title: Komisjoni otsus, 22. oktoober 1999, millega muudetakse otsust 85/377/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (teatavaks tehtud numbri K(1999) 3414 all)

text: 22 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd 31999D0725 L 291/28 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 13. 11. 1999 KOMISJONI OTSUS, 22. oktoober 1999, millega muudetakse otsust 85/377/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (teatavaks tehtud numbri K(1999) 3414 all) (1999/725/EÜ) (3) (4) (5) (6) (EMÜ) nr 571/88, (5) nõukogu määrust viimati muudetud komisjoni otsusega 98/377/EÜ, (6) on laien- datud, et sätestada ajavahemikuks 1998–2007 põlluma- jandusettevõtete vaadeldavate struktuurivaatlused tunnuste loetelud; ja ajavahemiku 1999–2000 ühenduse põhivaatluse vaatlus- tunnuste loetelu struktuuri ja sisu on muudetud, seega erinevad uue loetelu tunnused varasematel vaatlustel registreeritud tunnustest ning seetõttu on vajalik kohan- dada otsust 85/377/EMÜ vaatlustunnuste loetelule, mis on sätestatud määrusega (EMÜ) nr 571/88; tehes muudatusi ühenduse liigituses kohaldatud põlluma- jandusettevõtete majanduslikes suurusklassides on asja- kohane kajastada ühenduse põllumajandusstruktuuri arengut; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas andmevõrgu ühenduse komitee ja alalise põllumajandusstatistika komitee arva- musega, põllumajandusaruandluse EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, juuni 1965. arvesse nõukogu 15. võttes aasta määrust nr 79/65/EMÜ, millega luuakse Euroopa Majandusühenduse põllumajandusettevõtete tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1256/97, (2) eriti selle artiklit 4, ning arvestades, et: juuni 1985. aasta otsusega 85/377/EMÜ (3) komisjoni 7. (viimati muudetud komisjoni otsusega 96/393/EÜ (4)) kehtestatud ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus on põllumajandusettevõtete majandusliku ja tehnilis-majandusliku suunitluse järgi klassifitseerimise alus nii põllumajandusettevõtete struktuurivaatluste kui põllumajandusraamatupidamise (FADN) raames; ühenduse liigituse alusel arvutatakse ka Euroopa suurusühik (ESU) ja künnised, mille abil piiritletakse vaatlusvaldkonnad ning koostatakse põllumajandusraa- matupidamise andmevõrku sisestatud või sisestatavate aruandvate ettevõtete väljavalimise plaan; andmevõrgu suuruse (1) (2) põllumajandusettevõtete struktuurivaatluste tulemused, mis on liigitatud Euroopa suurusühiku ja põllumajandus- tootmise liigi järgi, moodustavad andmebaasi põlluma- jandusliku raamatupidamise andmevõrgu vaatlusvald- konna kindlaksmääramiseks, mille alusel valitakse ja raamatupidamise hinnatakse andmevõrgu põllumajandusettevõtete valimit; vaatlus- valdkonna aruandvate ettevõtete valik peab olema iga kavandatud analüüsi eesmärkide seisukohalt esinduslik; põllumajandusliku ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 (1) EÜT 109, 23. 6. 1965, lk 1859/65. (2) EÜT L 174, 2. 7. 1997, lk 7. (3) EÜT L 220, 17. 8. 1985, lk 1. (4) EÜT L 163, 2. 7. 1996, lk 45. Otsuse 85/377/EMÜ II ja III lisa muudetakse järgmiselt. (5) EÜT L 56, 2. 3. 1988, lk 1. (6) EÜT L 168, 13. 6. 1998, lk 29. 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 23 1. II lisas: a) asendatakse I jaotise C osa pealkiri järgmise tekstiga: ja 2000. aasta põllumajandusettevõtete “Koodid 1999. struktuuriuuringus sisalduvate omaduste ümberrühmita- miseks”; b) II jaotise C osas asendatakse vastavustabel käesoleva otsuse I lisa tabeliga. 2. III lisas: C osa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga. Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 2 Brüssel, 22. oktoober 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Pedro SOLBES MIRA 24 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd II. Struktuurivaatluste ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu (FADN) põllumajandusaruannete rubriikide vastavus I LISA Samaväärsed rubriigid brutomarginaalide kohaldamiseks Ühenduse põhivaatlus 1999–2000 (komisjoni otsus 98/377/EÜ) FADN põllumajandusaruanne (komisjoni määrus (EMÜ) nr 2237/77, (1) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2940/93 (2)) I. PÕLLUKULTUURID D01 Pehme nisu ja speltanisu 120. Pehme nisu ja speltanisu D02 Kõva nisu 121. Kõva nisu D03 Rukis D04 Oder D05 Kaer D06 Teramais D07 Riis 122. Rukis (sh meslin) 123. Oder 124. Kaer + + 125. Suviviljasegud 126. Teramais (sh niiske teramais) 127. Riis DO8 Muu teravili 128. Muu teravili D09 Terade (sh seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasutatavad kaunviljad 129. Kuivatatud kaunviljad sellest: – – – – – – 329. Üksikkultuurina kasvatatud kuivatatud söödakaun- viljad: Hernes, põlduba, vikk ja maguslupiin 330. Muud valgurikkad kultuurid D09c Hernes, puhassaak kuivsöödaks: D09d Põlduba, puhassaak kuivsöödaks: – – – – – – D10 Kartul (sh varajane kartul ja seemnekartul) 130. Kartul (sh varajane kartul ja seeme) D11 Suhkrupeet (v. a seeme) 131. Suhkrupeet (v. a seeme) D12 Söödajuurvili (välja arvatud seeme) 144. Söödajuurvili (välja arvatud seeme) D13 Tehnilised kultuurid (sh õliseemnetaimede seemned; v. a kiutaimede, humala, tubaka ja muude tehniliste kultuuride seemned) – – – sellest: a) tubakas b) humal 134. Tubakas 133. Humal 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 25 Samaväärsed rubriigid brutomarginaalide kohaldamiseks Ühenduse põhivaatlus 1999–2000 (komisjoni otsus 98/377/EÜ) FADN põllumajandusaruanne (komisjoni määrus (EMÜ) nr 2237/77, (1) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2940/93 (2)) c) puuvill 347. Puuvill d) muud õliseemnetaimed või kiudtaimed ja muud tehnilised kultuurid: i) õliseeme (kokku) 132. Taimsed õliseemnekultuurid sellest: raps ja rüps päevalill soja – – – 331. Raps 332. Päevalill 333. Soja 334. Muu ii) aromaatsed taimed, ravimtaimed ja mait- 345. setaimed Ravimtaimedest maitsetaimed, lõhnataimed ja vürtsid, sh tee, kohv ja kohvisigur iii) muud tehnilised kultuurid 346. (Suhkruroog + + 348. muud tehnilised kultuurid) D14 Värske köögivili, melon, maasikas: avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all – – – sellest: avamaal D14a D14b puu- ja köögiviljaaias Värske köögivili, melon, maasikas: klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all 136. 137. 138. Põllul kasvatatav avamaa köögivili, melonid ja maasikad Aias avamaal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad Varjualuses kasvatatud värske köögivili, melon ja maasikas Lilled ja dekoratiivtaimed (v. a puukoolid): avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all 140. Avamaa (v. a puukooli) lilled ja dekoratiivtaimed Lilled ja dekoratiivtaimed (v. a puukoolid): klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all 141. Varjualuses kasvatatud lilled ja dekoratiivtaimed D15 D16 D17 D18 Söödataimed a) ajutine rohumaa 147. Ajutine rohumaa b) muu 145. Muud söödakultuurid sellest: i) haljasmais (silomais) ii) liblikõielised taimed – – – – – – 326. Söödamais – – – 327. Muud siloteraviljad 328. Muud söödakultuurid D19 Põllukultuuride seemned või seemikud (v. a tera- vili, kuivatatud köögivili, kartul ja õliseemne- taimed) 142. Rohuseemned + + 143. Muud seemned 26 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd Samaväärsed rubriigid brutomarginaalide kohaldamiseks Ühenduse põhivaatlus 1999–2000 (komisjoni otsus 98/377/EÜ) FADN põllumajandusaruanne (komisjoni määrus (EMÜ) nr 2237/77, (1) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2940/93 (2)) D20 Muud põllukultuurid 148. Muud põllukultuurid, mis ei kuulu rubriikidesse 120–147 D21 Subsiidiumideta kesa + + 149. 146. Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele natu- raaltasuna kasutamiseks antav maa Kesad — Kood 0: Kesad (v. a “tootmisest kõrvaldatud maa”) D22 Kesa, mille suhtes kohaldatakse toetuskavasid ja mis ei ole majanduslikus kasutuses 146. — Kood 5: külvikordade võimalusega kesa (vasta- valt nõukogu määrusele nr 797/85/EMÜ) + — Kood 8: tootmisest kohustuslikus korras kõrvale jäetud ülesharimata maa (vastavalt nõukogu määrusele nr 1765/92/EMÜ) F01 Püsikarjamaa ja heinamaa: Karjamaa ja heinamaa, v. a looduslik rohumaa: 150. Heinamaa ja püsikarjamaa F02 Püsikarjamaa ja heinamaa: Looduslik rohumaa 151. Looduslik rohumaa G01 Puuvilja- ja marjaistandikud 152. Puuvilja- ja marjaaiad a) värsked parasvöötme puuvilja- ja marjasordid 349. Õunviljad + + 350. Luuviljad + + 352. Väiksed puuviljad ja marjad b) lähistroopilise vöötme puuvilja- ja marja- 353. Troopilised ja subtroopilised puuviljad sordid c) pähklid 351. Pähklid G02 Tsitruseliste istandikud 153. Tsitruseliste aiad G03 Oliiviistandikud, 154. Oliivisalud a) kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive 281. Lauaoliivid b) kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmi- 282. Oliivid õli tootmiseks seks + + 283. Oliiviõli G04 Viinamarjaistandused, 155. Viinapuud kus tavapäraselt toodetakse: a) kvaliteetveini 286. Viinamarjad kvaliteetveini tootmiseks + + 289. Kvaliteetvein 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 27 Samaväärsed rubriigid brutomarginaalide kohaldamiseks Ühenduse põhivaatlus 1999–2000 (komisjoni otsus 98/377/EÜ) FADN põllumajandusaruanne (komisjoni määrus (EMÜ) nr 2237/77, (1) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2940/93 (2)) b) muid veine 287. Viinamarjad lauaveini ja muu veini kui kvaliteet- veini tootmiseks: + + 288. Mitmesugused viinamajatooted: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud talumajapidamise tooted + + 290. Lauavein ja muu vein kui kvaliteetvein c) lauaviinamarju d) rosinaid G05 Puukoolid 285. Lauaviinamarjad 291. Rosinad 157. Puukoolid G06 Muud püsikultuurid 158. Muud püsikultuurid G07 Klaaskatte all kasvatatavad püsikultuurid 156. Varju all kasvatatavad püsikultuurid Kultuurid koodiga “3” või “7” I01 Järelkultuurid (v. a köögiviljakultuurid ja katmika- lakultuurid) sellest: a) söödaks mittetarvitatav teravili (D01–D08) b) söödaks mittetarvitatavad kuivatatud kaun- viljad (D09) c) söödaks mittetarvitatavad õliseemnetai- med(D13 d i) d) muud järelkultuurid I02 Seened E Köögiviljamaa 139 Seened – – – II. ELUSKARI J01 Hobuslased 22. Hobuslased (igas vanuses) J02 Alla aasta vanused veised 23. Nuumvasikad + + 24. Muud alla üheaastased veised a) isasloomad b) emasloomad – – – – – – J03 Ühe kuni kahe aastased pullid 25. Ühe kuni kahe aastased pullid J04 Ühe kuni kahe aastased lehmmullikad 26. Ühe kuni kahe aastased lehmmullikad JO5 Kahe aastased või vanemad pullid 27. Kahe aastased või vanemad pullid 28 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd Samaväärsed rubriigid brutomarginaalide kohaldamiseks Ühenduse põhivaatlus 1999–2000 (komisjoni otsus 98/377/EÜ) FADN põllumajandusaruanne (komisjoni määrus (EMÜ) nr 2237/77, (1) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2940/93 (2)) JO6 Vähemalt kahe aastased mullikad J07 Lüpsilehmad J08 Muud lehmad J09 Lambad (igas vanuses) a) tõuuted b) muud lambad J10 Kitsed (igas vanuses) a) tõuuted b) muud kitsed J11 J12 J13 J14 J15 J16 J17 J18 Põrsad eluskaaluga alla 20 kg Tõuemised kaaluga vähemalt 50 kg Muud sead Broilerid Munakanad Muud kodulinnud (pardid, kalkunid, haned, pärl- kanad) Küülikud, emased aretusloomad Mesilased (1) EÜT L 263, 17. 10. 1977, lk 1. (2) EÜT L 265, 26. 10. 1993, lk 26. ” 28. 29. + 30. + 31. 32. 40. 41. 38. 39. 43. 44. 45. + 46. 47. 48. 49. 34. 33. Aretusmullikad + Nuummullikad Lüpsilehmad + Praagitud lüpsilehmad Muud lehmad 1) Poeginud emasveised (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt vasikate tootmiseks 2) Töölehmad 3) Praaklehmad – – – Uted (üheaastased või vanemad) Muud lambad. – – – Tõuuted Muud kitsed Põrsad eluskaaluga alla 20 kg Tõuemised kaaluga vähemalt 50 kg Nuumsead + Muud sead Broilertibud Munakanad Muud kodulinnud Küülikud, emased aretusloomad Mesilased 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 29 II LISA “C. PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE MAJANDUSLIKU SUURUSE KLASSID Põllumajandusettevõtted liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse. Klassid Piirmäärad ESUdes I II III IV V VI VII VIII IX X alla 2 ESU 2 kuni alla 4 ESU 4 kuni alla 6 ESU 6 kuni alla 8 ESU 8 kuni alla 12 ESU 12 kuni alla 16 ESU 16 kuni alla 40 ESU 40 kuni alla 100 ESU 100 kuni alla 250 ESU 250 ESU või rohkem Eeskirjadega, milles sätestatakse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ja ühenduse põllumajandusettevõtete uuringute kohaldamine, võidakse ette näha, et eespool nimetatud suurusklassid III, IV, V ja VI ning IX ja X ühendatakse. Liikmesriikidel, kes kehtestavad nõukogu määruse 79/65/EMÜ artikli 4 lõike 1 rakendamisel põllumajandusliku raamatu- pidamise andmevõrgu uuringuteks põllumajandusettevõtete majandusliku suuruse piirid, mis ei lange kokku eespool esitatud suurusklasside piiridega, tuleb jaotada need alaklassidesse, mis vastavad kindlaksmääratud piiridele. ”


title: Uredba Komisije (ES) št. 2316/1999 z dne 22. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o uvedbi sistema podpor za pridelovalce določenih poljščin

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
production aid
set-aside

formats: html pdf print

text: 362 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 31999R2316 30. 10. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 280/43 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2316/1999 z dne 22. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o uvedbi sistema podpor za pridelovalce določenih poljščin KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o uvedbi sistema podpor za pridelovalce določenih poljščin (1), in zlasti člena 9 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) (ES) št. 1251/1999 je nadomestila sistem Uredba podpor za pridelovalce določenih poljščin, predviden v Uredbi Sveta (EGS) št. 1765/92 (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1624/98 (3). V skladu s spremembami, ki nastanejo z novim sistemom, in glede je treba pravila za uporabo na pridobljene izkušnje, sheme plačil na površino uskladiti je to potrebno, poenostaviti. Zaradi jasnosti je primerno, da se v enotnem aktu prenovijo določbe posebnih uredb, ki torej naslednje urejajo različne vidike tega sistema, uredbe Komisije: in, kjer Uredba (EGS) št. 2467/92 (4), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3738/92 (5), Uredba (EGS) št. 2836/ 93 (6), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1503/97 (7), Uredba (ES) št. 762/94 (8), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1981/98 (9), Uredba (ES) št. 1098/94 (10), kakor je bila nazadnje spre- menjena z Uredbo (ES) št. 1945/1999 (11), Uredba (ES) št. 1237/95 (12), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2017/97 (13), Uredba (ES) št. 658/96 (14), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 610/1999 (15) in Uredba (ES) št. 1577/98 (16). (2) (ES) št. 1251/ Plačila na površino, določena v Uredbi 1999, morajo biti omejena na površine, ki jih je treba določiti. Dovoljen je le en zahtevek za plačilo na površino za posamezno parcelo, obdelano v danem tržnem letu. Posamezna parcela, vključena v zahtevku za pomoč „na površino“ v okviru skupne ureditve trga za katerikoli drug proizvod v istem tržnem letu, ne more izpolnjevati pogojev sheme plačil na površino. Plačila na (1) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 1. (2) UL L 181, 1. 7. 1992, str. 12. (3) UL L 210, 28. 7. 1998, str. 3. (4) UL L 246, 27. 8. 1992, str. 11. (5) UL L 380, 24. 12. 1992, str. 24. (6) UL L 260, 19. 10. 1993, str. 3. (7) UL L 202, 30. 7. 1997, str. 48. (8) UL L 90, 7. 4. 1994, str. 8. (9) UL L 256, 19. 9. 1998, str. 8. (10) UL L 121, 12. 5. 1994, str. 12. (11) UL L 241, 11. 9. 1999, str. 14. (12) UL L 121, 1. 6. 1995, str. 29. (13) UL L 284, 16. 10. 1997, str. 36. (14) UL L 91, 12. 4. 1996, str. 46. (15) UL L 75, 20. 3. 1999, str. 24. (16) UL L 206, 23. 7. 1998, str. 17. (3) (4) (5) površino se lahko dodelijo za subvencionirane poljščine po shemi v okviru strukturne ali okoljske politike Skup- nosti. Člen 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999 opredeljuje zemljišča, ki so upravičena za plačila na površino. Ta člen dovo- ljuje nekatere izjeme pod nadzorom držav članic, ki pa ne smejo poslabšati učinkovitosti ureditve, določene v uredbi. Da bi se izognili takšnemu tveganju, je treba določiti ustrezne ukrepe, da bi skupna površina upravi- čenih zemljišč, ostala na sedanji ravni in bi preprečili znatno povečanje površine. Zato je treba nekatere večletne poljščine šteti kot poljščine v kolobarju. Tudi za površine, zajete v programih prestrukturiranja, bi se lahko štelo, da so upravičene za plačila na površino. Treba je opredeliti, kaj pomeni prestrukturiranje, znatno povečanje kmetijske površine in obveznost zamenjave upravičenih in neupravičenih zemljišč. Treba je preprečiti setev le z namenom, da bi zemljišča izpolnjevala pogoje za plačila na površino. Nekatere pogoje v zvezi s setvijo in pridelovanjem poljščin je treba posebej določiti, zlasti kar zadeva oljnice, stročnice, lokalne stan- lanu in trde pšenice. Treba je spoštovati darde, da bi upoštevali raznolikost kmetijske prakse znotraj Skupnosti. je bila nazadnje Za spodbujanje politike kakovosti Skupnosti, so upravi- čeni za podporo na površino, v zvezi z oljno repico in oljno ogrščico, le tisti vlagatelji, ki sejejo semena dolo- čenih sort in kakovosti. Pri določanju sort, ki pridejo v poštev, se je treba zaradi doslednosti, poenostavitve in dobrega gospodarjenja sklicevati na skupni katalog sort poljščin, določen z Direktivo Sveta 70/457/EGS (17), kakor z Direktivo 98/96/ES (18), medtem ko se je za tržno leto 2000/01 zaradi jasnosti in kontinuitete treba sklicevati na sorte, ki izpolnjujejo pogoje po prejšnji shemi. Treba je razjasniti standarde Skupnosti za glukosinolat in eruka kislino pri oljni repici in oljni ogrščici in določiti teste za merjenje vsebnosti glukosinolata in eruka kisline v vzorcih semen. Treba je razjasniti položaj glede sestavljenih sort oljne repice in oljne ogrščice ter nekaterih drugih kategorij semena. Treba je določiti sorte sončnic, ki so namenjene za uporabo v slaščičarstvu. spremenjena (17) UL L 225, 12. 10. 1970, str. 1. (18) UL L 25, 1. 2. 1999, str. 27. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 363 (6) Države članice, v katerih se koruza ne goji tradicionalno, lahko določijo osnovno površino za travno silažo. Treba je opredeliti, kaj pomeni travna silaža. (11) (7) Treba je določiti standarde za sladko lupino in teste, ki bodo opredelili, ali je vzorec lupine sladek ali ne. Treba je določiti površine, ki se upoštevajo za ocenje- vanje prekoračitve osnovne površine, in pravila za dolo- čanje obsega takih prekoračitev. Kadar se za koruzo, ločena travno silažo določi namakane površine ali je treba določiti posebna pravila za osnovna površina, površine, ki se upoštevajo za izračun prekoračitve zadevne osnovne površine. Pravila za določanje prekora- čitve osnovne površine morajo zagotoviti, da se v vseh primerih upošteva osnovna površina. Treba je tudi opre- deliti način, kako se izračuna prekoračitev glede na maksimalne zajamčene površine za trdo pšenico. (8) (9) (10) Člen 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999 določa dodelitev dodatka k plačilu na površino za pridelovalce trde pšenice v tradicionalnih pridelovalnih regijah v okviru maksimalne zajamčene površine za vsako zadevno državo članico. Maksimalna zajamčena površina je lahko razdeljena med pridelovalne regije. Uvesti je treba pravilo de minimis o velikosti takih pridelovalnih regij, da se prepreči njihova razdrobitev in se upošteva načelo proporcionalnosti pri uporabi kazni zaradi prekoračitev. Nekaterim državam članicam so bile dodeljene površine, ki izpolnjujejo pogoje za posebno pomoč za trdo pšenico na netradicionalnih območjih. Treba je opredeliti regije držav članic, katerim so bile take površine dode- ljene. Uredba (ES) št. 1251/1999 določa, da je treba uporabiti certificirano seme trde pšenice. Treba je spre- jeti posebne ukrepe za zagotovitev uporabe takega težavam s preskrbo ali se izognili semena. Da bi motnjam na trgu s certificiranim semenom, je treba določiti minimalno količino in prehodno obdobje, v katerem je treba pridobiti količino tega semena. Zaradi različne kmetijske prakse v državah članicah in njihovih regijah sta določitev minimalne količine in sprejem potrebnih prehodnih ukrepov prepuščena zadevnim državam članicam. (12) Da ne bi zapleteni regionalizacijski načrti povzročili, da dejanski pridelki znatno prekoračijo referenčne pridelke, Uredba (ES) št. 1251/1999 določa, da se plačila na površino prilagodijo naslednje tržno leto sorazmerno s prekoračitvijo povprečnega pridelka, ki izhaja iz regiona- lizacijskih načrtov. Podatki, potrebni za izračun prekora- čitev referenčnih pridelkov, morajo biti pravočasno na razpolago. Treba je opredeliti postopek za ugotavljanje takih prekoračitev in določiti referenčne pridelke, ki izhajajo iz regionalizacijskih načrtov, kakor so določeni v skladu z merili iz člena 3 navedene uredbe. Uredba (ES) št. 1251/1999 med drugim določa, da se shema plačil na površino uporablja v okviru sistema regionalnih osnovnih površin. Zaradi potrebne pregled- nosti na eni strani in zadovoljivega upravljanja teh površin na drugi je treba za vsako državo članico dolo- čiti število upravičenih hektarov, v okviru sheme plačil na površino, in način njihove razdelitve. Člen 3 Uredbe (ES) št. 1251/1999 dovoljuje, da regiona- lizacijski načrti razlikujejo med namakanimi in nenama- kanimi površinami. Treba je opredeliti, kaj pomeni namakanje. Za koruzo se lahko določi ločena osnovna površina. V nekaterih državah članicah lahko ta površina zadeva večinoma silažno koruzo. Zaradi narave silažne koruze pridelek ne more biti izražen v tonah na hektar. Zato je treba v tem primeru pridelek opredeliti. Državam članicam je treba dati priložnost, da določijo pridelek za silažno koruzo glede na pridelek primerljivih poljščin v zadevni regiji. ga uvaja Uredba (13) Na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 1251/1999 je izpol- njevanje pogojev za plačila na površino pogojeno z obvezo zadevnih pridelovalcev, da del površine na svojih gospodarstvih dajo v praho. Da bi zagotovili, da praha prispeva k boljšemu ravnovesju na trgu, je treba določiti podrobna pravila za izvajanje, ki bodo zagotovila potrebno učinkovitost sistema in njegovo združljivost s celotnim sistemom, kakor (ES) št. 1251/1999. Zato površine, razen tistih iz člena 7 navedene uredbe, ne smejo biti dokončno izključene iz sheme, treba pa je poskrbeti, da so površine, ki se upoš- tevajo za praho, primerljive s tistimi, ki se upoštevajo pri izračunu regionalne osnovne površine. Učinkovitost sheme se lahko poveča, če se poskrbi, da se praha uporablja za strnjene površine minimalne velikosti. Treba je tudi opredeliti določbe za varovanje okolja ter vzdrževanje in uporabo površin v prahi. Uredba (ES) št. 1251/1999 izvzema iz obvezne prahe tiste pridelo- valce, katerih zahtevek ne presega proizvodnje enako- vredne 92 tonam žit. Treba je podrobneje določiti metodo za izračun proizvodne omejitve 92 ton. Zaradi jasnosti je treba predpisati določbe za primere, ko obvez- nost prahe ni izpolnjena. 364 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 (14) Minimalno obdobje, površin v prahi, mora obsegati vsaj eno vegetacijsko dobo poljščin, iz Uredbe (ES) št. 1251/ 1999. Za upoštevanje nekaterih posebnih okoliščin pa je treba predvideti uporabo zemljišč v prahi, preden se izteče minimalno obdobje prahe. (15) Določiti je treba pravila za zagotovitev, da kmetje, ki se obvežejo, da bodo izvajali praho v obdobju, ki ni daljše od petih tržnih let, prejmejo minimalno plačilo. Treba je določiti prehodne določbe in kazni, ki se uporabljajo v shemi. (16) Uredba Sveta (EGS) št. 3653/90 z dne 11. decembra 1990 o uvedbi prehodnih ukrepov za skupno ureditev trga za žita in riž na Portugalskem (1), kakor je bila spre- menjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1664/95 (2), določa neposredno pomoč na hektar za nekatera žita, ki so jih na Portugalskem pridelovali v prehodnem obdobju. V skladu s členom 6(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999 se taka pomoč lahko upošteva pri izračunu nadomestila le za obvezno praho. (17) Člen 8(2) Uredbe (ES) št. 1251/1999 zahteva od pridelo- valcev žit, oljnic in stročnic, da zaključijo s setvijo najkasneje do 31. maja. V nekaterih primerih se setev lahko odloži na čas po 31. maju zaradi podnebja. rok za setev in oddajo zahtevkov je treba Končni podaljšati za nekatere poljščine v nekaterih regijah. Toda takšna podaljšanja ne smejo neugodno vplivati na učin- kovitost sistema podpor ali oslabiti sistem nadzora, ki ga uvaja Uredba Sveta (EGS) št. 3508/92 (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1036/1999 (4). (18) Za zagotovitev redne preskrbe predelovalne industrije s sladko koruzo vse tržno leto je nujno, da lahko pridelo- valci čas setve podaljšajo za daljše obdobje. Zadnji rok za setev sladke koruze je 15. junij. (19) Člen 10(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999 določa, da tiste države članice, v katerih obstaja nevarnost, da se refe- renčna površina lahko bistveno prekorači, omejijo površino glede na to, kateri posamezni pridelovalci lahko zaprosijo za proizvodno specifična plačila na površino za oljnice. Ta omejitev mora biti določena na podlagi objektivnih meril in izražena v odstotkih proiz- vajalčeve kmetijske površine, ki pride v poštev. Ta omejitev se lahko razlikuje od ene regionalne osnovne (1) UL L 362, 27. 12. 1990, str. 28. (2) UL L 158, 8. 7. 1995, str. 13. (3) UL L 355, 5. 12. 1992, str. 1. (4) UL L 127, 21. 5. 1999, str. 4. površine do druge. Pridelovalce je treba o tej omejitvi obvestiti do določenega datuma, preden se začne setev oljnic. Kadar zahtevki pridelovalcev za proizvodno speci- fična plačila na površino za oljnice vključujejo površino, je treba prekoračeno površino ki presega omejitev, izključiti treba zmanjšati površino, za katero proizvajalec prejema plačila na površino v prahi. iz zahtevka. Posledično bo morda Za zagotovitev pravilnega delovanja sheme plačil na površino v danem tržnem letu je treba statistično sprem- ljati uporabo sistema za navedeno leto. Za napoved proračuna na ravni Skupnosti je treba najkasneje do 15. septembra tekočega leta zagotoviti začasne številke. Določiti je treba datum, do katerega je treba sporočiti kakršno koli prekoračitev. Pravočasno morajo biti na izračun prekoračitev voljo podatki, na katerih temelji osnovnih površin in maksimalnih zajamčenih površin za trdo pšenico ter njihove morebitne porazdelitve na osnovne podpovršine ali regije. Shema, ki jo predpisuje Uredba (ES) št. 1251/1999, se bo uporabljala od tržnega leta 2000/01. Da bi zadevni pridelovalci lahko opravljali setev in izvajali morebitno praho ter predložili zahtevke za plačila na površino za omenjeno tržno leto, pri čemer bi poznali pravila za uporabo nove sheme in ravnali skladno z njimi, morajo določbe sedanje uredbe začeti veljati takoj po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. (20) (21) (22) Upravljalni odbor za žita ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I Upravičenost do plačila na površino ODDELEK I S p l o š n e d o l o č b e Člen 1 Plačila na površino, določena v Uredbi 1. 1999, se dodelijo v skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi. (ES) št. 1251/ 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 365 V določenem tržnem letu se lahko vloži le en zahtevek za 2. plačilo na površino za posamezno obdelano parcelo. 3. Plačilo na površino se ne sme dodeliti za nobeno obde- lano parcelo, ki je v istem tržnem letu zajeta v zahtevku za pomoč na površino po shemi financiranja iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 (1) za poljščine, ki jih ne ureja Uredba (ES) št. 1251/1999. Člen 2 1. Za namene člena 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999 so oprede- litve „trajni pašnik“, „trajni nasadi“, „večletne poljščine“ in „pro- gram prestrukturiranja“ določene v Prilogi I. 2. Zemljišče, za katero je bila dodeljena pomoč iz naslova I Uredbe Sveta (EGS) št. 2328/91 (2) ali Uredbe Sveta (EGS) št. 3766/91 (3), ali v primeru Finske in Švedske zemljišče v prahi po nacionalni shemi za praho, je upravičeno do plačila na površino. Površine, ki so jih države članice na novo razglasile za 3. upravičene površine, po programu prestrukturiranja, ne smejo presegati, na novo razglašenih površin ki po navedenem programu, niso upravičene za več kot 5 %. Če je določeno zgoraj navedeno povečanje, pa se ne upošteva naslednje: (a) v novih nemških deželah, 2 500 ha, na katere je vplivalo prestrukturiranje kmetijskih zemljišč v obdobju od 1. janu- arja do 30. junija 1992 in posajenih s poljščinami za žetev leta 1993; (b) preostalo zemljišče, ki ga zajemajo načrti za krčenje nasadov vinske trte na vinogradniških območjih za vinsko leto 1991/92, odobreni pred 31. decembrom 1991 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 1442/88 (4) in Uredbo Sveta št. 2239/86 (5) ter izvedeni v rokih, določenih v navedenih uredbah. V skladu s 4. tretjim odstavkom člena 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999 države članice ne smejo povečati svoje skupne upravičene kmetijske površine za več kot 0,1 % od skupne osnovne površine niti začasno niti za stalno. Države članice pošljejo Komisiji letno poročilo odobritev, izdanih v skladu s tretjim odstavkom člena 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999, v katerih navedejo število kmetov, zadevne površine in razloge. (1) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 103. (2) UL L 218, 6. 8. 1991, str. 1. (3) UL L 356, 24. 12. 1991, str. 17. (4) UL L 132, 28. 5. 1988, str. 3. (5) UL L 196, 18. 7. 1986, str. 1. (EGS) Primeri revidirana člena 23 Uredbe Sveta V ustrezno utemeljenih posebnih primerih je lahko omejitev, v skladu s določena v prvem pododstavku, postopkom iz št. 1766/ 92 (6). 5. iz četrtega odstavka člena 7 Uredbe (ES) lahko navedejo št. 1251/1999 so tisti, kjer pridelovalci pomembne objektivne razloge za zamenjavo zemljišča, ki je upravičeno, za tako, ki ni upravičeno, na svojem gospodarstvu, pod pogojem, da je država članica preverila, da ni veljavnih razlogov za zavrnitev take zamenjave, zlasti s stališča okolj- skega tveganja. Nikakor pa zamenjave ne smejo vplivati na povečanja skupne upravičene njivske površine, na kmetijskem gospodarstvu. Države članice zagotovijo sistem za predhodno obveščanje in odobritev takih zamenjav. Država članica pošlje Komisiji vsako leto najkasneje do 31. maja načrte, s kriteriji, na podlagi katerih so bile odobrene zamenjave, in dokazila, da se skupna površina upravičenih zemljišč, zaradi takih zamenjav ni povečala. Člen 3 Plačila na površino za poljščine se plačujejo samo za 1. površine: (a) ki se nahajajo v regijah, ki so jih države članice razglasile za podnebno in kmetijsko primerna območja za pridelo- vanje poljščin. Države članice so pristojne, da določijo, regije, ki niso primerne za pridelovanje določenih poljščin; (b) v celoti posejane v skladu z lokalnimi standardi. Kjer so žita posejana skupaj z oljnicami ali stročnicami, ali mešani posevki z oljnicami in stročnicami, velja najnižja stopnja plačila na površino; (c) na katerih se obdeluje vsaj do začetka cvetenja ob normalnih pogojih rasti. Poljščine kot so oljnice, stročnice, lan in trda pšenica je treba pridelovati tudi v skladu z lokal- nimi standardi vsaj do 30. junija v tekočem tržnem letu, razen če se jih spravi popolnoma zrele pred tem datumom. Spravilo stročnic se sme izvesti šele po fazi mlečne zrelosti; (d) ki jih pokrivajo zahtevki za vsaj 0,3 ha, če je vsaka obde- jo določijo lana parcela večja od minimalne velikosti, ki države članice za zadevno regijo. 2. Če se proizvajalčeve upravičene površine, nahajajo v več kot eni pridelovalni regiji, se znesek za izplačilo določi glede na lokacijo vsake površine, zajete v njegovem zahtevku. (6) UL L 181, 1. 7. 1992, str. 21. 366 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 3. Državam članicam, ki v določenih regijah koruzo pridelu- jejo predvsem za silažo, se dovoli, da uporabijo pridelek krmnega žita v tej regiji za vse površine, posejane s koruzo v zadevnih regijah. kupcem z namenom, da se pridobi seme za določeno neprehransko uporabo ali za uporabo kot seme za setev za pridelavo take poljščine. ODDELEK 2 P o s e b n i p o g o j i , k i v e l j a j o z a n e k a t e r e p o l j š č i n e Člen 4 Države članice uporabljajo politiko kakovosti za oljno 1. repico in oljno ogrščico tako, da omejijo površine, ki izpolnju- jejo pogoje za plačilo na površino, na tiste, posejane s certifici- ranim semenom oljne repice in oljne ogrščice sort z dvojno ničlo (00), ki morajo biti pred plačilom sporočene in vpisane v skupni katalog sort poljščin v skladu z Direktivo Sveta 70/457/EGS. Sorte z dvojno ničlo so tiste, pri katerih je v semenu vsebnost glukosinolata, določena z metodo EN ISO 9167-1:1995, največ 25 µmol/g pri 9 % vsebnosti vlage, in vsebnost eruka kisline, določene z metodo EN ISO 5508: 1995, največ 2 % celotne vsebnosti maščobnih kislin. Če države članice upoštevajo površine, posejane s 3. semenom iz odstavka 2(b), kot tiste, ki izpolnjujejo pogoje, pred setvijo ukrenejo vse potrebno za ugotovitev, ali tako seme izpolnjuje zahteve. Vsebnost glukosinolata se lahko določi z metodo EN ISO 9167-1:1995(x) ali metodo EN ISO 9167- 2:1997. Prva od navedenih metod je edina metoda, ki se jo uporabi pri reševanju spora zaradi vsebnosti glukosinolata. Za tržno leto 2000/01 so do plačil na površino upravi- 4. čene površine, posajene s certificiranim semenom sort in sestavljenih sort, navedenih v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 658/ 96. 5. Za namene člena 10(9) Uredbe (ES) št. 1251/1999 so sorte sončnic, navedene v Prilogi II, sorte sončnic za slaščičar- stvo. Člen 5 2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice vklju- čijo med površine, ki so upravičene do plačila na površino, tudi tiste, ki so posejane s semenom oljne ogrščice in oljne repice ene ali več naslednjih kategorij: „Sladka lupina“ pomeni tiste sorte lupine, ki dajejo seme, ki ne vsebuje več kot 5 % grenkih semen. Vsebnost grenkih semen se izračuna v skladu s testom iz Priloge III. (a) s certificiranim semenom sestavljenih sort z dvojno ničlo (00), katerih sestavine so bile sporočene in vpisane, kjer je to primerno, kot dvojna ničla, v skupni katalog sort polj- ščin; (b) s semenom, pridelanim na istem gospodarstvu iz certificira- nega semena sort z dvojno ničlo, pri katerem je bilo z analizo reprezentativnega vzorca, ki ga je odvzel pooblaš- čenec pristojnega nacionalnega organa, ugotovljeno, da vsebnost glukosinolata ne presega 18,0 µmol/g pri vseb- nosti vlage 9 %; (c) s semenom sort, ki so pred setvijo prijavljene za inšpek- cijski pregled in nadzor in so namenjene za pridelavo pridelka, ki se uporabi kot žlahtniteljevo seme, predos- novno, osnovno ali certificirano seme za setev, oziroma za raziskave ali testiranje, da se ugotovi, ali se sorta lahko vpiše v nacionalni seznam sort države članice in nato v skupni katalog kot sorta z dvojno ničlo; (d) s certificiranim semenom sort „Bienvenu“ in „Jet Neuf“ na podlagi pogodbe o pridelavi, ki sta jo pred setvijo podpisala proizvajalec in kupec, ki ga je posebej za to odobril pristojni nacionalni organ države članice, z namenom, da se pridobi seme za proizvodnjo olja za posebno uporabo v prehrani ali krmi; Člen 6 (ES) Za namene prvega odstavka člena 5 Uredbe 1. št. 1251/1999, pridelovalci trde pšenice v območjih, iz Priloge II te uredbe, prejmejo dodatek k plačilu na površino v okviru maksimalne zajamčene površine, iz Priloge III te uredbe. Za namene Priloge II Uredbe (ES) št. 1251/1999, Panonija v Avstriji vključuje območja, navedena v Prilogi IV te uredbe. Kjer je maksimalna zajamčena površina razdeljena med 2. pridelovalnimi območji in pridelovalnimi regijami, kot določa tretji odstavek člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999, veljajo naslednje določbe: (a) če znaša površina katere koli pridelovalne regije manj kot 500 ha, zadevne države članice lahko pridružijo zadevno regijo sosednji pridelovalni regiji; (b) v Italiji se lahko upoštevajo površine, tradicionalno pose- jane s trdo pšenico in dane v praho po petletnem sistemu od 1993 do 1997; (e) s semenom sort z vsebnostjo eruka kisline, ki presega 40 % skupne vsebnosti maščobnih kislin, na podlagi pogodbe o sklenjene pred setvijo z odobrenim prvim pridelavi, (c) najkasneje do 15. septembra tržnega leta pred tistim, za katerega se izplačuje plačilo na površino, zadevne države članice obvestijo pridelovalce in Komisijo o porazdelitvi maksimalne zajamčene površine. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 367 3. Posebna pomoč, kot je določena v četrtem odstavku člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999, se dodeli za območja iz Priloge V te uredbe za maksimalno število hektarov, iz Priloge IV Uredbe (ES) št. 1251/1999, za vsako upravičeno parcelo za plačilo na površino, posejano s poljščinami, iz člena 1 te uredbe, in posejano s trdo pšenico. 4. Za dodelitev pomoči za trdo pšenico, iz odstavkov 1 in 3, morajo zahtevki za pomoč „na površino“ iz člena 4 Uredbe Komisije (EGS) št. 3887/92 (1) vsebovati vse podatke ki jih zahteva identifikacija parcel, posejanih s trdo pšenico, in morajo biti opremljene z dokazilom, da je bilo posejano certifi- cirano seme. POGLAVJE II Osnovne površine in referenčni pridelki ODDELEK 1 S p l o š n e d o l o č b e Člen 8 Osnovne površine iz členov 2 in 3 Uredbe (ES) št. 1251/1999 so določene v Prilogi VI. Zahtevki za pomoč za trdo pšenico so veljavni le, če: Člen 9 (a) je zahtevek za plačilo na površino vložen za isto število hektarov posejanih s trdo pšenico; (b) je uporabljeno seme, certificirano v skladu z Direktivo Sveta 66/402/EGS (2). 5. Države članice določijo minimalno količino certificiranega semena, uporabljenega v skladu s kmetijsko prakso v zadevni državi članici. Dovoli se prehodno obdobje treh let za določitev minimalne količine semen, ki se začne 1. in je v skladu s jih države članice sporočijo Komisiji posebnimi ukrepi, ki najkasneje do 30. junija 1998. julija 1998, Dodatek k plačilu na površino in posebna pomoč za trdo 6. pšenico se plačata sočasno s plačilom na površino. 1. Če regionalizacijski načrti določijo različne pridelke za namakane in nenamakane površine v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999, države članice določijo predpise za ugotavljanje, ali se površine namakajo med tržnim letom ali ne. Določijo predvsem: (a) seznam poljščin, za katere se lahko dodelijo plačila na površino po stopnji pridelka pri namakanju; (b) opis opreme za namakanje, ki jo mora imeti kmet na voljo; taka oprema mora biti sorazmerna z namakano površino in mora zagotavljati vodo, potrebno za normalen razvoj rastlin v obdobju rasti; (c) ustrezno namakalno obdobje. 2. Odstavek 1 se ne uporablja, kadar predstavlja namakanje zgodovinsko posebnost, povezano s parcelami, in omogoča, da se regije razlikujejo od drugih in uvrstijo v seznam, kot pri pridelovalnih regijah „regadío“ v Španiji. Člen 7 1. Za namene člena 1(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999 „travna silaža“ je poljščina, raste na površinah, pretežno zasejanimi s travami, ki se spravijo zelene vsaj enkrat na leto zaradi konzer- viranja v zaprtem okolju z anaerobno fermentacijo. Določbe 2. z izjemo pogoja v zvezi s cvetenjem iz člena 3(1)(c). se uporabijo za te uredbe travno silažo ODDELEK 2 P r e k o r a č i t e v p o v r š i n Člen 10 Za prekoračitev določitev morebitnih regionalnih 1. osnovnih površin v skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/ 1999 upošteva pristojni organ države članice po eni strani regionalno osnovno površino iz Priloge VI, in po drugi strani vsoto površin, zajeto v zahtevkih za plačila na površino, pred- loženih za vsako poljščino, vključno z ustrezno obvezno praho. Prostovoljna praha se upošteva pri površinah, ki niso nama- kane, ki niso posejane s koruzo in/ali niso pod travno silažo. 3. Pridelovalci v državah članicah, ki namenijo specifično območje za pridelavo travne silaže iz Priloge VI, so upravičeni do plačila na površino za travno silažo. (1) UL L 391, 31. 12. 1992, str. 36. (2) UL 125, 11. 7. 1966, str. 2309/66. Vsota površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki za 2. pomoč, ne vključujejo površin ali delov površin, ki so zajete v zahtevkih, pri katerih administrativna preverjanja pokažejo, da so očitno neupravičene. Če je to primerno, se upošteva površina, ugotovljena med preverjanjem na kraju samem, v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 3887/92. 368 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 3. Površine, posejane s poljščinami v skladu z Uredbo (ES) št. 1251/1999 in ki se uporabljajo kot utemeljitev zahtevka za pomoč v okviru Uredbe (ES) št. 1254/1999 (1), se dodajo vsoti jih zajemajo predloženi zahtevki, prilagojene v površin, ki skladu z odstavkom 2. (c) delne osnovne površine (število, ime in velikost); (d) podrobna pravila za zgoščene ukrepe, ki veljajo v primeru prekoračitve. 4. Prekoračitev se izračuna v skladu s tabelo iz Priloge VII. ODDELEK 3 Člen 11 Člen 14 P r e k o r a č i t e v r e f e r e n č n e g a p r i d e l k a 1. Za določitev morebitne prekoračitve maksimalne zajam- čene površine s trdo pšenico, za katero se lahko odobri dodatek k plačilu na površino, upoštevajo pristojni organi držav članic po eni strani največjo zajamčeno površino iz Priloge III Uredbe (ES) št. 1251/1999, če je to primerno, razdeljeno med regije, in po drugi strani vsoto površin, ki jih zajemajo zahtevki za dodatek k plačilom na površino za trdo pšenico, prilagojeno v skladu s členom 10(2) te uredbe in, če je to primerno, zmanjšano v skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999. 2. Odstavek 1 se uporablja za določanje prekoračitve maksi- malnih zajamčenih površin, ki so upravičene do posebne pomoči za trdo pšenico iz Priloge IV Uredbe (ES) št. 1251/ 1999. Člen 12 1. Če je ugotovljeno, da so površine iz členov 10 in 11 prekoračene, zadevne države članice do 31. oktobra zadevnega tržnega leta ugotovijo dokončno stopnjo prekoračitve, zaokro- ženega na dve decimalki. Dokončna stopnja prekoračitve, določena na tak način, se 2. uporablja za izračunavanje sorazmernega zmanjšanja površine, ki izpolnjuje pogoje za dodelitev pomoči: (a) plačilo na površino v skladu s prvim pododstavkom člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999; (b) dodatek in posebna pomoč za trdo pšenico, po uporabi prvega pododstavka člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999. Člen 13 Za namene člena 2(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999 določijo države članice in o tem obvestijo Komisijo najkasneje do 15. septembra tržnega leta, za katerega se predloži zahtevek za plačilo na površino, naslednje: (a) nacionalna osnovna površina, ki se razdeli; (b) kriteriji, ki jih država članica uporabi, da ugotovi delne osnovne površine; (1) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 21. Za namene člena člena 3(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999 so zaključna poročila o zahtevkih za pomoč in pripadajočih jih posredujejo države članice v skladu s pridelkov tista, ki členom 26 te uredbe. Za ta namen so referenčni pridelki uredbe. tisti iz Priloge VIII te Člen 15 Za izračunavanje povprečnega pridelka iz zahtevkov za pomoč v obravnavanem tržnem letu se uporabi naslednji postopek: (a) površine se najprej to primerno, v skladu s prvim pododstavkom člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999; sorazmerno zmanjšajo, če je (b) upošteva se povprečen pridelek žit za površine posejane z oljnicami v obravnavani regiji, kjer plačila za tržni leti 2000/01 in 2001/02 temeljijo na zgodovinskih regionalnih pridelkih za oljnice; (c) povprečen pridelek žit za nenamakano zemljišče v regiji se uporabi za pridelovalne površine s poljščinami, ki so opre- deljene kot krmne površine, za izplačilo premij za govedo in ovce. Člen 16 Vsako leto pred 31. majem Komisija opravi primerjalni pregled informacij iz členov 14 in 15 in določi ustrezne korekcijske koeficiente v skladu s postopkom iz člena 23 Uredbe (EGS) št. 1766/92. Člen 17 Koeficienti iz člena 16 se uporabijo za vsa plačila na površino v državi članici ali regiji, v kateri se nahaja obravnavana osnovna površina, razen za dodatek k plačilu na površino in posebno pomoč za trdo pšenico. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 369 POGLAVJE III Praha Člen 18 5. Odstavka 3 in 4 ne veljata za površine, dane v praho ali pogozdene v skladu s členi 22, 23, 24 in 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999, ki se štejejo za obvezno praho, kadar se taka zemlja izkaže za nezdružljivo z okoljskimi zahtevami ali zahte- vami pogozdovanja, določenimi v tistih členih. „Praha“ je neobdelana površina, ki je bila v predhodnem letu: Člen 20 (a) obdelana z namenom spravila ali (b) praha v skladu z Uredbo (EGS) št. 1765/92 ali Uredbo (ES) št. 1251/1999 ali (c) umaknjena iz pridelave poljščin ali pogozdena v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 (1) oziroma Uredbo Sveta (EGS) št. 2080/92 (2) ali s členi 22, 23, 24 in 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (3). Člen 19 Površine v prahi, v skladu s tem poglavjem, morajo zaje- 1. mati strnjeno površino velikosti vsaj 0,3 ha in širine vsaj 20 m. Države članice lahko sprejmejo: (a) manjše površine, ki predstavljajo enotne parcele s stalnimi mejami, kot so zidovi, žive meje ali vodni tokovi; (b) enotne parcele širine pod 20 m v regijah, kjer so parcele te velikosti tradicionalne; (c) parcele širine vsaj 10 m, vzdolž stalnih vodotokov ali jezer, ki so predmet posebnih nadzorov predvsem v skladu s cilji varovanja okolja. 2. Površine so v prahi najkasneje 15. januarja in to obdobje se ne sme zaključiti pred 31. avgustom. Države članice pa dolo- čijo pogoje setve, kjer pridelovalci lahko dobijo dovoljenje za setev semena od 15. julija naprej za spravilo v naslednjem letu in določijo pogoje za pašo, ki se začne 15. julija povsod tam, kjer je v veljavi nomadska paša. 3. Površine v prahi se ne smejo uporabiti za katero koli drugo vrsto kmetijske proizvodnje, kot določa člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999 ali za pridobitveno dejavnost, nezdružljivo s pridelavo poljščin. 4. Države članice izvajajo ustrezne ukrepe, združljive s specifičnim položajem površin, ki so v prahi, da zagotovijo njihovo ohranjanje in varstvo okolja. Takšni ukrepi lahko vklju- čujejo tudi travne ruše; v tem primeru morajo ukrepi zagoto- viti, da travnih ruš ni mogoče uporabiti za pridelavo semena in v nobenem primeru za kmetijske namene pred 31. avgustom ali pred 15. januarjem naslednjega leta za pridelavo pridelkov za trženje. (1) UL L 215, 30. 7. 1992, str. 85. (2) UL L 215, 30. 7. 1992, str. 96. (3) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 80. Za namene člena 6(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999 lahko 1. države članice določijo večletno plačilo za praho, ki pa ne presega obdobje petih tržnih let. 2. Ne glede na člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999 in naknadno povečanje osnovnih zneskov iz člena 4(3), prejmejo pridelovalci, ki se obvežejo, da bodo dali iste parcele v praho za obdobje iz odstavka 1 tega člena, plačilo na površino za to obdobje, izračunano na podlagi osnovnega zneska in pridelkov iz regionalizacijskih načrtov, ki veljajo v času njihove obvez- nosti. Če pridelovalci v svojem zahtevku za pomoč „na 3. površino“, izrecno prekličejo svojo prejšnjo obveznost pred potekom obdobja iz odstavka 1, morajo vrniti 5 % plačila na površino, ki so jih prejeli v predhodnem letu za površine, ki sedaj ne spadajo več v obveznost, pomnoženih s številom let, v katerih ne izpolnjuje svoje prvotne obveze. Pridelovalci, ki se odločijo za ureditev iz odstavka 2, 4. lahko prekličejo svoje obveznosti brez sankcij iz odstavka 3: (a) kadar se odločijo, da dajo v praho ali pogozdijo zadevne površine po sistemu iz členov 22, 23, 24 in 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999; (b) v posebnih primerih, ki jih dovolijo države članice, in vklju- čujejo spremembo v strukturi kmetije, na katero proizva- jalec ne more vplivati, kot je ponovna arondacija. 5. Če površina v prahi, presega najvišji odstotek, določen v členu 6(5) Uredbe (ES) št. 1251/1999 zaradi sprememb organi- ziranosti kmetije med obdobjem, ki ga zajema obveznost skladno s tem členom, se površine, ki jih zajemajo obveznosti, prilagodijo v skladu s to omejitvijo. Člen 21 1. Če je površina v prahi, manjša od deleža obvezne prahe določenem v tekočem tržnem letu, se površina, za katero pride- lovalci poljščin, ki so predmet obvezne prahe, izpolnjujejo pogoje za plačilo na površino, izračuna na podlagi dejanskih in deleža posameznih poljščin, vključno s površin v prahi, travno silažo; ne sme pa se zmanjšati pod tisto mejo, ki je manjša od površine, ki se zahteva za pridelavo 92 ton žita iz člena 6(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999. 370 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 Pridelava žit 2. iz odstavka 1 se izračuna na podlagi pridelka, ki se uporablja za plačila na površino. Če se država članica odloči, da bo uporabila zgodovinske regionalne pridelke za oljnice, se pridelek pomnoži z 1,95. Člen 22 V primeru Portugalske, v skladu s členom 6(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999, se plačilo na površino za obvezno praho poveča za znesek iz Priloge IX. Ti zneski se financirajo v skladu s členom 5 Uredbe (EGS) št. 3653/90. Člen 23 Zahtevki za pomoč „na površino“ 1. iz Uredbe (EGS) št. 3887/92 se vodijo po regijah v skladu s členom 3 (ES) št. 1251/1999. Za vsak zahtevek za plačilo na površino v dani pridelo- je potrebna ustrezna izjava o uvedbi prahe vsaj 2. valni regiji glede ustreznega števila hektarov v isti pridelovalni regiji. Odstopanje od odstavka 2 se lahko predvidi v skladu z 3. objektivnimi kriteriji, ki jih določa država članica. Z odstopanjem od odstavka 2 se obvezna praha, ki 4. ustreza zahtevku za plačilo na površino, lahko uveljavi v celoti ali delno: (a) v Španiji regija „secano“ v primeru posestev, ki se nahajajo v pridelovalnih regijah „secano“ in „regadío“; (b) v drugi pridelovalni regiji, pod pogojem, da se površine v prahi nahajajo v pridelovalnih regijah, ki mejijo na tiste, v katerih se nahajajo obdelovalne površine. 5. Pri uporabi odstavkov 3 in 4 je treba prilagoditi površino v prahi, da se bo upoštevala razlika med pridelki, uporabljenimi za izračun plačila glede prahe v zadevnih regijah. Vendar uporaba tega odstavka ne sme voditi k manjšemu številu hektarov v prahi, kot zahteva obveznost. Člen 25 Omejitev, predvidena v členu 10(7) Uredbe (ES) št. 1251/ 1. 1999, se določi ob upoštevanju nacionalne referenčne površine in skupne pridelovalne površine, ki izpolnjuje pogoje za dode- litev plačila, in s ciljem, da se izognemo saditvi, ki bi imela za posledico prekomerno zmanjšanje proizvodno specifičnih plačil na površino za oljnice. 2. Omejitev in kriteriji, ki se uporabljajo za njeno določitev, se čim prej uradno sporoči Komisiji in najkasneje do 31. julija tržnega leta pred tistim, ki ga zajema zahtevek za plačilo na površino. 3. Za ocenitev proizvajalčevega izpolnjevanja pogojev za plačila na površino preverijo pristojni organi, ali njihove vloge za pomoč upoštevajo določeno omejitev. Površine, ki so zajete v vlogi za proizvodno specifična plačila na površino za oljnice, ki presegajo omejitev se izključijo. 4. V primerih, ko izključitev površin iz odstavka 3 pomeni, da površina, ki jo je dal proizvajalec v praho, presega omejitev, določeno v členu 6(5) Uredbe (ES) št. 1251/1999 in se uporablja v zadevnih državah članicah, se površina, dana v praho in zajeta v vlogi za plačilo na površino zmanjša, tako da ne presega te omejitve. Površine, izključene iz proizvajalčevega zahtevka za 5. pomoč „na površino“ v skladu z odstavkoma 3 in 4, se ne upoštevajo za namene členov 2(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1251/ 1999. POGLAVJE V Končne določbe Člen 26 Uradno obveščanje POGLAVJE IV Posebne določbe Člen 24 Z odstopanjem od člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1251/1999 lahko države članice preložijo končni rok za setev najkasneje do 15. junija za poljščine iz Priloge X in za območja, ki jih opredelijo zadevne države članice, ki se nahajajo v regijah iz te Priloge. 1. Države članice pošljejo Komisiji potrebne podatke v obliki tabel, kakor je navedeno v Prilogi XI in v standardni obliki opisani v tej prilogi, v katerih se opredeli pridelovalna regija, osnovna površina in država, v skladu z naslednjim časovnim razporedom: (a) do 15. septembra tekočega tržnega leta: podatke, pridob- ljene z upoštevanjem že opravljenih nadzorov in pregledov; (b) najkasneje do naslednjega 31. oktobra: dokončni podatki potrebni za izračunavanje dokončne stopnje prekoračitve iz člena 12; in Če odložitev končnega roka za setev zadeva vse poljščine, lahko države članice preložijo rok za oddajo zahtevkov za plačilo na površino za pridelovalce v zadevnih območjih do najkasneje 15. junija ali, če se ta prej konča, do končnega roka za setev. (c) najkasneje do naslednjega 15. februarja: končne podatke, ki ustrezajo površinam, za katere je bila pomoč dejansko že plačana na podlagi zmanjšanja površin skladno s členom 9 Uredbe (EGS) št. 3887/92. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 371 2. Če se ugotovi, da so bile površine iz členov 10 in 11 prekoračene, zadevna država članica takoj obvesti Komisijo o dokončni stopnji prekoračitve, najkasneje pa do 31. oktobra tekočega tržnega leta. Podatki, ki se uporabljajo za izračun stopnje prekoračitve osnovne površine, se posredujejo v obliki, iz Priloge VII. 3. Če se stopnja prekoračitve porazdeli v skladu s členom 2(6) in tretjim odstavkom člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999, obvesti zadevna država članica Komisijo o taki razdelitvi najkasneje do 31. oktobra. Člen 28 Uredbe (EGS) št. 2467/92, (EGS) št. 2836/93, (ES) št. 762/94, (ES) št. 658/96 in (ES) (ES) št. 1098/94, št. 1577/98 se s 1. julijem 2000 razveljavijo. (ES) št. 1237/95, Sklicevanje na razveljavljene uredbe pomeni sklicevanje na to uredbo. Člen 29 Člen 27 Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uporabo te Uredbe in o tem obvestijo Komisijo v roku enega meseca po sprejetju ali spremembi. Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se za podporo pridelovalcem določenih poljščin glede na tržno leto 2000/01 in naslednja tržna leta. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 22. oktobra 1999 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 372 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 PRILOGA I (Člen 2(1)) OPREDELITVE 1. Trajni pašnik Površina, ki ni v kolobarju in je namenjena za trajno pridelavo trave (sejan ali naraven, pet let ali več). 2. Trajni nasadi Nasadi, ki niso v kolobarju in niso trajni pašniki, in so na istem zemljišču pet let ali več in imajo zaporedne pridelke, razen večletnih poljščin. 3. Večletne poljščine Tarifna oznaka KN 0709 10 00 Artičoke 0709 20 00 Beluši ex 0709 90 90 Rabarbara 0810 20 0810 30 0810 40 Maline, robide, murve in križanci med robidnico in malino Črn, bel ali rdeč ribez in kosmulje Brusnice, borovnice in drugi sadeži rodu Vaccinium 4. Program prestrukturiranja Sprememba strukture in/ali upravičene površine kmetijska gospodarstva za plačilo, kot jo naložijo javni organi. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 373 PRILOGA II (Člen 4(5)) Sorte sončnic za slaščičarstvo Agripro 3450 Agrosur Interstate (IS)8004 Kelisur Dahlgren D-131 (Toma) Royal Hybrid 381 Dahlgren D-151 Dahlgren D-171 Dahlgren D-181 Dahlgren 954 Dahlgren D-1950 Dahlgren D-1998 Diset Hagen Seed SG 9011 Hagen Seed SG 9054 Hagen Seed SG 9211 Royal Hybrid 2141 Royal Hybrid 3801 Royal Hybrid 3831 Royal Hybrid 4381 RRC 995 RRC 2211 RRC 2232 RRC 4211 SIGCO 826 SIGCO 828 SIGCO 829 SIGCO 830 SIGCO 954 SIGCO 964 SIGCO 974 SIGCO 995 Toma Triumph 660C Triumph 505C+ Triumph 520C Triumph 515C USDA Hybrid 924 374 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 PRILOGA III (Člen 5) TEST GRENKE LUPINE Izvaja se na vzorcu 200 zrn iz serije 1 kg vsake serije največ 20 ton. Test je namenjen izključno zagotavljanju kvalitativnih evidenc glede prisotnosti grenkih zrn v vzorcu. Toleranca homo- genosti je 1 zrno na 100. Uporabite metodo Grain-Cut po Von Sengbuschu (1942), Ivanovu in Smirnovi (1932) in Egge- brechtu (1949). Prečno prerežite suha ali nabrekla zrna. Polovičke zrn dajte v sito in ga za deset sekund potopite v jodno raztopino, potem spirajte z vodo pet sekund. Prerezane površine grenkih zrn porjavijo, medtem ko tiste z nizko vseb- nostjo alkaloidov ostanejo rumene. Za pripravo jodne raztopine raztopite 14 g kalijevega jodata v kar najmanj vode, dodajte 10 g joda in razredčite na 1 000 cm3. Pred uporabo pustite raztopino stati teden dni. Hranite v rjavih steklenicah. Pred uporabo razredčite osnovno raztopino na tri- do petkratni volumen začetnega. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 375 PRILOGA IV (Člen 6(1), drugi pododstavek) OBMOČJA, KI SO UPRAVIČENA DO DODATKA ZA TRDO PŠENICO V AVSTRIJI Panonija: 1. Gebiete der Bezirksbauernkammern 2046 Atzenbrugg 2054 Baden 2062 Bruck/Leitha 2089 Ebreichsdorf 2101 Gänserndorf 2241 Hollabrunn 2275 Kirchberg/Wagram 2305 Korneuburg 2321 Laa/Thaya 2330 Langenlois 2364 Marchfeld 2399 Mistelbach 2402 Mödling 2470 Poysdorf 2500 Ravelsbach 2518 Retz 2551 Schwechat 2585 Tulln 2623 Wr. Neustadt 2631 Wolkersdorf 2658 Zistersdorf 2. Gebiete der Bezirksreferate 3018 Neusiedl/See 3026 Eisenstadt 3034 Mattersburg 3042 Oberpullendorf 3. Gebiete der Landwirtschaftskammer 1007 Wien 376 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 PRILOGA V (Člen 6(3)) OBMOČJA, KI SO UPRAVIČENA DO POSEBNE POMOČI ZA TRDO PŠENICO NEMČIJA: Kreise und Kreisfreie Städte: Baden-Württemberg: Stadt Stuttgart, Ludwigsburg, Rems-Murr-Kreis, Stadt Heilbronn, Heilbronn, Hohenlohekreis, Main-Tauber-Kreis, Stadt Karlsruhe, Karlsruhe, Stadt Baden-Baden, Rastatt, Stadt Heidelberg, Stadt Mannheim, Rhein-Neckar-Kreis, Stadt Pforz- heim, Enzkreis, Ortenaukreis. Bayern: Stadt Ingolstadt, Dachau, Eichstätt, Freising, Fürstenfeldbrück, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen a. d. Ilm, Kelheim, Stadt Ansbach, Ansbach, Neustadt-Bad Winsheim, Stadt Aschaffenburg, Aschaffenburg, Bad Kissingen, Rhön-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Main-Spessart, Stadt Schweinfurt, Schweinfurt, Stadt Würzburg, Würzburg. Rheinland-Pfalz: Ahrweiler, Stadt Koblenz, Mayen-Koblenz, Bad Kreuznach, Rhein-Lahn-Kreis, Westerwald-Kreis, Bernkastel-Wittlich, Bitburg-Prüm, Daun, Trier-Saarburg, Stadt Trier, Stadt Frankenthal, Landau i. d. P. , Ludwigshafen, Mainz, Neustadt/ Weinstr. , Speyer, Worms, Alzey-Worms, Bad Dürkheim, Donnersbergkreis, Germersheim, Südl. Weinstraße, Ludwigs- hafen, Mainz-Bingen. Hessen: Stadt Frankfurt/Main, Wiesbaden, Bergstraße, Stadt Darmstadt, Darmstadt-Dieburg, Groß-Gerau, Hochtaunuskreis, Main- Kinzig-Kreis, Main-Taunus-Kreis, Stadt Offenbach, Offenbach, Rheingau-Taunus-Kreis, Wetteraukreis, Lahn-Dill-Kreis, Limburg-Weilburg. Saarland: Stadt Saarbrücken, Merzig-Wadern, Neunkirchen, Saarlouis, Sankt Wendel. Sachsen: Mittweida, Muldentalkreis. Sachsen-Anhalt: Bernburg, Köthen, Burgenlandkreis, Mansfelder Land, Merseburg-Querfurt, Saalkreis, Sangerhausen, Aschersleben-Straß- furt, Halberstadt, Jerichower Land, Quedlinburg, Schönebeck. Thüringen: Unstrut-Hainich-Kreis, Kyffhäuserkreis, Gotha, Sömmerda, Hildburghausen, Stadt Weimar, Weimarer Land, Altenburger Land, Stadt Erfurt. ŠPANIJA Comarcas agrícolas Almazán (SO), Bajo Aragón (TE), Campiña (GU), Campo de Gómara (SO), Centro (AB), El Cerrato (P), Hoya de Huesca (HU), La Montaña (A), Las Vegas (M), Logrosán (CC), Monegros (HU), Noroeste (MU), Requena-Utiel (V), Rioja Baja (LO), Segría (L), Sierra Rioja Baja (LO), Sur (VA), Suroeste y Valle de Guadalentín (MU), Trujillo (CC), Urgel (L), Valle de Ayora (V). FRANCIJA Departmaji Aisne, Aube, Charente, Charente-Maritime, Cher, Deux-Sèvres, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et- Cher, Loiret, Lot-et-Garonne, Maine-et-Loire, Marne, Nièvre, Orne, Sarthe, Seine-et-Marne, Vendée, Vienne, Yonne, Yvelines. ITALIJA Province Alessandria, Bologna, Brescia, Cremona, Ferrara, Forlì, Gorizia, Lodi, Mantova, Milano, Modena, Padova, Parma, Pavia, Piacenza, Pordenone, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini, Rovigo, Torino, Treviso, Udine, Venezia, Vercelli, Verona, Vicenza. ZDRUŽENO KRALJESTVO Anglija. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 377 PRILOGA VI (Člen 8) OSNOVNE POVRŠINE Regija Vse poljščine Od tega koruze Od tega travne silaže (1000 ha) BELGIJA Skupaj Območje 1 DANSKA NEMČIJA Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Hessen Baden-Württemberg Bayern Saarland Berlin Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thüringen GRČIJA Območje I Območje II ŠPANIJA Regadío Secano FRANCIJA Skupaj Osnovna površina za koruzo Namakalna osnovna površina IRSKA ITALIJA 478,6 2 018,0 97,0 10 155,6 (3) 540,3 (3) 505,6 5,1 1 424,4 1,8 948,3 368,4 461,2 735,4 1 775,9 36,5 2,9 888,5 967,9 598,8 880,7 554,2 1 396,3 95,4 1 371,1 7 848,6 13 526,0 1 209,7 (2) 345,5 5 801,2 122,1 418,2 218,0 4,1 403,4 613,8 (2) 0,2 1 200,0 378 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 Regija Vse poljščine Od tega koruze Od tega travne silaže (1000 ha) LUKSEMBURG NIZOZEMSKA AVSTRIJA PORTUGALSKA Azori Madeira — Regadío — Druge Kontinentalna — Regadío — Druge FINSKA ŠVEDSKA ZDRUŽENO KRALJESTVO Anglija Škotska Severna Irska Wales (1) Z izjemo sladke koruze. (2) Vključno z 284 000 ha namakane koruze. (3) Če se uporabi člen 2(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999. 42,8 436,5 1 203,0 9,7 0,31 0,30 293,4 718,0 1 591,0 1 737,0 3 794,6 551,6 52,9 61,4 208,3 0,29 221,4 33,2 (1) 1,2 (1) 200,0 130,0 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 379 PRILOGA VII (Člen 10(4)) 380 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 PRILOGA VIII (Člen 14, drugi odstavek) RERENČNI PRIDELKI IZ ČLENA 3(7) UREDBE (ES) št. 1251/1999 Belgija Danska Nemčija — Schleswig-Holstein — Hamburg — Niedersachsen — Bremen — Nordrhein-Westfalen — Hessen — Rheinland-Pfalz — Baden-Württemberg — Bayern — Saarland — Berlin — Brandenburg — Mecklenburg-Vorpommern — Sachsen — Sachsen-Anhalt — Thüringen Grčija Španija Francija Irska Italija Luksemburg Nizozemska Portugalska Združeno kraljestvo Avstrija Švedska Finska (1) Če se uporabi člen 2(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999. 6,24 5,22 5,66 (1) 6,81 6,01 5,33 5,34 5,81 5,50 4,78 5,48 5,94 4,38 4,52 4,54 5,45 6,23 6,14 6,13 3,39 2,9 6,02 6,08 3,9 4,26 6,66 2,90 5,83 5,27 4,02 2,82 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 381 PRILOGA IX (Člen 22) DODATEK ZA PRAHO NA PORTUGALSKEM Tržno leto Dodatno plačilo 2000/01 9,64 2001/02 6,57 (EUR) 2002/03 3,41 382 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 PRILOGA X (Člen 24, prvi odstavek) Zadnji rok za setev: 15. junij Pridelek Država članica Regija Vse poljščine Finska Švedska Celotno območje države Celotno območje države Sladka koruza Vse države članice Celotno območje države 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 383 PRILOGA XI (Člen 26(1)) PODATKI, KI JIH JE TREBA SPOROČITI KOMISIJI Podatke je treba predložiti v obliki serije tabel, narejenih v skladu s spodaj opisanim modelom: — prvi sklop tabel, ki daje podatke na ravni proizvodnje v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 1251/1999, — drugi sklop tabel, ki daje podatke glede vsake regije osnovne površine iz Priloge VI te uredbe, — posamezna tabela, ki povzema podatke za vsako državo članico. Tabele je treba poslati na papirju in v elektronski obliki. Formule za površine: 5 = 1 + 2 + 3 + 4 10 = 7 + 8 + 9 14 = 15 + 16 19 = 5 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 18 Opombe: V vsaki tabeli mora biti navedena zadevna regija. Pridelek je tisti, ki se uporablja za izračun plačil na površino skladu z Uredbo (ES) št. 1251/1999. Razlike med „nenamakanim“ in „namakanim“ zemljiščem bi morale biti upoštevane v primeru, da regije vsebujejo oboje. V tem primeru: d = e + f j = k + l Vrstica 1 se nanaša le na trdo pšenico, ki je upravičena za dodatek k plačilu na površino iz prvega odstavka člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999. Vrstica 2 se nanaša le na trdo pšenico, ki je upravičena za posebno pomoč iz četrtega odstavka člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999. Vrstica 17 se nanaša le na površine v prahi ali na pogozdene površine iz členov 22, 23, 24 in 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 in ki štejejo za obdelovalna zemljišča v prahi iz člena 6(8) Uredbe (ES) št. 1251/1999. Vrstica 18 ustreza površinam iz druge alinee člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999. Podatke je treba posredovati tudi glede pridelovalcev, ki ne zaprosijo za pomoč na hektar v okviru sistema podpor za določene poljščine (Uredba (ES) št. 1251/1999). Ti podatki, ki jih je potrebno navesti pod „Drugo“ v stolpcih „m“ in „n“, se večinoma nanašajo na poljščine, razglašene za krmne površine za premije za govedo in ovce. Vrstica 21 zadeva zemljišče v prahi za pridelavo poljščin, ki niso namenjena za prehrano ki ne ustrezajo plačilom v okviru predpisov za izvajanje člena 6(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999 (npr. sladkorna pesa, artičoke Jeruzalem in cikorija). 384 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26


title: 1999 m. spalio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2245/1999, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1663/95, nustatantį išsamias taisykles dėl Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 729/70 apibrėžtos EŽŪOGF Garantijų skyriaus sąskaitų apmokėjimo tvarkos taikymą

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
approval
closing of accounts
exchange of information
payment

text: 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 335 31999R2245 1999 10 23 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 273/5 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2245/1999 1999 m. spalio 22 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1663/95, nustatantį išsamias taisykles dėl Tarybos regla- mentu (EEB) Nr. 729/70 apibrėžtos EŽŪOGF Garantijų skyriaus sąskaitų apmokėjimo tvarkos taikymą EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, 2) 5 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo f punktu: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, „f) išieškomų sumų, suskirstytų pagal kuriais buvo pateiktas išieškojimo pavedimas, metais neišieškotinomis pripažintų sumų apžvalga. “ finansinius metus, ir tais atsižvelgdama į 1970 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 729/70 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansa- vimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1287/95 (2), ypač į jo 4 straipsnio 6 dalį ir 5 straipsnio 3 dalį, kadangi: (1) (2) (3) atsižvelgiant į įgytą patirtį, Komisijos reglamente (EB) Nr. 1663/95 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 896/97 (4), reikia padaryti daug pakeitimų ir pateikti paaiškinimus, ypač kalbant apie akreditavimo kriterijus dėl mokėjimų išmokėjimo ir interesų konflikto nuostatas dėl būtinumo išvengti mokėjimo agentūrose atsakingus postus užimančių asmenų darbe; mokėjimo agentūrų metinėse sąskaitose reikėtų pateikti informaciją apie išieškotinas sumas; Komisija neturi teisės vertinti išlaidų, kurių, remdamasi savo pačios padarytomis išvadomis, ji neketina įrašyti į sąskaitas Nr. 729/70 5 straipsnio 2 dalies c punktą, nesuteikusi valstybei narei galimybės atsakyti; Reglamento pagal (EEB) (4) išlaidos į sąskaitas neturi būti įskaitomos per visą Bend- rijos taisyklių pažeidimo laikotarpį; (5) EŽŪOGF komitetas išreiškė savo pritarimą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 1663/95 keičiamas taip: 1) 2 straipsnio 3 dalis keičiama ją išdėstant taip: „Šio reglamento 1 dalyje nurodytos apskaitos informacijos forma ir laikantis Reglamento (EEB) Nr. 729/70 13 straipsnyje nustatytos tvarkos. “ turinys nustatomi (1) OL L 94, 1970 04 28, p. 13 (2) OL L 125, 1995 06 08, p. 1 (3) OL L 158, 1995 7 8, p. 6. (4) OL L 128, 1997 5 21, p. 8. 3) 8 straipsnio 1 dalis keičiama ją išdėstant taip: „1. Jeigu po tyrimo dėl išlaidų Komisija mano, kad buvo pažeistos Bendrijos taisyklės, ji informuoja atitinkamą vals- tybę narę apie atliktų patikrų rezultatus ir nurodo pažei- dimų šalinimo priemones, siekiant užtikrinti minėtų taisyklių laikymąsi ateityje. taikytinas Minėtame pranešime daroma nuoroda į reglamentą. Valstybė narė per du mėnesius pateikia atsakymą, o Komi- sija, atsižvelgusi į jį, gali pakeisti savo poziciją. Pateisinamais atvejais Komisija gali pratęsti atsakymo pateikimo laikotarpį. šį Pasibaigus laikotarpiui, per kurį reikia pateikti atsakymą, Komisija pakviečia valstybę narę dvišaliam aptarimui, kurio metu šalys stengiasi susitarti dėl taikytinų priemonių ir pažeidimo sunkumo bei Bendrijai padarytų finansinių nuostolių įvertinimo. Pasibaigus minėtam aptarimui ir bet kokiam po aptarimo Komisijos nustatytam galutiniam su valstybėmis narėmis dėl terminui, pasikonsultavus tolesnės informacijos teikimo arba, jeigu valstybė narė atsi- sako atvykti į susitikimą iki Komisijos nustatyto galutinio termino, jam pasibaigus, Komisija formaliai supažindina valstybę narę su savo išvadomis darydama nuorodą į Komi- sijos sprendimą 94/442/EB (*). Nepažeidžiant šios dalies ketvirtos pastraipos, minėtame pranešime pateikiamas bet kokių išlaidų, kurių Komisija neketina įtraukti į sąskaitas pagal Reglamento (EEB) Nr. 729/70 5 straipsnio 2 dalies c punktą, įvertinimas. Valstybė narė iš karto, atsiradus galimybei, informuoja Komisiją apie priimtas pažeidimų šalinimo priemones, užtikrinančias Bendrijos taisyklių laikymąsi ir šių priemonių įsigaliojimo datą. Komisija, laikydamasi Reglamento (EEB) Nr. 729/70 5 straipsnio 2 dalies c punkto reikalavimų, prireikus priima vieną arba kelis sprendimus iki pažeidimų šalinimo priemonių įsigaliojimo datos neįtraukti į sąskaitas išlaidų, kurios neatitinka Bendrijos taisyklių. (*) OL L 182, 1994 7 16, p. 45. “ 336 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. 4) Priedas keičiamas taip: a) priedas papildomas šiuo nauju 4a punktu: ir kuriuos dokumentų, „4a. Mokėjimų išmokėjimas paraiškas dėl pagalbos patei- kusiems pareiškėjams, kai reikia išmokėti labai daug nedidelių sumų, gali būti pavestas kitoms instituci- joms tik gavus išankstinį Komisijos sutikimą ir tik jei minėtoms priemonėms yra taikomas bendras finansavimas. Mokėjimo agentūra ir minėtoji insti- tucija turi pasirašyti susitarimą, nustatantį informa- cijos pateikti mokėjimo agentūrai, pobūdį bei galutinę pateikimo datą; dokumentus mokėjimo agentūrai būtina bent jau sudaryti galimybes atitikti akreditacijos kriterijus ir iki nustatytos galutinės datos pateikti mėnesio ir metų sąskaitas. Mokėjimo agentūra lieka atsakinga už efektyvų atitinkamų lėšų valdymą ir apskaitos vedimą. Įgaliotieji mokėjimo sertifikavimo institucija ir tarpininkai, agentūros Europos Sąjunga turi teisę patikrinti bet kokį pirmiau minėtos institucijos turimą informaciją ir atlikti pareiškėjų, kurie kreipiasi dėl pagalbos, patikras. “ pagal minėtus reikia b) 5 punktas papildomas šia pastraipa: „Už mokėjimų išmokėjimą arba už jo priežiūrą atsa- kingas administracinis padalinys turi turėti dokumentus, patvirtinančius reikalavimus ir nustatytas administracines bei Informacija ir įrodymai gali būti pateikti lygiaverte 4 punkto iv papunktyje nurodyta sant- raukos forma ir per kompiuterinę sistemą. “ fizines patikras. c) 6 punkto ii papunkčio antroji pastraipa papildoma šiuo sakiniu: „Siekiant išvengti interesų konflikto, būtina imtis atitin- kamų priemonių, kai atsakingą postą užimantis asmuo arba asmuo, kurio padėtis yra susijusi su reikalavimų Fondui tikrinimu, tvirtinimu ir mokėjimu, taip pat dirba kitose pareigose ne mokėjimo agentūroje. “ 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. spalio 22 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys


title: Propuesta de Decisión del Consejo por la que se concede una ayuda macrofinanciera suplementaria a Moldavia

eurovoc_concepts:
Community loan
International Monetary Fund
Moldova
economic reform
financial aid

text: C 376 E/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 12. 1999 Propuesta de Decisi(cid:243)n del Consejo por la que se concede una ayuda macrofinanciera suplementaria a Moldavia (1999/C 376 E/05) COM(1999) 516 final (cid:151) 1999/0213(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 22 de octubre de 1999) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, DECIDE: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y en particular su art(cid:237)culo 308, Art(cid:237)culo 1 Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, (1) Considerando que la Comisi(cid:243)n ha consultado al ComitØ Econ(cid:243)mico y Financiero antes de presentar su propuesta; 1. La Comunidad Europea concede a Moldavia un prØstamo a largo plazo por un importe mÆximo de 15 millones de EUR con un per(cid:237)odo de carencia de cinco aæos y un per(cid:237)odo mÆ- ximo de vencimiento de diez aæos, con el fin de garantizar la viabilidad de su balanza de pagos, consolidar las reservas de divisas del pa(cid:237)s y reforzar la aplicaci(cid:243)n de las reformas estruc- turales necesarias. (2) Considerando que Moldavia estÆ llevando a cabo reformas econ(cid:243)micas fundamentales y estÆ realizando esfuerzos con- siderables para establecer una econom(cid:237)a de mercado; 2. A tal efecto, se habilita a la Comisi(cid:243)n para tomar pres- tados en nombre de la Comunidad Europea los recursos nece- sarios, que se pondrÆn a disposici(cid:243)n de Moldavia en forma de prØstamo. (3) Considerando que Moldavia, por una parte, y las Comuni- dades Europeas y sus Estados miembros, por otra, han firmado un Acuerdo de Asociaci(cid:243)n y Cooperaci(cid:243)n, que entr(cid:243) en vigor el 1 de julio de 1998; (4) Considerando que las autoridades de Moldavia han acor- dado con el FMI un programa macroecon(cid:243)mico respaldado por un Servicio Ampliado del Fondo trienal aprobado en mayo de 1996 y han expresado su intenci(cid:243)n de continuar este programa en el contexto de un nuevo Servicio Am- pliado; (5) Considerando que las autoridades de Moldavia han solici- tado asistencia financiera de las instituciones financieras internacionales, de la Comunidad y de otros donantes in- dividuales; que, mÆs allÆ de la amplia financiaci(cid:243)n suminis- trada por el FMI y el Banco Mundial, subsiste un amplio dØficit de financiaci(cid:243)n para los pr(cid:243)ximos meses, que debe cubrirse si se quieren reforzar las reservas de Moldavia y apoyar los objetivos del programa de reformas del Go- bierno; (6) Considerando que Moldavia se ha visto particularmente afectada por la crisis financiera de Rusia y actualmente atraviesa unas circunstancias econ(cid:243)micas y sociales particu- larmente dif(cid:237)ciles; (7) Considerando que una ayuda financiera de la Comunidad en forma de prØstamo a largo plazo con un importante per(cid:237)odo de carencia constituye una medida apropiada en favor del pa(cid:237)s beneficiario en esta cr(cid:237)tica coyuntura; (8) Considerando que esta ayuda comunitaria debe ser admi- nistrada por la Comisi(cid:243)n; (9) Considerando que, para la aprobaci(cid:243)n de la presente Deci- si(cid:243)n, el Tratado no prevØ otros poderes que los del art(cid:237)culo 308, 3. La Comisi(cid:243)n administrarÆ este prØstamo en estrecha con- sulta con el ComitØ Econ(cid:243)mico y Financiero y de conformidad con cualquier acuerdo celebrado entre el Fondo Monetario Internacional y Moldavia. Art(cid:237)culo 2 1. Se habilita a la Comisi(cid:243)n para convenir con las autorida- des moldavas, previa consulta al ComitØ Econ(cid:243)mico y Finan- ciero, las condiciones de pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica asociadas al prØs- tamo. Tales condiciones serÆn compatibles con los acuerdos citados en el apartado 3 del art(cid:237)culo 1. La Comisi(cid:243)n comprobarÆ peri(cid:243)dicamente, en colabora- 2. ci(cid:243)n con el ComitØ Econ(cid:243)mico y Financiero y en coordinaci(cid:243)n con el Fondo Monetario Internacional, que la pol(cid:237)tica econ(cid:243)- mica de Moldavia se ajusta a los objetivos del prØstamo y que se cumplen las condiciones del mismo. Art(cid:237)culo 3 1. De conformidad con el art(cid:237)culo 2, el prØstamo se pondrÆ a disposici(cid:243)n de Moldavia en un œnico tramo cuyo desembolso estarÆ supeditado a la obtenci(cid:243)n de resultados satisfactorios en la aplicaci(cid:243)n de un acuerdo sobre tramos de crØdito superior celebrado con el FMI. 2. Los fondos se abonarÆn al Banco Nacional de Moldavia. Art(cid:237)culo 4 1. Las operaciones de emprØstito y prØstamo contempladas en el art(cid:237)culo 1 se efectuarÆn aplicando la misma fecha de valor y no implicarÆn para la Comunidad ni transformaci(cid:243)n de ven- cimientos, ni riesgo de cambio o de tipo de interØs, ni ningœn otro riesgo comercial. 28. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 376 E/39 En caso de que Moldavia lo solicitare, la Comisi(cid:243)n adop- 2. tarÆ las medidas necesarias para que en las condiciones del prØstamo figure y pueda aplicarse una clÆusula de reembolso anticipado. 3. A petici(cid:243)n de Moldavia, y si las circunstancias permitie- ran una reducci(cid:243)n del tipo de interØs del prØstamo, la Comisi(cid:243)n podrÆ refinanciar la totalidad o parte de sus emprØstitos inicia- les o readaptar las condiciones financieras correspondientes. Las operaciones de refinanciaci(cid:243)n o readaptaci(cid:243)n se efectuarÆn en las condiciones previstas en el apartado 1 y no tendrÆn como consecuencia prolongar la duraci(cid:243)n media de dichos emprØstitos o aumentar el importe, expresado al tipo de cam- bio corriente, del capital pendiente a partir de la refinanciaci(cid:243)n o la readaptaci(cid:243)n. Todos los costes conexos sufragados por la Comunidad 4. para la conclusi(cid:243)n y la ejecuci(cid:243)n de la operaci(cid:243)n correrÆn a cargo de Moldavia. El ComitØ Econ(cid:243)mico y Financiero serÆ informado al 5. menos una vez al aæo del desarrollo de las operaciones citadas en los apartados 2 y 3. Art(cid:237)culo 5 La Comisi(cid:243)n enviarÆ al menos una vez al aæo al Parlamento Europeo un informe de evaluaci(cid:243)n de la aplicaci(cid:243)n de la pre- sente Decisi(cid:243)n. ANEXO RECURSOS PRESUPUESTARIOS NECESARIOS PARA LA PROVISI(cid:211)N DEL FONDO DE GARANT˝A EN 1999 Y MARGEN PREVISTO POR LA RESERVA PARA PR(cid:201)STAMOSY GARANT˝AS DE PR(cid:201)STAMOS EN FAVOR DE Y EN TERCEROS PA˝SES (en millones EUR) Operaciones Base de cÆlculo (1) Provisi(cid:243)n del Fondo (2) Margen previsto por la reserva Operaciones decididas BEI/Nuevos mandatos (4) (cid:151) PECO (cid:151) ALA (cid:151) SurÆfrica (cid:151) MED (cid:151) Antigua Repœblica yugoslava de Macedonia (cid:151) Bosnia BEI/Antiguos protocolos (2) (cid:151) Siria Asistencia macrofinanciera (cid:151) Albania III (cid:151) Bosnia I Operaciones propuestas (cid:151) BEI/Turqu(cid:237)a (5) (cid:151) BEI/Croacia (6) Ayuda macrofinanciera (cid:151) Bulgaria IV (7) (cid:151) Ruman(cid:237)a IV (7) (cid:151) Antigua Repœblica yugoslava de Macedonia II (7) (cid:151) TayikistÆn (7) (cid:151) Moldavia III (7) 872,9 218,1 143,5 351,4 38,5 42,0 (cid:150) 30 20 20 105 35 100 200 50 75 15 122,2 30,5 20,1 49,2 5,4 5,9 (cid:150) 4,2 2,8 2,8 14,7 4,9 14,0 28,0 7,0 10,5 2,1 346,0 (3) 223,8 193,3 173,2 124,0 118,6 112,7 116,9 114,1 111,3 96,6 91,7 77,7 49,7 42,7 32,2 30,1 (1) La base de provisi(cid:243)n se calcula aplicando los tipos de cobertura de garant(cid:237)a en vigor, a saber, 70% (prØstamos BEI nuevos mandatos), 75% (prØstamos BEI antiguos protocolos) o 100% (prØstamos de asistencia macrofinanciera). (2) Segœn las normas de provisi(cid:243)n adoptadas por el Reglamento (CE, Euratom) no 2728/94 del Consejo, de 31 de octubre de 1994. Al haber alcanzado el Fondo en 1997 el importe fijado como objetivo, el nivel de provisi(cid:243)n se ha establecido en el 14%. (3) Importe de la reserva para prØstamos y garant(cid:237)a de prØstamos en favor de y en terceros pa(cid:237)ses para 1999 fijado en el marco de las Perspectivas Financieras. (4) Importes anuales de las firmas previstas correspondientes a los prØstamos previstos en 1999 y correcci(cid:243)n de los importes para los que ya se ha constituido una provisi(cid:243)n en el Fondo al objeto de tener en cuenta las firmas ya efectuadas a finales de 1998: transferencia 5/99 al Fondo de garant(cid:237)a. (5) Propuesta de Reglamento del Consejo relativo a la realizaci(cid:243)n de una acci(cid:243)n especial de cooperaci(cid:243)n financiera en favor de Turqu(cid:237)a (COM(95) 389/3). (6) Acuerdo de cooperaci(cid:243)n CE/Croacia (SEC(95) 180/final). (7) Propuesta de la Comisi(cid:243)n


title: Komission asetus (EY) N:o 2245/1999, annettu 22 päivänä lokakuuta 1999, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1663/95 muuttamisesta

text: 23. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 273/5 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2245/1999, annettu 22 päivänä lokakuuta 1999, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1663/95 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka 2. Muutetaan 5 artikla seuraavasti: ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti: ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä huhtikuuta 1970 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1287/95 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 6 kohdan ja 5 artiklan 3 kohdan, ”f) yhteenveto peritttävänä olevista summista jaoteltuna sen jona perintämääräys on joiden perintä on varainhoitovuoden mukaan, annettu, sekä yhteenveto summista, varainhoitovuoden aikana todettu mahdottomaksi. ” sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) Kokemus on osoittanut, että komission asetusta (EY) N:o 1663/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 896/97 (4), olisi muutettava ja selvennettävä erityisesti maksujen suorittamista koske- vien hyväksyntäperusteiden ja maksajana toimivien elinten vastuuhenkilöiden eturistiriitojen välttämistar- vetta koskevien ohjeiden osalta. Maksajana toimivan toimielimen vuotuisiin tilitietoihin olisi lisättävä tiedot niiden perittävänä olevista määristä. Arvioita niistä menoista, jotka komissio huomautustensa perusteella aikoo ehdottaa jätettäviksi yhteisörahoituksen ulkopuolelle asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, ei ole suotavaa eikä kohtuullista ilmoittaa ennen kuin jäsenvaltiolla on ollut mahdollisuus antaa vastauksensa. Menojen ulkopuolelle jättämisen on katettava koko se kausi, jonka aikana on todettu yhteisön säännösten noudattamatta jättämistä. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston komitea antoi myönteisen lausunnon, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1663/95 seuraavasti: 1. Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti: ”Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tilitietojen muoto ja sisältö hyväksytään asetuksen (ETY) N:o 729/70 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. ” (1) EYVL L 94, 28. 4. 1970, s. 13. (2) EYVL L 125, 8. 6. 1995, s. 1. (3) EYVL L 158, 8. 7. 1995, s. 6. (4) EYVL L 128, 21. 5. 1997, s. 8. 3. Muutetaan 8 artikla seuraavasti: Korvataan 1 kohta seuraavasti: Jos komissio tutkimuksen perusteella katsoo, että ”1. menoja ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti, se antaa kyseiselle jäsenvaltiolle tiedoksi tarkastustensa tulokset ja korjaustoimenpiteet, jotka on toteutettava edellä mainit- tujen sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi tulevaisuu- dessa. Tiedonannossa on viitattava tähän asetukseen. Jäsenvaltion on anettava vastaus kahden kuukauden kuluessa, ja komissio voi muuttaa kantaansa vastaavasti. Perustelluissa tapauksissa komissio voi suostua tämän vastaukselle varatun määräajan pidentämiseen. Vastaukselle varatun määräajan päätyttyä komissio aloittaa ja molempien osapuolten on kahdenväliset neuvottelut, pyrittävä sopimukseen toteutettavista toimenpiteistä sekä rikkomisen vakavuuden arvioinnissa ja Euroopan yhteisölle aiheutuneesta taloudellisesta haitasta. Näiden neuvottelujen sekä niiden määräaikojen päätyttyä, jotka komissio on aset- tanut jäsenvaltioita kuultuaan lisätietojen toimittamiselle kahdenvälisten neuvottelujen jälkeen, tai, jos jäsenvaltio ei hyväksy neuvottelukutsua komission asettamassa määrä- ajassa, komissio antaa tämän määräajan päätyttyä päätel- mänsä virallisesti tiedoksi jäsenvaltioille viitaten komission päätökseen 94/442/EY (*). Tiedonannossa on oltava arvio niistä menoista, jotka komissio aikoo ehdottaa jätettäviksi yhteisörahoituksen ulkopuolelle asetuksen (ETY) N:o 729/ 70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan estämättä tämän kohdan neljännen alakohdan soveltamista. toteutettavat voimaantulopäivä. Komissio Jäsenvaltioiden on niin pian kuin mahdollista annettava tiedoksi yhteisön sääntöjen noudattamisen komissiolle sekä varmistamiseksi niiden tarvittaessa asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti yhden tai useamman päätöksen niiden menojen, joita yhteisön sääntöjen noudattamatta jättäminen koskee, ulkopuolelle jättämisestä korjaustoimenpiteiden toteuttamispäivään asti. korjaustoimenpiteet tekee yhteisörahoituksen tosiasialliseen (*) EYVL L 182, 16. 7. 1994, s. 45. ” L 273/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 10. 1999 4. Muutetaan liite seuraavasti: a) Lisätään 4 a kohta seuraavasti: ”4 a. Sellaisten osarahoitettujen toimenpiteiden, siirtää muille joista ja on annettu komission ennakkohyväksyntä edellyttävät useiden pienten maksujen jotka tuenhakijoille suorittamista, maksatustehtävät voidaan elimille. Maksajana toimivan toimielimen ja kyseisen elimen välillä tehdyssä kirjallisessa sopimuksessa on täsmen- nettävä, minkälaiset tiedot ja tositteet maksajana toimivalle toimielimelle on toimitettava ja niiden toimittamisen määräaika. Maksajana toimivan toimielimen on voitava niiden perusteella täyttää noudattaa vähintään kuukausittaisten ja vuotuisten tilitietojen esittä- asetettuja määräaikoja. Maksajana miselle toimiva kyseisten vastaa toimielin varojen moitteettomasta hoidosta ja kirjanpitoa- toimivan päivityksestä. Maksajana siakirjojen toimielimen, todistuksen myöntävän toimielimen sekä Euroopan yhteisön valtuuttamilla virkaili- joilla on oikeus tutkia kaikki edellä mainitun elimen hallussa olevat tositteet ja suorittaa tuen hakijoita koskevia tarkastuksia. ” hyväksymisperusteet edelleen ja b) Lisätään 5 kohtaan seuraavasti: joilla asiakirjat, ”Maksujen suorittamisesta vastaavalla hallinnollisella alayksiköllä tai sen valvonnasta vastaavalla yksiköllä on todistetaan tukihakemusten oltava ja hyväksyminen fyysisten tarkistusten suorittaminen. Tiedot ja todis- tukset voivat olla yhteenvetomuodossa tämän liitteen 4 kohdan iv voidaan toimittaa sähköisessä muodossa. ” alakohdan mukaisesti hallinnollisten säädettyjen ja ne sekä c) Lisätään 6 kohdan ii alakohdan toiseen alakohtaan virke seuraavasti: ”Vastuullisessa tai rahastoille osoitettujen hakemusten tarkistuksen, hyväksymisen ja maksamisen kannalta hankilöiden arkaluontoisessa toimiessa maksajana toimivan toimielimen ulkopuolella muissa toimenpiteillä vältettävä eturistiriitojen vaara. ” tehtävissä on asianmukaisilla asemassa olevien 2 artikla tulee asetus Tämä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. voimaan seitsemäntenä päivänä Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, valtioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsen- Tehty Brysselissä 22 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen