid:228)chlich ist auf der Grundlage des Subsidiarit(cid:228)tsprinzips und der Partnerschaft zwischen der Kommission und dem betreffenden Mitgliedstaat f(cid:252)r die Erstellung der Unter- lagen (cid:252)ber alle get(cid:228)tigten Ausgaben sowie deren Beglaubigung der Mitgliedstaat zust(cid:228)ndig. Da die nieder- l(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden noch keinen Antrag auf die Abschlu(cid:223)zahlung f(cid:252)r 1997 mit den berichtigten Betr(cid:228)gen eingereicht haben, kann die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 21 der Koordinierungsverordnung und Artikel 2 der Haushaltsordnung keine Abschlu(cid:223)zahlungen f(cid:252)r die verschiedenen j(cid:228)hrlichen Teilbetr(cid:228)ge an die Niederlande leisten. Die Kommission versucht zusammen mit den niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden, eine angemessene und schnelle L(cid:246)sung f(cid:252)r die Zahlungsprobleme zu finden. (1) ABl. L 193 vom 31. 7. 1993. (2) ABl. L 240 vom 7. 10. 1995. (2000/C 219 E/048) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1870/99 von Ewa Hedkvist Petersen (PSE) an die Kommission (12. Oktober 1999) Betrifft: Sicherheit des Kernkraftwerks auf der Halbinsel Kola vor 2000 Das schwedische Zentralamt f(cid:252)r Verwaltungsreform hat der schwedischen Regierung einen Bericht (cid:252)ber die Risiken und die notwendigen Ma(cid:223)nahmen zur Gew(cid:228)hrleistung von f(cid:252)r die Allgemeinheit wichtigen Funktionen im Zusammenhang mit der Umstellung der EDV vor dem Jahr 2000 vorgelegt. Danach ist die Sicherheit der Kernkraftwerke in Schweden seit dem 1. Juli 1999 in bezug auf alle Sicherheitssysteme gew(cid:228)hrleistet. Dagegen ist uns bekannt, da(cid:223) es in verschiedenen L(cid:228)ndern der ehemaligen Sowjetunion f(cid:252)r die Kernkraft keine Risikobewertungen gibt. Auf der Halbinsel Kola, 500 Kilometer von meiner Heimat Norrbotten entfernt, liegt das Kernkraftwerk Polyarnyj Zori, in dem 63 % der auf der Halbinsel Kola verbrauchten Elektroenergie erzeugt wird und das als eines der 10 gef(cid:228)hrlichsten Kernkraftwerke der Welt gilt. Im Falle einer Havarie zur Jahrtausendwende kann es f(cid:252)r unabsehbare Zeit zu katastrophalen Folgen f(cid:252)r Menschen und Umwelt im Raum an der Barentssee kommen. Was unternimmt die Kommission, um sich zu vergewissern, da(cid:223) Ru(cid:223)land t(cid:228)tig geworden ist oder t(cid:228)tig werden wird, um eine Havarie des Kernkraftwerks zu vermeiden? C 219 E/42 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (23. November 1999) Die Kommission verfolgt die m(cid:246)glichen Auswirkungen des Problems der Jahrtausendwende auf die nukleare Sicherheit seit 1998. Sie hat eine Reihe von Ma(cid:223)nahmen getroffen und einschl(cid:228)gige Infor- mationen eingeholt. Die Internationale Atomenergie-Organisation verf(cid:252)gt (cid:252)ber ein 2000-Programm zur Unterst(cid:252)tzung verschiedener Staaten einschlie(cid:223)lich Ru(cid:223)lands. Sie koordiniert ferner internationale Aktivi- t(cid:228)ten zur Gew(cid:228)hrleistung der nuklearen Sicherheit im Jahr 2000. Im Juni 1998 er(cid:246)rterte die Kommission das 2000-Problem mit allen europ(cid:228)ischen Aufsichtsbeh(cid:246)rden f(cid:252)r Kernenergie und der russischen Beh(cid:246)rde Gosatomnadzor. Anl(cid:228)(cid:223)lich eines Treffens im Januar 1999 ging die Kommission erneut auf diese Frage ein, ersuchte um Zwischenberichte und bot ihre Hilfe an. Seither hat die Gosatomnadzor um Unterst(cid:252)tzung bei der Entwicklung rechtlicher Verfahren f(cid:252)r das Jahr 2000 gebeten, und das Projekt wurde eingeleitet. Auf einer Sitzung im Juni 1999 berichtete Gosatomnadzor erneut (cid:252)ber die Lage in russischen Kernkraftwerken. Es wurden keine Probleme mit sicherheitskritischen Systemen bekannt, und Gosatomnadzor plante Inspektionen von Kernkraftwerken auf deren 2000- Konformit(cid:228)t f(cid:252)r die zweite Jahresh(cid:228)lfte 1999. Rosenergoatom, der zentrale Betreiber des Kraftwerks auf Kola, f(cid:252)hrte k(cid:252)rzlich eine Bewertung seiner 2000-F(cid:228)higkeit durch. Das amerikanische Energieministerium nahm an dieser Mission als Beobachter teil. Dabei stellte sich heraus, da(cid:223) das Kraftwerk von Kola Fortschritte bei der Bewertung der Auswirkungen des Jahres 2000 auf seine Systeme erzielt hat. Es wurden keine Probleme mit sicherheitskritischen Systemen festgestellt, w(cid:228)hrend sich bei mehreren anderen Systemen Schwierigkeiten zutage traten. Die schwer- wiegendsten Probleme sollen bis Ende 1999 abgestellt werden. Die Kommission hat einen Vertrag mit dem Weltverband der Kernkraftwerksbetreiber geschlossen, der unl(cid:228)ngst einen Besuch auf Kola abstattete. Zu seinen Aufgaben geh(cid:246)rte u. a. die Unterst(cid:252)tzung des Kraftwerks bei der Krisenplanung. Wie aus den obigen Erl(cid:228)uterungen hervorgeht, hat die russische Regierung eine Reihe von Ma(cid:223)nahmen getroffen und wird von der Kommission zu deren Weiterentwicklung ermutigt. Dennoch sei daran erinnert, da(cid:223) die nukleare Sicherheit in die nationale Zust(cid:228)ndigkeit f(cid:228)llt und die russischen Betreiber und ihre Aufsichtsbeh(cid:246)rde f(cid:252)r die Sicherheit des Kraftwerks verantwortlich sind, nicht aber die Kommission. (2000/C 219 E/049) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1874/99 von Joan Colom i Naval (PSE) an die Kommission Betrifft: L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung am Flughafen von Barcelona (12. Oktober 1999) Seit einiger Zeit beschweren sich die Anrainer des Flughafens von Barcelona und insbesondere die Bewohner der Gemeinde Gav(cid:224) (cid:252)ber die starke L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung durch viele Flugzeuge bei ihrem Lande- anflug, auch in den Nachtstunden. Es scheint sich in vielen F(cid:228)llen um Flugzeuge aus der ehemaligen Sowjetunion zu handeln, von denen die Bedingungen des europ(cid:228)ischen Regelwerks nicht erf(cid:252)llt werden. Kann die Kommission (cid:252)ber die Anwendung und Abwicklung der diesbez(cid:252)glichen Gemeinschaftsvor- schriften seitens der f(cid:252)r den Flughafen von Barcelona zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden informieren? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (29. Oktober 1999) Die Kommission verf(cid:252)gt (cid:252)ber keine Hinweise dar(cid:252)ber, da(cid:223) die spanischen Beh(cid:246)rden, insbesondere die Flughafenverwaltung Barcelona gegen die Gemeinschaftsvorschriften (cid:252)ber Flugl(cid:228)rm versto(cid:223)en h(cid:228)tten. Die Kommission kann jedoch einige allgemeine Angaben zum Flugl(cid:228)rm machen


title: PREGUNTA ESCRITA E-1802/99 de David Bowe (PSE) a la Comisión. Lindano.

eurovoc_concepts:
Austria
dangerous substance
directive (EU)
environmental impact
environmental risk prevention
health risk
impact study
labelling
pesticide
plant health legislation

text: C 170 E/104 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 Mediante esa Resoluci(cid:243)n, el Parlamento Europeo confirm(cid:243), en primera lectura, en el marco del procedi- miento de codecisi(cid:243)n de aplicaci(cid:243)n tras la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam, toda una serie de textos votados en la legislatura anterior. Tras esta Resoluci(cid:243)n del Parlamento Europeo, el Consejo intentarÆ en adelante avanzar en estos expedientes. (2000/C 170 E/121) PREGUNTA ESCRITA E-1801/99 de David Bowe (PSE) a la Comisi(cid:243)n (12 de octubre de 1999) Asunto: Lindano La monograf(cid:237)a elaborada por las autoridades austr(cid:237)acas sobre las consecuencias para la salud y el medio ambiente del pesticida lindane ha sido enviada a las autoridades competentes de los Estados miembros para que puedan tomarse en consideraci(cid:243)n sus respectivos puntos de vista antes de que la Comisi(cid:243)n presente una propuesta sobre el uso de este producto. ingente nœmero de pesticidas y de otros productos qu(cid:237)micos sobre cuya inocuidad falta Dado el informaci(cid:243)n, ¿estÆ satisfecha la Comisi(cid:243)n con el actual proceso de evaluaci(cid:243)n, que resulta lento y engorroso? ¿C(cid:243)mo piensa la Comisi(cid:243)n acelerar este proceso sin disminuir los niveles de seguridad? (2000/C 170 E/122) PREGUNTA ESCRITA E-1802/99 de David Bowe (PSE) a la Comisi(cid:243)n (12 de octubre de 1999) Asunto: Lindano Con arreglo a la Directiva 91/414/CEE del Consejo (1), las autoridades austr(cid:237)acas han elaborado una monograf(cid:237)a sobre las consecuencias para la salud y el medio ambiente del pesticida lindano. En dicha monograf(cid:237)a se recomienda la suspensi(cid:243)n del uso de dicho pesticida en toda la UE hasta que no se cuente con mayor informaci(cid:243)n. AdemÆs, se pide que dicho producto se clasifique en la categor(cid:237)a 3 de las sustancias carcin(cid:243)genas y que se le etiquete con la frase «posible riesgo de efectos irreversibles» de conformidad con la Directiva 67/548/CEE (2). Dadas las recomendaciones recogidas en el informe y visto que Suecia y Dinamarca ya han prohibido el uso del pesticida lindano, ¿quØ medidas tiene intenci(cid:243)n de adoptar la Comisi(cid:243)n con respecto a este producto? ¿AceptarÆ (cid:237)ntegramente las recomendaciones de las autoridades austr(cid:237)acas, particularmente en vista del principio de cautela? (1) DO L 230 de 19. 8. 1991, p. 1. (2) DO 196 de 16. 8. 1967, p. 1. Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1801/99 y E-1802/99 dada por el Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de noviembre de 1999) En cuanto a la situaci(cid:243)n actual del examen del expediente relativo al lindano, la Comisi(cid:243)n se remite a su respuesta a la pregunta escrita E-0154/99 de la Sra. Pollack (1). La Comisi(cid:243)n seguirÆ el procedimiento establecido en el Reglamento (CEE) 3600/92 de la Comisi(cid:243)n, de 11 de diciembre de 1992, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:243)n de la primera fase del programa de trabajo contemplado en el apartado 2 del art(cid:237)culo 8 de la Directiva 91/414/CEE del Consejo 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/105 relativa a la comercializaci(cid:243)n de productos fitosanitarios (2), y presentarÆ una propuesta al ComitØ fitosanitario permanente a la mayor brevedad, una vez que hayan terminado todas las consultas. A tal efecto, podr(cid:237)a ser necesario revisar la clasificaci(cid:243)n y el etiquetado del lindano en aplicaci(cid:243)n de lo dispuesto en la Directiva 67/548/CEE del Consejo, de 27 de junio de 1967, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas en materia de clasificaci(cid:243)n, embalaje y etiquetado de las sustancias peligrosas (3). Desde la aprobaci(cid:243)n de la Directiva 91/414/CEE, de 15 de julio de 1991 (4), se ha producido un gran avance, que se ha traducido, sobre todo, en la elaboraci(cid:243)n de medidas legislativas de transposici(cid:243)n y de documentos de referencia tØcnica y en el refuerzo de la confianza entre los Estados miembros. No obstante, la Comisi(cid:243)n considera que el proceso de revisi(cid:243)n deber(cid:237)a acelerarse. Por estos motivos, se estudia actualmente una nueva estrategia en funci(cid:243)n de las posibilidades de actuaci(cid:243)n de que dispone la Comisi(cid:243)n de acuerdo con la Directiva 91/414/CEE. Este proceso deber(cid:237)a desembocar, de aqu(cid:237) a finales de 1999, en la adopci(cid:243)n de nuevas medidas de aplicaci(cid:243)n para la revisi(cid:243)n de las demÆs sustancias activas existentes. La Comisi(cid:243)n no tiene intenci(cid:243)n de disminuir los niveles de seguridad que establece la Directiva. (1) DO C 325 de 12. 11. 1999, p. 76. (2) DO L 366 de 15. 12. 1992. (3) DO L 196 de 16. 8. 1967. (4) DO L 230 de 19. 8. 1991. (2000/C 170 E/123) PREGUNTA ESCRITA P-1806/99 de Paul R(cid:252)big (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de octubre de 1999) Asunto: Env(cid:237)o transfronterizo directo de anuarios telef(cid:243)nicos nacionales La «International Telecommunication Union» es una asociaci(cid:243)n de empresas de telecomunicaci(cid:243)n a escala europea. Para obtener un anuario telef(cid:243)nico de un Estado miembro, esta asociaci(cid:243)n aconseja a los usuarios dirigirse a la administraci(cid:243)n de su propio pa(cid:237)s. Muchas administraciones hacen caso de esta recomendaci(cid:243)n de un organismo no estatal y no comunitario y entregan sus correspondientes anuarios telef(cid:243)nicos s(cid:243)lo dentro de sus propias fronteras. ¿QuØ consideraci(cid:243)n le merece a la Comisi(cid:243)n este proceder a la luz de la liberalizaci(cid:243)n de «Telecom» y de la realizaci(cid:243)n progresiva del mercado interior? ¿Puede la Comisi(cid:243)n evitar la sospecha de una violaci(cid:243)n del derecho de competencia o de la normativa relativa a la discriminaci(cid:243)n? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de noviembre de 1999) La cuesti(cid:243)n planteada por Su Seæor(cid:237)a se refiere a las condiciones de aplicaci(cid:243)n, por las autoridades reglamentarias nacionales de los Estados miembros, de las disposiciones pertinentes de la Directiva 98/10/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 26 de febrero de 1998, sobre la aplicaci(cid:243)n de la oferta de red abierta (ONP) a la telefon(cid:237)a vocal y sobre el servicio universal de telecomunicaciones en un entorno competitivo (1). En efecto, esta Directiva prevØ en el apartado 2 del art(cid:237)culo 15 que (con la œnica reserva del respeto de la legislaci(cid:243)n correspondiente sobre la protecci(cid:243)n de los datos personales) «los Estados miembros adoptarÆn todas las medidas necesarias para eliminar cualesquiera restricciones reglamentarias que impidan la prestaci(cid:243)n de los servicios y facilidades enumerados en la parte 3 del anexo I, en cumplimiento de las normas sobre la competencia del Derecho comunitario». En las letras e) y f) de la lista incluida en la parte 3 del anexo I figuran el acceso a los servicios de operadora de otros Estados miembros as(cid:237) como el acceso a los servicios de consulta de gu(cid:237)as de otros Estados miembros


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1821/99 van Cristiana Muscardini (UEN) aan de Commissie. Beheer van het beroepsopleidingsprogramma Leonardo.

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
fund (EU)
national law
political morality
vocational training

text: 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/109 (2000/C 170 E/128) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1821/99 van Cristiana Muscardini (NI) aan de Commissie (12 oktober 1999) Betreft: Beheer van het beroepsopleidingsprogramma Leonardo De beroepsopleiding is een strategisch wapen dat de EU ter beschikking staat voor de doeltreffende bestrijding van de werkloosheid. Een van de instrumenten hiervoor is het Leonardo-programma dat helaas berucht is geworden wegens de ernstige beschuldigingen van fraude aan het adres van het hiervoor bevoegde Commissielid mevrouw Cresson en dat (cid:129) terecht (cid:129) wordt beschouwd als een van de voornaamste redenen voor het gedwongen aftreden van de Commissie. De Italiaanse grondwet bepaalt in artikel 117 dat beroepsopleiding onder de bevoegdheid van de regio(cid:146)s valt en het feit dat het programma tot nu toe in Italiº is beheerd door het Ministerie van Onderwijs is dus op zijn minst onrechtmatig en anticonstitutioneel. Kan de Commissie derhalve nagaan: 1. of inderdaad in Italiº het Ministerie van Onderwijs zelf het Leonardo-programma heeft beheerd, 2. of het Ministerie van Onderwijs de middelen hiervoor eventueel rechtstreeks van de Commissie heeft ontvangen of via een driehoeksprocedure met het Ministerie van Arbeid, 3. of het Ministerie van Onderwijs deze middelen heeft gebruikt voor de zgn. (cid:132)gesteunde experimentatie(cid:148), 4. welke relaties er waren tussen het Italiaanse Ministerie van Onderwijs en Commissielid Cresson? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (11 november 1999) Het Leonardo-programma wordt rechtstreeks beheerd door de Commissie en in de lidstaten door nationale co(cid:246)rdinatie-instanties. Istituto Formazione Lavoratori In Italiº is dit het (Via Morgagni, 30, 00161 Roma). Deze overheidsinstelling staat (cid:129) wat het Leonardo-programma betreft (cid:129) onder toezicht van het Ministerie van Arbeid en het Ministerie van Onderwijs, wier vertegenwoordigers zitting hebben in het programmacomitØ dat in Brussel onder voorzitterschap van de Commissie bijeenkomt. (ISFOL), De antwoorden op de vier vragen van de geachte afgevaardigde luiden als volgt: 1. Het programma wordt niet rechtstreeks beheerd door het Ministerie van Onderwijs. 2. De financiºle middelen worden door de Commissie overgemaakt aan de initiatiefnemers van de projecten, behalve wanneer het om maatregelen op het gebied van de gedecentraliseerde mobiliteit gaat. In dat laatste geval maakt de Commissie een globale subsidie over aan het ISFOL, dat contracten afsluit met de nationale initiatiefnemers van projecten. 3. Zoals onder punt 1 en 2 opgemerkt, gaan er geen financiºle middelen rechtstreeks van de Commissie naar de ministeries. 4. Het ging om de gebruikelijke politieke relaties die voorzien zijn tussen de ministeries van de lidstaten en de leden van de Commissie


title: QUESTION ÉCRITE E-1808/99 posée par Paul Rübig (PPE-DE) à la Commission. Organismes notifiés.

eurovoc_concepts:
Community acquis
EU law
European Economic Area
European standard
accession negotiations
accession to the European Union
approval
competence of the Member States
enlargement of the Union
free movement of goods
protective clause
standardisation
transitional period (EU)

text: C 225 E/22 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 L(cid:146)article 16 de la directive 98/8/CE du Parlement et du Conseil du 16 fØvrier 1998 concernant la mise sur le marchØ des produits biocides, prØvoit une pØriode de transition de 10 ans. Au cours de cette pØriode de transition, l(cid:146)obligation de notifier au titre de la directive 98/34/CE demeure (voir l(cid:146)article 16(5)). la date de transposition obligatoire de la directive «biocides», Avant les autoritØs nØerlandaises ont le droit d(cid:146)adopter lesdites dispositions nationales (cid:224) la condition que, hormis l(cid:146)obligation de notification susmentionnØe, ces dispositions soient compatibles, avec les articles 28 (ex article 30) (cid:224) 30 (ex article 36) du traitØ CE. La Commission ne manquera pas de vØrifier cette compatibilitØ sur la base des textes qui lui seront communiquØs. le 13 mai 2000, (2000/C 225 E/023) QUESTION (cid:201)CRITE E-1808/99 posØe par Paul R(cid:252)big (PPE-DE) (cid:224) la Commission (12 octobre 1999) Objet: Organismes notifiØs Il convient de se fØliciter de l(cid:146)intention de la Commission de promouvoir la libre circulation des marchandises entre l(cid:146)UE et les pays candidats (cid:224) l(cid:146)adhØsion et de rØduire les coßts supportØs par l(cid:146)industrie, et ce moyennant une reconnaissance rapide des organismes notifiØs. Mais il est Øgalement clair que cela ne saurait se traduire par une dØtØrioration durable (cid:129) en ce qui concerne les normes environnementales, sociales, techniques et de production (cid:129) pour les consommateurs de l(cid:146)UE comme des pays candidats (cid:224) l(cid:146)adhØsion. C(cid:146)est pourquoi, s(cid:146)agissant du contr(cid:244)le de l(cid:146)autorisation de mise sur le marchØ des produits, il convient de veiller (cid:224) ce que les organismes notifiØs des pays candidats bØnØficient d(cid:146)une assistance technique et financiŁre appropriØe afin d(cid:146)atteindre les normes de qualitØ de l(cid:146)UE. D(cid:146)une maniŁre gØnØrale, il faut aussi veiller (cid:224) ce que les niveaux de qualitØ du contr(cid:244)le technique dans l(cid:146)UE et dans les pays candidats garantissent un niveau ØlevØ de protection et de sØcuritØ des consommateurs. On ne saurait tolØrer la prØsence de moutons noirs dans les rangs de ces organismes qui jouent un r(cid:244)le important. Pourquoi la question des organismes notifiØs n(cid:146)a-t-elle pas ØtØ dØbattue dans le cadre des nØgociations 1. d(cid:146)ensemble relatives (cid:224) l(cid:146)adhØsion? 2. Quelles mesures la Commission a-t-elle prØvues en sorte que les organismes notifiØs des pays candidats (cid:224) l(cid:146)adhØsion puissent s(cid:146)aligner sur les normes de qualitØ en vigueur dans l(cid:146)UE, et ces mesures sont-elles suffisantes? 3. Quelle expØrience la Commission a-t-elle acquise (cid:224) ce jour en ce qui concerne l(cid:146)application des procØdures relatives (cid:224) la clause de sauvegarde et comment organisera-t-elle ces procØdures durant la pØriode transitoire? Comment les choses se prØsentent-elles en ce qui concerne la question de la compØtence juridiction- 4. nelle? Comment la Commission compte-t-elle garantir le contr(cid:244)le permanent des normes de qualitØ requises 5. tant dans l(cid:146)UE que dans les pays candidats (cid:224) l(cid:146)adhØsion? 6. La Commission envisage-t-elle d(cid:146)autres mesures pour promouvoir la libØralisation dans le secteur des normes et des contr(cid:244)les et rØduire ainsi les coßts supportØs par les entreprises et donc, indirectement, par les consommateurs? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (3 dØcembre 1999) La Commission partage largement l(cid:146)opinion exprimØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Toutefois, elle souhaite ajouter les commentaires suivants en rØponse aux questions spØcifiques: 1. Les questions relatives aux organismes notifiØs sont couvertes dans les nØgociations sur l(cid:146)Ølargissement, sous le chapitre consacrØ (cid:224) la libre circulation des marchandises. Ces nØgociations sont encore en cours. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/23 2. La Commission a indiquØ clairement aux pays candidats que l(cid:146)alignement sur l(cid:146)acquis en matiŁre d(cid:146)organismes notifiØs est indispensable pour l(cid:146)Ølargissement, position qui n(cid:146)est pas contestØe. Une assistance technique dans ce domaine est assurØe par le programme PHARE, et plus particuliŁrement le programme PRAQ III. Le programme PRAQ III prØvoit Øgalement une Øvaluation des progrŁs rØalisØs, permettant de canaliser au mieux l(cid:146)assistance. Cette assistance technique porte sur un transfert des meilleures pratiques europØennes, permettant ainsi aux pays bØnØficiaires d(cid:146)atteindre des niveaux de performances comparables (cid:224) ceux enregistrØs dans la CommunautØ. 3. et 4. La procØdure de sauvegarde prØvue dans la lØgislation communautaire sur les produits s(cid:146)applique uniquement au sein de l(cid:146)espace Øconomique europØen (EEE) ou dans les pays avec lesquels des accords commerciaux spØcifiques ont prØvu son application. Elle n(cid:146)est pas applicable dans les pays candidats au cours de la pØriode prØcØdant l(cid:146)Ølargissement, sauf si un accord spØcifique le prØvoit. En consØquence, la question de la compØtence juridictionnelle ne se pose pas. 5. 6. La surveillance du marchØ au sein de la CommunautØ relŁve de la responsabilitØ des (cid:201)tats membres. La lØgislation communautaire exige des (cid:201)tats membres qu(cid:146)ils prennent toutes les mesures nØcessaires pour assurer la conformitØ avec la lØgislation communautaire, par exemple en ce qui concerne la libertØ de mettre des produits conformes sur le marchØ et l(cid:146)obligation d(cid:146)assurer que les produits non conformes ne soient pas mis sur le marchØ. Toutefois, pendant la pØriode de prØ-adhØsion, la CommunautØ suivra les progrŁs rØalisØs par les pays candidats dans l(cid:146)application de l(cid:146)acquis gr(cid:226)ce (cid:224) des procØdures d(cid:146)examen supplØmentaires et dans le cadre de rØunions de sous-comitØs. Les protocoles de l(cid:146)accord europØen sur l(cid:146)Øvaluation de la conformitØ et l(cid:146)acceptation des produits (PECA), actuellement en cours de discussion avec un certain nombre de pays candidats, devraient faciliter les Øchanges lorsqu(cid:146)il est Øtabli que le pays candidat a dØj(cid:224) transposØ et effectivement mis en (cid:156)uvre les exigences de l(cid:146)acquis en matiŁre de produits industriels. Le pays candidat devrait donc avoir dØj(cid:224) mis en (cid:156)uvre la lØgislation correspondante, avoir assurØ que les organismes notifiØs fonctionnent conformØment aux niveaux communautaires de compØtence, avoir Øtabli une surveillance de marchØ efficace et avoir instituØ une procØdure de sauvegarde comparable (cid:224) celle prØvue au sein de la CommunautØ. Dans la procØdure PECA envisagØe, le respect des obligations de la procØdure de sauvegarde relŁverait de la juridiction des parties respectives, sous rØserve de supervision par le comitØ mixte. (2000/C 225 E/024) QUESTION (cid:201)CRITE P-1813/99 posØe par Samuli Pohjamo (ELDR) (cid:224) la Commission (11 octobre 1999) Objet: SØlection des rØgions Øligibles aux aides de l(cid:146)UE en Finlande Les (cid:201)tats membres procŁdent (cid:224) une sØlection prØliminaire des rØgions Øligibles aux aides consenties au titre de la politique rØgionale de l(cid:146)Union europØenne. Le gouvernement finlandais a prØsentØ comme rØgions Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2 des zones rØpondant (cid:224) des critŁres prØcis, notamment celui de faire partie d(cid:146)agglomØrations en phase de croissance et de dØveloppement rapides. Il semble bizarre pour les rØgions moins dØveloppØes dans le voisinage de ces agglomØrations que l(cid:146)on sØlectionne comme rØgions Øligibles des zones prospŁres et dynamiques, mais que les rØgions avoisinantes aux prises avec un dØficit dØmographique et le dØclin de leurs activitØs traditionnelles, et ayant (cid:224) p(cid:226)tir des restructurations industrielles, ne puissent pas faire partie des rØgions Øligibles. Les rØgions Øligibles devraient couvrir dans toute la mesure du possible une province tout entiŁre, sinon, (cid:224) tout le moins, la proposition du gouvernement finlandais nØglige gravement les zones rurales situØes au voisinage des noyaux de croissance. l(cid:146)ensemble d(cid:146)un canton. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, Quelles mesures la Commission prendra-t-elle afin de permettre aux rØgions les plus faiblement dØvelop- pØes souffrant de problŁmes graves d(cid:146)Œtre Øligibles aux aides de l(cid:146)Union europØenne et pour Øviter que les (cid:201)tats membres ne prØsentent des rØgions qui sont de vØritables «pays de cocagne»?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1809/99 af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen. Illegal fiskeimport fra Rusland.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
fish
health risk
import (EU)
import restriction
veterinary inspection

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/53 (2000/C 203 E/063) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1804/99 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: Parallelimport Vil Kommissionen foresl(cid:229) retstilstanden (cid:230)ndret til fordel for parallelimporten? Efter Silhouette-dommen er det forbudt parallelimportłrer at kłbe varem(cid:230)rker uden for EU og s(cid:230)lge varerne i EU, medmindre indehaveren af varem(cid:230)rket har tilladt salget. Erhvervsministeriet i Danmark har den 19. maj 1999 konstateret, at parallelimporten sikrer forbrugerne billigere varer, men Silhouette- dommen skader ensidigt parallelimportens forbrugere, fordi de danske m(cid:230)rkevarerproducenter ikke har gavn af dommen. Tilsvarende rapport fra 11. januar i Sverige er beskrevet i Direct Office 9/99, side 27. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (7. december 1999) I 1998 lod Kommissionen en undersłgelse af de finansielle virkninger af en eventuel (cid:230)ndring af EF- varem(cid:230)rkeordningen om konsumption af varem(cid:230)rkerettigheder udfłre af the National economic research associates (NERA) Institute (undersłgelsen findes p(cid:229) Kommissionens websted: http://europa. eu. int/comm/ dg15). I april 1999 afholdt Kommissionen to hłringer (cid:129) en for medlemsstaterne og en for de berłrte kredse (cid:129) for at drłfte resultatet af NERAs undersłgelse. Efter en debat i R(cid:229)det (det indre marked) den juni 1999 blev man enige om, at Kommissionen skulle udarbejde et dokument, hvori den skulle 10. behandle visse nłglespłrgsm(cid:229)l n(cid:230)rmere. Afh(cid:230)ngig af resultatet af gennemgangen af disse spłrgsm(cid:229)l vil Kommissionen yderligere redegłre for sin holdning til dette vigtige og vanskelige emne. (2000/C 203 E/064) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1809/99 af Paul R(cid:252)big (PPE-DE) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: Illegal fiskeimport fra Rusland Der foreligger oplysninger om, at der i nogen tid har v(cid:230)ret uregelm(cid:230)ssigheder i forbindelse med import til EU af fisk fra forskellige tredjelande; disse uregelm(cid:230)ssigheder kan true eksistensen for virksomheder, der fłlger EU(cid:146)s forskrifter fuldt ud. Der er mere pr(cid:230)cist tale om fłlgende forhold: (cid:129) De lokale myndigheders tildeling af EU-registreringsnumre sker i Polen og Rusland p(cid:229) trods af manglende overholdelse af bygningsm(cid:230)ssige og andre EU-hygiejnestandarder og h(cid:230)vdes at v(cid:230)re genstand for ikke-lovm(cid:230)ssig praksis. (cid:129) Veterin(cid:230)rkontrollerne i forbindelse med eksportproceduren gennemfłres efter sigende sjusket af de polske myndigheder. (cid:129) Fiskefileter med oprindelse i Kasakhstan og Ukraine, fra hvilke lande import til EU er forbudt, kommer efter sigende ulovligt frem til EU-markedet efter ompakning via polske og estiske kanaler. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen tr(cid:230)ffe for at imłdeg(cid:229) sundhedsrisici i form af illegal fiskeimport fra tredjelande? Er der planlagt inspektionsrejser til de berłrte lande, og i givet fald hvorn(cid:229)r? C 203 E/54 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Undersłger man i forbindelse med s(cid:229)danne inspektionsrejser ogs(cid:229) mist(cid:230)nkelige virksomheder, eller g(cid:230)lder inspektionen udelukkende de kompetente veterin(cid:230)rmyndigheder p(cid:229) stedet? Hvilke foranstaltninger kan der i tilf(cid:230)lde af en begrundet mistanke tr(cid:230)ffes ved gr(cid:230)nsen, s(cid:229)ledes at en leverance af fisk kan stoppes? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (24. november 1999) Gr(cid:230)nsekontrollen i medlemsstaterne skal bl. a. undersłge, om importeret fisk til menneskefłde stammer fra et autoriseret tredjeland og fra en godkendt virksomhed. Inspektionsbesłg p(cid:229) EU-plan har til form(cid:229)l at undersłge, hvorvidt de kompetente myndigheder er i stand til at sikre, at EU-normerne overholdes. Med hensyn til import fra Rusland, Polen og Estland underrettede Kommissionen myndighederne i disse lande om de p(cid:229)st(cid:229)ede uregelm(cid:230)ssigheder. Den anmodede disse lande om at undersłge dette forhold og senest den 15. december 1999 oplyse Kommissionen om de eventuelle foranstaltninger, der m(cid:229)tte v(cid:230)re truffet for at bringe denne praksis til ophłr. I september 1999 fandt der en inspektionsrejse sted til Polen. Der blev aflagt besłg i Estland i juli 1998. Ifłlge Kommissionens seneste oplysninger er der d(cid:230)mmet op for problemet i disse lande. Der har ikke for nylig fundet inspektionsrejser sted til Rusland. Spłrgsm(cid:229)let blev dog drłftet i samarbejdsudvalget mellem Rusland og EU den 8. oktober 1999. Afh(cid:230)ngig af oplysningerne fra de russiske myndigheder vil Kommissionen m(cid:229)ske overveje at foretage en inspektionsrejse. I Polen blev der aflagt besłg i nogle af de virksomheder, der er godkendt som eksportłrer til EU. De virksomheder, der er under mistanke, er ikke godkendt som eksportłrer af fiskeprodukter til F(cid:230)llesskabet. I henhold til f(cid:230)llesskabsretten p(cid:229)hviler det medlemsstaterne at undersłge, om importerede produkter stammer fra godkendte virksomheder, og at afgłre, hvad der skal ske med fisk, som ikke opfylder f(cid:230)llesskabsretten. Derfor anmodede Kommissionen de tyske og łstrigske myndigheder om at undersłge disse forhold og underrette deres respektive gr(cid:230)nsekontrol med henblik p(cid:229) at forhindre illegal import. (2000/C 203 E/065) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1810/99 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Beskyttelse af det fredede omr(cid:229)de »Kiriotissa« (12. oktober 1999) Kiriotissa i Veria er af Kulturministeriet og Det Fjerde Inspektorat for Nyere Mindesm(cid:230)rker (FEK 468B, 9. 5. 1980) blevet erkl(cid:230)ret for historisk omr(cid:229)de p(cid:229) grund af dets enest(cid:229)ende byzantinske og postbyzantinske kirker samt de lokale huses traditionelle arkitektur. Under henvisning til fłlgende, at der i Kiriotissa er givet tilladelse til at drive forretninger underlagt sundheds- og levnedsmiddelkontrol (barer, klubber, taverner osv. ) til trods for, at stedet er blevet betegnet som »historisk omr(cid:229)de«, og det lokale ark(cid:230)ologiske r(cid:229)d har forbudt enhver aktivitet, der ikke er forenelig med dets (cid:230)stetik, at jeg fra indbyggere i Kiriotissa modtager klager over forandringen af dette fredede omr(cid:229)de karakter (stłjforurening, affald, parkering af biler p(cid:229) fortovene samt forretninger, der holder (cid:229)bent i de tidlige morgentimer), og at ressourcerne til genskabelse af omr(cid:229)det er blevet stillet til r(cid:229)dighed under den anden f(cid:230)llesskabsstłtteramme, bedes Kommissionen, der i łvrigt har finansieret projektet, besvare fłlgende: 1. Har Kommissionen planer om at undersłge, om der er foretaget en (cid:230)ndring af betingelserne i den aftale, p(cid:229) grundlag af hvilken Miljłministeriet har optaget projektet »udn(cid:230)vnelse af omr(cid:229)derne Barbouta og Kiriotissa til i handlingsprogrammet for miljł, foranstaltning 4. 3? fredede omr(cid:229)der« under f(cid:230)llesskabsstłtterammen, n(cid:230)rmere betegnet


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1820/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Biomed 2 -ohjelma (1994‐1998).

eurovoc_concepts:
Community budget
EU programme
medical research
research programme

text: C 219 E/30 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1999) CE-merkint(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n markkinoille saatetut teollisuustuotteet t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kaikki vaatimuk- 1. set, jotka on asetettu valmistajille teknist(cid:228) yhdenmukaistamista koskevien direktiivien perusteella. N(cid:228)iss(cid:228) direktiiveiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n CE-merkin kiinnitt(cid:228)misest(cid:228) osoituksena siit(cid:228), ett(cid:228) tuote t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) turvallisuutta, kansanterveytt(cid:228) ja kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset. Komissio muistuttaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa (entinen 100 a artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n korkeasta suojelun tasosta, josta CE-merkint(cid:228) on osoitus. Koska CE-merkinn(cid:228)n merkityksest(cid:228) ja k(cid:228)ytt(cid:246)alasta on hyvin erilaisia tulkintoja eri j(cid:228)senvaltioissa, komissio on tehnyt aloitteita, joiden tarkoituksena on selkeytt(cid:228)(cid:228) tilannetta ja erityisesti m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) mahdollinen p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyys CE-merkinn(cid:228)n ja vapaaehtoisten kansallisten merkint(cid:246)jen v(cid:228)lill(cid:228). Lis(cid:228)ksi komissio julkaisee piakkoin uutta l(cid:228)hestymistapaa ja kokonaisvaltaista l(cid:228)hestymistapaa koskevan oppaan. Komissio antaa markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228), miten suuri merkitys on vapaaehtoisilla merkeill(cid:228), joilla on todellinen lis(cid:228)arvo kaikkien taloudellisten toimijoiden kannalta. Komissio vastustaa kuitenkin sellaisten merkkien kiinnitt(cid:228)mist(cid:228), jotka ovat ristiriidassa CE-merkinn(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)alan kanssa. 2. Erilaisten merkkien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvaminen yhteis(cid:246)n markkinoilla (cid:129) josta on tullut joissain tapauk- sissa v(cid:228)hitt(cid:228)ismyyntipisteisiin p(cid:228)(cid:228)syn edellytys (cid:129) aiheuttaa huomattavia kustannuksia eurooppalaisille valmistajille. Merkkien p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyys merkitsee voimavarojen tuhlaamista. Merkkien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvami- nen est(cid:228)(cid:228) tuotteiden vapaata liikkuvuutta ja heikent(cid:228)(cid:228) yritysten kilpailukyky(cid:228). Komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole vakuuttunut siit(cid:228), ett(cid:228) merkkien runsaus takaa kuluttajien tiedonsaannin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio on sellaisen kehityksen kannalla, joka mahdollistaa merkkien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)nty- misen est(cid:228)misen. Lis(cid:228)ksi komissio aikoo laatia raportin teknist(cid:228) yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmu- kaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa k(cid:228)ytett(cid:228)viksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinn(cid:228)n kiinnitt(cid:228)mist(cid:228) koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) 22. hein(cid:228)kuuta 1993 tehdyn neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/465/ETY (1) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)panosta. Tarkoituksena on tehd(cid:228) yleisarvio toisaalta tilanteesta EU:n alueella ja toisaalta suhteista EU:n ulkopuolisiin maihin sen j(cid:228)lkeen, kun tietyt keskin(cid:228)ist(cid:228) tunnustamista koskevat sopimukset on pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. (1) EYVL L 220, 30. 8. 1993. (2000/C 219 E/037) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1820/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Biomed 2 -ohjelma (1994(cid:129)1998) Voiko komissio kertoa, kuinka paljon ja mille tahoille (julkisille vai yksityisille) on my(cid:246)nnetty rahaa tai avustuksia (ainakin jo maksetut avustukset) nelj(cid:228)nteen puiteohjelmaan kuuluvan BIOMED 2 -ohjelman (1994(cid:129)1998) yhteydess(cid:228) (budjetti 358 miljoonaa ecua, joka vastaa noin 700 miljardia liiraa)? Onko tarkistettu, mihin rahat on todella k(cid:228)ytetty ja miten aloitteet ovat onnistuneet? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 1999) joka kattoi biol(cid:228)(cid:228)ketieteen tutkimuksen kaikki Biomed 2 -ohjelmaan, toimitettiin yhteens(cid:228) 3550 kansainv(cid:228)list(cid:228) hanke-ehdotusta vuosien 1995(cid:129)1998 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Yhteens(cid:228) tehtiin ja rahoitettiin 617 tutkimussopimusta, joihin osallistui 6100 eri ty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228). Kaikki 617 tutkimushanketta jatkuvat vuonna 1999. Hankkeista 287 koskee koordinoivaa toimintaa (niist(cid:228) 148 p(cid:228)(cid:228)ttyy vuonna 1999) ja t(cid:228)rkeimm(cid:228)t alueet, 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/31 330 yhteisrahoitteista toimintaa (niist(cid:228) 157 p(cid:228)(cid:228)ttyy vuonna 1999). Yhteisrahoitteisista hankkeista 17 sopimusta liittyy BSE/TSE- eli ns. hullun lehm(cid:228)n tautiin. Lis(cid:228)ksi on sovittu 92:sta pieni(cid:228) ja keskisuuria yrityksi(cid:228) kannustavasta toimenpiteest(cid:228), joihin kuuluu muun muassa 61 esiselvitystukea (ne p(cid:228)(cid:228)ttyv(cid:228)t kaikki vuonna 1999) sek(cid:228) 31 tutkimusyhteisty(cid:246)hanketta (niist(cid:228) 4 p(cid:228)(cid:228)ttyy vuonna 1999). Biomed 2 -ohjelmasta tutkimusty(cid:246)lle my(cid:246)nnetyst(cid:228) rahoituksesta 85 prosenttia on my(cid:246)nnetty julkisille ja 15 prosenttia yksityisille laitoksille. Luettelo Biomed 2 -ohjelman osallistujista, osallistujakohtaisista kokonaiskuluista ja komission rahoitus- osuudesta toimitetaan suoraan parlamentin j(cid:228)senelle ja Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. Varojen k(cid:228)yt(cid:246)n tarkastuksen ja tuloksien osalta Biomed 2 -ohjelman johto huolehti toiminnan tarkastami- sesta ja arvioinnista vuoden 1998 loppuun saakka. El(cid:228)m(cid:228)nlaatua koskevan ohjelman johto, joka aloitti ty(cid:246)ns(cid:228) tammikuussa vuonna 1999 ja jatkaa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) Biomed 2 -ohjelman sopimusten p(cid:228)(cid:228)ttymiseen asti, takaa, ett(cid:228) kaikki Biomed 2 -ohjelman hankkeisiin liittyv(cid:228)t k(cid:228)ynniss(cid:228) olevat toimet tarkastetaan ja arvioidaan. Kunkin hankkeen tieteellinen vastuuhenkil(cid:246) on jatkuvasti tiiviiss(cid:228) yhteydess(cid:228) hankkeen johtoon siten, ett(cid:228) h(cid:228)nelle toimitetaan hankkeiden edistymist(cid:228) koskevat raportit ja h(cid:228)n vastaa hankkeen johdon tarpeisiin. Biomed 2 -ohjelmassa on perustettu kaikkia j(cid:228)senvaltioita (paitsi Luxemburgia), Norjaa ja Islantia edusta- vista ulkopuolisista asiantuntijoista koostuva hankkeiden arviointilautakunta (project review board (PRB)). Hankkeiden arviointilautakunnan teht(cid:228)v(cid:228) on avustaa komissiota k(cid:228)ynniss(cid:228) olevien hankkeiden seurannassa ja arvioida v(cid:228)liraportit ottaen huomioon sopimuksien teknisiss(cid:228) liitteiss(cid:228) kuvatut v(cid:228)litavoitteet. Vuosina 1998(cid:129)1999 hankkeiden arviointilautakunta arvioi yhteens(cid:228) 98 hanketta Biomed 2 -ohjelmassa rahoitetta- vista 600 hankkeesta. Lis(cid:228)ksi komissio on luonut k(cid:228)ynniss(cid:228) olevien hankkeiden ulkoisen seurantaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n. Biomed 2 -ohjelmaa on seurattu joka vuosi vuodesta 1995 l(cid:228)htien, ja vuosista 1995, 1996, 1997 ja 1998 on laadittu kustakin raportti. Kaikki nelj(cid:228) raporttia olivat my(cid:246)nteisi(cid:228), ja ne ovat saatavilla pyynn(cid:246)st(cid:228). Biomed 2 -ohjelman ulkoisen seurannan vuodelle 1999 suorittaa el(cid:228)m(cid:228)nlaatua koskevan ohjelman seurannasta huolehtiva paneeli. (2000/C 219 E/038) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1837/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Kreikan sitrushedelmien tuotannon uudelleenj(cid:228)rjest(cid:228)misohjelman hylk(cid:228)(cid:228)minen Julkaistujen tietojen mukaan komissio on hyl(cid:228)nnyt 7. 7. 1998 esitellyn Kreikan sitrushedelmien tuotannon uudelleenj(cid:228)rjest(cid:228)misohjelman, joka on suuruudeltaan 77 miljardia drakmaa. Asiasta vastaavan komission j(cid:228)sen Fischlerin vastauksessa (E-0002/99, 4. 3. 1999) (1) aiempaan asiaa koske- vaan kysymykseeni mainitaan, ett(cid:228) ohjelma on edelleen tutkittavana. Kysyn komissiolta, onko se hyl(cid:228)nnyt edell(cid:228) mainitun ohjelman ja jos on, mist(cid:228) syist(cid:228)? (1) EYVL C 325, 12. 11. 1999, s. 57. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1999) Kreikan hallintoviranomaiset toimittivat komissiolle 7. hein(cid:228)kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) luonnoksen Kreikan sitrushedelmien tuotannon uudelleenj(cid:228)rjest(cid:228)misohjelmaksi. Ohjelman kustannukset olivat 294 miljoonaa euroa, ja Kreikka ehdotti, ett(cid:228) 75 prosenttia kyseisest(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) rahoitettaisiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta. J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n 25 prosentin osuuden rahoitta- misesta vastaisi j(cid:228)senvaltio. Komissio ilmoitti 23. marraskuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) Kreikan viranomaisille, ett(cid:228) kyseist(cid:228) ohjelmaa ei voida rahoittaa EMOTR:n tukiosastosta sen rahoitustarpeiden laajuuden ja osaston talousarvioon liittyvien rajoitusten vuoksi