title: Reglamento (CE) n° 2231/1999 de la Comisión, de 20 de octubre de 1999, por el que se establecen el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar y el importe del anticipo de la ayuda

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

text: 21. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 271/21 REGLAMENTO (CE) No 2231/1999 DE LA COMISIÓN de 20 de octubre de 1999 por el que se establecen el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar y el importe del anticipo de la ayuda LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista el Acta de adhesión de Grecia y, en particular, los apar- tados 3 y 10 del Protocolo no 4 sobre el algodón, cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1553/95 del Consejo (1), Visto el Reglamento (CE) no 1554/95 del Consejo, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las normas generales del régimen de ayuda al algodón y deroga el Reglamento (CEE) no 2169/81 (2), cuya última modificación la constituye el Regla- mento (CE) no 1419/98 (3), y, en particular, sus artículos 3, 4 y 5, (1) (2) Considerando que, de acuerdo con el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1554/95, el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar se determina periódi- camente a partir del precio mundial registrado para el algodón desmotado, teniendo en cuenta la relación histórica del precio fijado para el algodón desmotado y el precio calculado para el algodón sin desmotar; que esta relación histórica quedó establecida en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1201/89 de la Comisión, de 3 de mayo de 1989, por el que se esta- blecen disposiciones de aplicación del régimen de ayuda al algodón (4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1624/1999 (5); que, cuando el precio mundial no pueda determinarse de esta forma, debe establecerse a partir del último precio fijado; Considerando que, según lo establecido en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 1554/95, el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar debe determinarse en relación con un producto que reúna ciertas caracterís- ticas y en función de las ofertas y cotizaciones más favorables en el mercado mundial entre las que se consi- deren representativas de la tendencia real del mercado; que, para determinar este precio, se establece una media de las ofertas y cotizaciones registradas en una o varias bolsas europeas para un producto cif para un puerto de Europa del norte, procedente de los distintos países proveedores que se consideren más representativos en el comercio internacional; que, no obstante, están previstos ciertos ajustes de los criterios de determinación del (3) (4) precio mundial del algodón desmotado que reflejan las diferencias justificadas por la calidad del producto entre- gado o la naturaleza de las ofertas y cotizaciones; que estos ajustes son los previstos en el artículo 2 del Regla- mento (CEE) no 1201/89; Considerando que la aplicación de los criterios apenas indicados conduce a fijar el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar en el nivel que se indica más adelante; Considerando que el segundo párrafo del apartado 3 bis del artículo 5 del Reglamento (CE) no 1554/95 establece que el importe del anticipo de la ayuda debe ser igual al precio de objetivo menos el precio del mercado mundial y un importe calculado mediante la fórmula aplicable en caso de rebasamiento de la cantidad máxima garanti- zada, tomando como base la producción estimada de algodón sin desmotar incrementada en un 15 %; que el Reglamento (CE) no 1870/1999 de la Comisión (6) fija el nivel de producción estimado para la campaña 1999/ 2000; que la aplicación del citado método conduce a fijar el importe del anticipo correspondiente a cada Estado miembro en el nivel que se indica más adelante, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 1. El precio del mercado mundial del algodón sin desmotar, mencionado en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1554/95, queda fijado en 19,941 EUR/100 kg. 2. El importe del anticipo de la ayuda contemplado en el segundo párrafo del apartado 3 bis del artículo 5 del Regla- mento (CE) no 1554/95 será el siguiente: — 43,626 EUR/100 kg para España, — 43,307 EUR/100 kg para Grecia, — 86,359 EUR/100 kg para los demás Estados miembros. Artículo 2 (1) DO L 148 de 30. 6. 1995, p. 45. (2) DO L 148 de 30. 6. 1995, p. 48. (3) DO L 190 de 4. 7. 1998, p. 4. (4) DO L 123 de 4. 5. 1989, p. 23. (5) DO L 192 de 24. 7. 1999, p. 39. El presente Reglamento entrará en vigor el 21 de octubre de 1999. (6) DO L 230 de 31. 8. 1999, p. 3. L 271/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 1999 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2229/1999 της Επιτροπής, της 20ής Οκτωβρίου 1999, για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1667/98 και για έναρξη διαρκούς διαγωνισμού για εξαγωγή 572 550 τόνων κριθής που έχει στη διάθεσή του ο σουηδικός οργανισμός παρεμβάσεως

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency
third country

formats: pdf print

text: L 271/18 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 21. 10. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2229/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Οκτωβρίου 1999 για τροποποίηση του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1667/98 και για έναρξη διαρκούς διαγωνισµού για εξαγωγή 572 550 τόνων κριθής που έχει στη διάθεσή του ο σουηδικός οργανισµός παρεµβάσεως Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 της Επιτροπής (2), και ιδίως το άρθρο 5, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Ο κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 2131/93 της Επιτροπής (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 39/ 1999 (4), τους όρους τις διαδικασίες πωλήσεως των σιτηρών που βρίσκονται στην κατοχή των οργανισµών παρεµβάσεως· καθορίζει και Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1667/98 της Επιτροπής (5), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2050/1999 (6), άνοιξε διαρκή διαγωνισµό για την εξαγωγή 439 595 τόνων κριθής που έχει στη διάθεσή του ο σουηδι- κός οργανισµός παρέµβασης. Η Σουηδία ενηµέρωσε την Επιτροπή για την πρόθεση του οργανισµού παρέµβασής της να αυξήσει κατά 132 955 τόνους την ποσότητα που τέθηκε σε διαρκή διαγωνισµό για εξαγωγή. Πρέπει να ανέλθει σε 572 550 τόνους η συνολική ποσότητα κριθής που τέθηκε σε διαρκή διαγωνισµό για εξαγωγή και έχει στη διάθεσή του ο σουηδικός οργανισµός παρέµβασης· (3) Λαµβάνοντας υπόψη την αύξηση των ποσοτήτων που έχουν τεθεί σε διαγωνισµό, θεωρείται αναγκαίο να γίνουν τροπο- ποιήσεις στον πίνακα των περιοχών και των ποσοτήτων που έχουν αποθεµατοποιηθεί· ότι πρέπει, συνεπώς, να τροποποι- ηθεί κυρίως το παράρτηµα Ι του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1667/98· (4) Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1667/98 τροποποιείται ως εξής: 1. Το άρθρο 2 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «Άρθρο 2 1. Ο διαγωνισµός αφορά µέγιστη ποσότητα 572 550 τόνων κριθής για εξαγωγή προς όλες τις τρίτες χώρες εκτός από τις Ηνωµένες Πολιτείες της Αµερικής, τον Καναδά και το Μεξικό. Στο παράρτηµα Ι αναφέρονται οι περιοχές στις οποίες 2. είναι αποθηκευµένοι 572 550 τόνοι κριθής. » 2. Το παράρτηµα Ι αντικαθίσταται από το παράρτηµα του παρό- ντος κανονισµού. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την ηµέρα της δηµοσίευσής του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 20 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 191 της 31. 7. 1993, σ. 76. (4) ΕΕ L 5 της 9. 1. 1999, σ. 64. (5) ΕΕ L 211 της 29. 7. 1998, σ. 17. (6) ΕΕ L 255 της 30. 9. 1999, σ. 13. 21. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 271/19 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ «ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I Τόπος αποθήκευσης Ättersta Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby (σε τόνους) Ποσότητα 7 584 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 37 526 12 981 15 738 87 536 2 068 24 064 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 2 672 5 022 9 415 13 053 2 062 1 479 29 957 9 879 5 742 10 780 3 997»


title: Voorstel voor een Besluit van de Raad tot verlening van een garantie van de Gemeenschap aan de Europese Investeringsbank voor verliezen uit leningen voor projecten voor de wederopbouw van de door de aardbeving getroffen gebieden van Turkije

eurovoc_concepts:
EIB loan
Türkiye
credit guarantee
earthquake
economic reconstruction

formats: html pdf

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 20. 10. 1999 COM(1999) 498 def. 99/0212 (CNS) Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD tot verlening van een garantie van de Gemeenschap aan de Europese Investeringsbank voor verliezen uit leningen voor projecten voor de wederopbouw van de door de aardbeving getroffen gebieden van Turkije (door de Commissie ingediend) TOELICHTING 1. INLEIDING Op 17 augustus 1999 trof een zware aardbeving met de kracht van 7. 4 tot 7. 8 op de schaal van Richter het noordwesten van Turkije, waarbij de provincies Kocaeli, Sakarya, Bolu en Yalova het ergst hebben geleden. Er viel een groot aantal doden; volgens de officiële cijfers vonden meer dan 15 000 mensen de dood. De omvang van de materiële schade staat nog niet vast; op basis van de onvolledige gegevens die op dit ogenblik beschikbaar zijn, raamt de Wereldbank het zuivere welvaartsverlies op 3-6,5 miljard USD (1,5-3,3% van het BBP). Onmiddellijk na de ramp stelde de Europese Commissie via ECHO in totaal 4 miljoen EUR als humanitaire noodhulp ter beschikking. Op het ogenblik waarop deze mededeling wordt opgesteld, bereidt ECHO op basis van een ter plaatse verrichte evaluatie van de behoeften een inzake de verlening van aanvullende humanitaire hulp van nieuw besluit voor 11 miljoen EUR. Daarnaast worden door alle betrokken diensten van de Commissie verdere mogelijkheden voor aanvullende maatregelen bestudeerd. Gezien de verwoestingen die het gevolg zijn van de aardbeving, is zowel in de informele Raad Algemene Zaken in Saariselkä als in de informele Raad Ecofin in Turku een politieke consensus bereikt ten behoeve van snelle en substantiële maatregelen van de Gemeenschap ten behoeve van de wederopbouw van Turkije. De Raad Algemene Zaken van 13 september 1999 kwam tot de volgende conclusie: “hij ziet uit naar spoedig beraad over nieuwe en substantiële bijstand voor herstel en wederopbouw leningen van de EIB alsook over macrofinanciële bijstand en MEDA II, afkomstig uit waarvan Turkije aanmerkelijk zou moeten profiteren”. Voorts onderstreepte de Raad dat het van belang is de bijstand zo spoedig mogelijk te mobiliseren. Aansluitend op de Raad Algemene Zaken van 13 september kwam de Raad Ecofin op 8 oktober 1999 tot de volgende conclusie: “De Raad verzoekt de Commissie om spoedig een voorstel voor te leggen voor een besluit van de Raad tot toekenning van een garantie van de Gemeenschap aan de Europese Investeringsbank voor verliezen op leningen voor de wederopbouw in de door de aardbeving getroffen gebieden in Turkije, met het oog op mogelijke aanneming van het besluit door de Raad tegen eind november 1999, zulks aan de hand van de volgende richtsnoeren: - - een totaal plafond van 600 miljoen EUR voor de ten behoeve van de wederopbouw in Turkije te openen kredieten over een periode van drie jaar; bovengenoemd plafond dient uitsluitend beschikbaar te zijn voor de financiering van investeringsprojecten ten behoeve van de vervanging, rehabilitatie of wederopbouw van infrastructuurvoorzieningen of industriële installaties die door de aardbeving van augustus 1999 in Turkije zijn beschadigd. ” 2 2. HET VOORSTEL In aansluiting op het verzoek van de Raad wordt in deze mededeling een voorstel van de Commissie gepresenteerd tot verlening van een garantie van de Gemeenschap voor verliezen van de Europese Investeringsbank op leningen voor projecten voor de wederopbouw van de door de aardbeving getroffen gebieden van Turkije. De garantie zal betrekking hebben op een tijdelijke bijzondere EIB-leningsfaciliteit voor een periode van drie jaar ten belope van 600 miljoen EUR, die door de EIB wordt toegekend om investeringen die verband houden met de vervanging, het herstel of de wederopbouw van infrastructuur en industriële installaties die door de aardbeving zijn beschadigd, te bevorderen. De EIB bevindt zich in de juiste positie om wederopbouwkredieten in Turkije te verstrekken. De bank is in 1965 met haar leningsactiviteiten in Turkije begonnen en heeft sedertdien in totaal voor 1 303 miljoen EUR aan kredieten ten behoeve van Turkse projecten verschaft. Alleen al tussen 1994 en 1999 ondertekende de bank 14 projecten ten belope van in totaal 556,5 miljoen EUR, welk bedrag als volgt is verdeeld: 44% voor waterbeheer, 31% voor energie, 14% voor communicatie en 11% voor industrie en diensten. Door deze operaties heeft de bank regelmatige contacten tot stand gebracht met de desbetreffende organismen van de Turkse openbare en particuliere sector alsook met internationale financiële instellingen die in Turkije actief zijn. Na de aardbeving is de bank besprekingen met de autoriteiten in Ankara begonnen en zij is bereid om de financiële hulp toe te kennen, op voorwaarde dat de te financieren behoeften in verband met de wederopbouw nauwkeurig worden gedefinieerd en geëvalueerd. De vaststelling van de schade door de Turkse autoriteiten is bijna voltooid. Leningen die uit hoofde van de bijzondere leningsfaciliteit voor de wederopbouw van Turkije door de EIB zijn verstrekt zullen de wederopbouw en het herstel van beschadigde boven- en ondergrondse infrastructuur (wegen, bruggen, spoorwegen, havens en elektriciteit, gas, water industriële installaties en kleine en middelgrote bedrijven en telecommunicatiediensten), alsook woningen en stedelijke infrastructuur tot doel hebben. Voor alle operaties in het kader van de bijzondere faciliteit zullen voor de kredietverlening door de bank de gebruikelijke criteria en procedures gelden. De verschillende projecten zullen door de EIB in nauw overleg met de Turkse autoriteiten worden aangeduid. De EIB zal voorts haar investeringsprioriteiten en haar verschillende operaties coördineren met de andere internationale financiële instellingen die in de getroffen gebieden van Turkije actief zijn en zal, waar nodig, de cofinanciering regelen. De faciliteit zal los staan van het algemene leningsmandaat van de EIB en ook een aanvulling hierop vormen; de vernieuwing van het mandaat werd overigens op 23 april 1999 door de Commissie voorgesteld1 en wordt op dit ogenblik door de Raad en het Parlement onderzocht. Dit zal geen gevolgen hebben voor de positie van Turkije als één van de twaalf Middellandse- Zeelanden die EIB-leningen krijgen in het kader van de algemene mandaten voor leningen aan landen buiten de Gemeenschap. 1. COM(1999)142 def. van 23 april 1999, PB C 145 van 26. 5. 1999, blz. 10. 3 Voor de faciliteit zal dezelfde globale garantieregeling gelden als voor het algemene mandaat van de EIB voor leningen buiten de Gemeenschap, vervat in Besluit 97/256/EG van de Raad van 14 april 19972, gewijzigd bij Besluit 98/348/EG van de Raad van 19 mei 19983 en Besluit 98/729/EG van 14 december 19984, dat na het verstrijken van de geldigheid zal worden vernieuwd door een vervolgbesluit, echter met hetzelfde dekkingspercentage als door de Raad Ecofin van 12 juli 1999 voor de vernieuwing van het mandaat is vastgesteld. Wegens de bijzondere aard van de te financieren projecten zal de EIB echter niet verplicht worden niet-gouvernementele garanties te verkrijgen, dat wil zeggen dat er geen scheiding van de risico's zal zijn. 3. BUDGETTAIRE GEVOLGEN Voor 1999 voorziet de Commissie een plafond van 180 miljoen EUR voor EIB-leningen ten behoeve van de wederopbouw van Turkije. Op basis van een globale garantie van 65% zal hiertoe een voorziening van 16,4 miljoen EUR in het Garantiefonds voor kredietverlening in derde landen worden gestort. Aldus blijft voor 1999 in de reserve van het Garantiefonds een marge van 28,4 miljoen EUR over, die andere externe acties mogelijk maakt zoals macrofinanciële steun of Euratom- leningen. Vanaf 2000, wanneer de gewijzigde verordening inzake het Garantiefonds5 in werking treedt, is voor leningen welke uit hoofde van de bijzondere zal de voorziening die vereist wederopbouwfaciliteit worden toegekend en waarvoor een plafond van 200 miljoen EUR geldt, 11,7 miljoen EUR bedragen. Gelet op de beschikbare reserve kan dit bedrag onder voorts gelijkblijvende voorwaarden gehandhaafd worden. 2 3 4 5 PB L 102 van 19. 4. 1997, blz. 33. PB L 155 van 29. 5. 1998, blz. 53. PB L 346 van 22. 12. 1998, blz. 54. Verordening (EG, Euratom) nr. 1149/1999 van de Raad van 25 mei 1999, PB L139 van 2. 6. 1999, blz. 1. 4 Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD tot verlening van een garantie van de Gemeenschap aan de Europese Investeringsbank voor verliezen uit leningen voor projecten voor de wederopbouw van de door de aardbeving getroffen gebieden van Turkije DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 308, Gezien het voorstel van de Commissie1, Gezien het advies van het Europees Parlement2, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) De Turkse gebieden Kocaeli, Sakarya, Bolu en Yalova zijn in augustus 1999 door een zware aardbeving getroffen; De Raad Algemene Zaken van 13 september 1999 heeft verklaard dat hij naar spoedig beraad uitziet over nieuwe en substantiële bijstand voor herstel en wederopbouw met leningen van de Europese Investeringsbank, hierna “EIB” genoemd, alsook over macrofinanciële bijstand en MEDA II, waarvan Turkije aanmerkelijk zou moeten profiteren; voorts beklemtoonde de Raad het belang de bijstand zo spoedig mogelijk te mobiliseren; Aansluitend op de Raad Algemene Zaken van 13 september, heeft de Raad Ecofin van 8 oktober 1999 in zijn conclusies de Commissie verzocht spoedig een voorstel te doen voor een besluit van de Raad tot toekenning van een garantie van de Gemeenschap aan de EIB voor verliezen uit leningen voor de wederopbouw in de door de aardbeving getroffen gebieden in Turkije, teneinde de vaststelling van het besluit door de Raad tegen eind november 1999 mogelijk te maken, aan de hand van de volgende richtsnoeren: een totaal plafond van 600 miljoen EUR voor de ten behoeve van de wederopbouw in Turkije te openen kredieten over een periode van drie jaar welk plafond van investeringsprojecten ten behoeve van de vervanging, herstel of wederopbouw van infrastructuurvoorzieningen of industriële installaties die door de aardbeving van augustus 1999 in Turkije zijn beschadigd. financiering beschikbaar uitsluitend dient voor zijn de te 1 2 PB C … van …, blz… PB C … van …, blz… 5 (4) (5) (6) (7) (8) (9) Derhalve beogen de leningen die de EIB uit hoofde van de bij dit besluit ingestelde bijzondere leningsfaciliteit voor de wederopbouw van Turkije verstrekt, uitsluitend de vervanging, het herstel of de wederopbouw van de bovengrondse en ondergrondse infrastructuur, industriële installaties en kleine en middelgrote bedrijven alsook woningen en stedelijke infrastructuur die als gevolg van de aardbeving zijn beschadigd; besluit in dit beoogde optreden valt Het van Verordening (EG, Euratom) nr. 2728/94 van de Raad van 31 oktober 1994 tot instelling van een Garantiefonds3, gewijzigd bij Verordening (EG, Euratom) nr. 1149/19994; binnen de werkingssfeer op laatstelijk De huidige programma’s van de EIB voor de verstrekking van leningen in Midden- en Oost-Europa, het Middellandse-Zeegebied, Azië en Latijns-Amerika en de Republiek van Besluit 97/256/EG5, grond Zuid-Afrika bij Besluit 98/729/EG6, lopen ten einde; de Commissie heeft op 23 april 1999 haar voorstel inzake de vernieuwing van het algemene mandaat van de EIB voor leningen buiten de Gemeenschap voor de periode na het verstrijken van het huidige mandaat ingediend; wat de vernieuwing van het algemene mandaat betreft heeft de Raad op 12 juli 1999, onder voorbehoud van het advies van het Europees Parlement, een garantiepercentage van 2 630 miljoen EUR en een duur van zeven jaar voor het nieuwe mandaat met herziening bij de eerste toetreding of uiterlijk na 4 1/2 jaar, indien dit tijdstip eerder komt, goedgekeurd; gegarandeerd gewijzigd jaarlijks bedrag 65%, van een De EIB voert sedert 1965 leningsoperaties in Turkije uit en heeft aldus regelmatige contacten met de betrokken Turkse organen en met de in Turkije werkzame internationale financiële instellingen tot stand gebracht; De Commissie heeft in overleg met de EIB in juni 1996 een voorstel voor een nieuwe garantieregeling voor de kredietverlening van de EIB aan derde landen7 bij de Raad ingediend; De Raad heeft op 2 december 1996 de conclusies goedgekeurd inzake een nieuwe garantieregeling voor leningen van de EIB aan derde landen, waarin hij het beginsel van een globale garantie zonder onderscheid tussen regio’s en projecten heeft goedgekeurd en een systeem voor de scheiding van de risico’s heeft aanvaard; de EIB dient in verband met deze scheiding van risico’s ervoor te zorgen dat derde partijen afdoende niet-soevereine garanties bieden voor de commerciële risico’s, omdat de garantie van de Gemeenschapsbegroting alleen de politieke risico’s bestrijkt; (10) De globale garantie met betrekking tot het algemene mandaat van de EIB voor kredietverlening in derde landen, die in Besluit 97/256/EG is vastgelegd, dient eveneens te gelden voor de bijzondere leningsfaciliteit van de EIB voor de wederopbouw van Turkije, die in het onderhavige besluit is vastgelegd; voor kredieten die op grond van het onderhavige besluit worden geopend, geldt de globale garantie 3 4 5 6 7 PB L 293 van 12. 11. 1994, blz. 1. PB L 139 van 2. 6. 1999, blz. 1. PB L 102 van 19. 4. 1997, blz. 33. PB L 346 van 22. 12. 1998, blz. 54 SEC(96)1131 van 26 juni 1996. 6 die is vastgelegd in het meest recente besluit ter zake dat geldt op het tijdstip waarop de kredieten worden geopend; (11) Wegens de bijzondere aard van de te financieren projecten, dient de EIB op grond van te worden verplicht door middel van niet- het onderhavige besluit niet gouvernementele garanties een deling van de risico’s te verkrijgen; Turkse (12) De EIB moet bij de selectie van de te financieren investeringsprojecten de desbetreffende haar investeringsprioriteiten en haar verschillende operaties te coördineren met de andere internationale financiële instellingen die in de getroffen Turkse provincies werkzaam zijn; de Bank moet zo nodig cofinanciering met andere internationale financiële instellingen organiseren; raadplegen; autoriteiten dient EIB de (13) De kredietverlening door de EIB uit hoofde van dit besluit moet op zodanige wijze worden beheerd dat de door de aardbeving beschadigde industriële installaties snel en doeltreffend kunnen worden vervangen, hersteld of wederopgebouwd; er vindt regelmatig raadpleging plaats tussen de EIB en de Commissie om voor coördinatie van de prioriteiten en activiteiten in dit deel van Turkije te zorgen en de vorderingen bij het bereiken van de doelstellingen van dit besluit te meten; de vaststelling en het periodieke onderzoek van de operationele doelstellingen van de EIB en het meten van de mate waarin zij zijn bereikt vallen onder de verantwoordelijkheid van de Raad van Bewind van de EIB; (14) De Bank en de Commissie dienen de procedures voor de verlening van de garantie vast te stellen; (15) Het Verdrag voorziet voor de vaststelling van het onderhavige besluit in geen andere bevoegdheden dan die van artikel 308; BESLUIT: Artikel 1 Doelstelling De Gemeenschap verleent de Europese Investeringsbank een globale garantie voor niet door haar ontvangen betalingen die haar verschuldigd zijn uit hoofde van overeenkomstig haar gebruikelijke criteria verstrekte leningen voor investeringsprojecten voor de vervanging, het herstel of de wederopbouw van de infrastructuur en de industriële installaties die door de aardbeving van augustus 1999 in Turkije zijn beschadigd. Artikel 2 Plafond en voorwaarden 1. 2. Het algemene plafond voor kredieten bedraagt 600 miljoen EUR. De Gemeenschapsgarantie voor op grond van dit besluit door de EIB geopende kredieten, neemt de vorm aan van een uitbreiding van de globale garantie die in het kader van het algemene mandaat inzake kredietverlening aan derde landen, zoals vastgelegd in Besluit 97/256/EG aan de EIB is verleend. 7 De garantie wordt beperkt tot 65% van het totale bedrag van de kredieten die op grond van dit besluit worden verleend, vermeerderd met alle daarmee verband houdende bedragen. 3. Bij de op grond van dit besluit verstrekte leningen, wordt geen scheiding tussen commerciële en politieke risico’s toegepast. De EIB is niet verplicht niet- gouvernementele garanties te verkrijgen ter dekking van de commerciële risico’s die aan op grond van dit besluit verstrekte leningen zijn verbonden. Artikel 3 Verslaggeving Eenmaal per jaar stelt de Commissie het Europees Parlement en de Raad in kennis van de op grond van dit besluit verstrekte leningen en legt zij tegelijkertijd een beoordeling over van de tenuitvoerlegging van dit besluit en van de coördinatie tussen de internationale financiële instellingen die bij de wederopbouwmaatregelen in Turkije zijn betrokken. In de inlichtingen die zij het Europees Parlement en de Raad verstrekt, geeft de Commissie aan welke uit hoofde van dit besluit verleende kredieten tot vervanging, herstel of wederopbouw van de door de aardbeving beschadigde infrastructuur en de industriële installaties hebben bijgedragen daarbij rekening houdend met de operationele doelstellingen en met de criteria voor de beoordeling van de verwezenlijking ervan, die door de EIB voor uit hoofde van dit besluit verstrekte leningen moeten worden opgesteld. De EIB verschaft de Commissie hiertoe de nodige inlichtingen. Artikel 4 Geldigheidsduur De garantie geldt voor een periode van drie jaar vanaf de datum waarop het onderhavige Besluit wordt vastgesteld. Wanneer na het verstrijken van deze drie jaar de door de Bank verstrekte leningen niet het in artikel 2 genoemde totale plafond hebben bereikt, wordt de geldigheidsduur automatisch met zes maanden verlengd. Artikel 5 Toepassing 1. 2. De nadere bepalingen voor de toepassing van dit besluit worden vastgesteld in een door de Commissie en de EIB te sluiten overeenkomst. In de in lid 1 bedoelde overeenkomst worden gepaste maatregelen getroffen om de Europese Rekenkamer en het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) in staat te stellen de taak die zij met betrekking tot dit besluit hebben, uit te voeren. 8 Artikel 6 Bekendmaking en vankrachtwording Dit besluit wordt in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen bekendgemaakt. Het wordt van kracht op de dag waarop het wordt vastgesteld. Gedaan te Brussel, op Voor de Raad De Voorzitter 9 FINANCIEEL MEMORANDUM 1. BENAMING VAN DE MAATREGEL Garantie van de Europese Gemeenschap voor een bijzondere leningsfaciliteit van de Europese Investeringsbank voor projecten voor de wederopbouw van de door de aardbeving getroffen gebieden in Turkije. 2. BEGROTINGSLIJN(EN) B0-220. Garantie van de Europese Gemeenschap voor leningen die door de Europese Investeringsbank aan derde landen in het Middellandse-Zeegebied worden verstrekt. 3. RECHTSGRONDSLAG Artikel 308 van het Verdrag. 4. 4. 1 OMSCHRIJVING VAN DE MAATREGEL Algemene doelstelling In overeenstemming met de conclusies van de Raad Algemene Zaken van 13 september en van de Raad Ecofin van 8 oktober wordt met de maatregel beoogd investeringsprojecten voor de wederopbouw en het herstel van de door de aardbeving van augustus 1999 in Turkije getroffen gebieden door middel van kredietverlening door de EIB te bevorderen. De kredieten zijn bestemd ter dekking van garanties voor EIB-leningen voor vervanging, herstel of wederopbouw van door de aardbeving beschadigde boven- en ondergrondse infrastructuur, industriële installaties en kleine en middelgrote bedrijven, alsook beschadigde woningen en stedelijke infrastructuur in Turkije. 4. 2 Beschrijving De begrotingslijn is bedoeld als financiële ondersteuning voor garanties die door de Europese Gemeenschap aan de Europese Investeringsbank zijn verleend ter dekking aan kredieten die de Bank voor de wederopbouw van een bedrag van 600 miljoen van Turkije zal financieren. € 4. 3 Looptijd en verlenging Het besluit is geldig gedurende drie jaar vanaf de datum van goedkeuring. Indien na het verstrijken van deze drie jaar de door de Bank verstrekte leningen niet het in artikel 2 genoemde totale plafond hebben bereikt, wordt de geldigheidsduur automatisch met zes maanden verlengd. Er is geen verlenging vastgelegd. 5. INDELING VAN DE UITGAVEN/ONTVANGSTEN Verplichte uitgaven/Niet-gesplitste kredieten. 10 6. AARD VAN DE UITGAVEN/ONTVANGSTEN Een garantie aan de Europese Investeringsbank. 7. FINANCIËLE GEVOLGEN Alleen wanneer een beroep wordt gedaan op de garantie. 7. 1 Wijze van berekening van de totale kosten van de maatregel (verband tussen individuele en totale kosten) Er wordt een p. m. -vermelding voorgesteld, gelet op de onzekerheid die nog bestaat omtrent het bedrag van een eventueel beroep op deze begrotingslijn en het ogenblik waarop deze nodig zal zijn, en op het feit dat dit niet van te voren berekend kan worden. 7. 2 Uitsplitsing van de kosten Geen. 7. 3 Huishoudelijke uitgaven voor studies, deskundigen e. d. , opgenomen in deel B Geen. 8. FINANCIERING VAN DE UITGAVEN VOOR DE MAATREGELEN In geval van wanbetaling zouden rechtstreeks betalingen worden verricht uit het Garantiefonds aan de crediteur. Indien de middelen van het Fonds niet betalingen een beroep op de begroting worden gedaan: toereikend zijn, kan voor aanvullende – in eerste instantie de marge die nog in reserve overblijft; – in tweede instantie de marge die beschikbaar is onder het maximum van rubriek 4 van de financiële vooruitzichten of na overschrijvingen binnen die rubriek; – in laatste instantie kunnen de financiële vooruitzichten worden aangepast kunnen overeenkomstig overschrijvingen binnen de andere rubrieken nodig zijn. interinstitutionele overeenkomst; hiertoe de Om aan haar verplichtingen te voldoen kan de Commissie tijdelijk uit haar eigen kasmiddelen zorg dragen voor de dienst van de schuld. In dit geval is artikel 12 van Verordening (EEG, Euratom) nr. 1552/89 van de Raad van 29 mei 1989 van toepassing. 9. MAATREGELEN TER VERIFIËRING OF DE GARANTIEREGELINGEN ZIJN UITGEVOERD – Gepaste controlemaatregelen waarmee wordt beoogd te verifiëren dat deze faciliteit uitsluitend wordt gebruikt voor infrastructuur en industriële projecten alsook voor woningen en stedelijke infrastructuur in Turkije die schade hebben geleden als gevolg van de aardbeving van augustus 1999 worden opgenomen in 11 de garantieovereenkomst die de Commissie en de EIB ten aanzien van het onderhavige besluit afsluiten. – Er worden passende maatregelen getroffen om het de Rekenkamer van de Europese Gemeenschap en het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) mogelijk te maken de taak die zij ten aanzien van dit besluit hebben, uit te voeren. 10. ELEMENTEN VAN DE KOSTEN-/BATENANALYSE 10. 1 Specifieke en gekwantificeerde doelstellingen; doelgroep – Kwantificeerbare doelstellingen: zie punt 4. – Doelgroep: Infrastructuur en industriële projecten alsook woningen en stedelijke infrastructuur in Turkije die door de aardbeving van augustus 1999 schade hebben opgelopen. 10. 2 Motivering van de maatregel – De vervanging, het herstel of de wederopbouw bevorderen van infrastructuur en industriële installaties die door de aardbeving in Turkije zijn beschadigd. – Wijze is de van EIB steunverlening: haar kredietverleningsactiviteiten in Turkije begonnen, en heeft tot dusverre leningen verstrekt voor een totaalbedrag van 1,303 miljard. Door haar bestaande operaties heeft de Bank regelmatige contacten met de desbetreffende organen van de particuliere en de overheidssector in Turkije alsook met de internationale financiële instellingen die in Turkije actief zijn, opgebouwd; zij kan met de maatregelen van start gaan zodra de vaststelling van de schade door de Turkse autoriteiten is voltooid. 1965 in € met – Voornaamste factoren van onzekerheid die gevolgen kunnen hebben voor de specifieke resultaten van de maatregel: voordat met de maatregelen een begin kan worden gemaakt moeten de Turkse autoriteiten de schade tijdig hebben vastgesteld. 10. 3 Toezicht op de maatregel Gekozen succesindicatoren De informatie die de Commissie jaarlijks aan het Europees Parlement en de Raad voorlegt bevat een beoordeling van de bijdrage die de op grond van dit besluit verstrekte lening heeft geleverd aan vervanging, herstel of wederopbouw van de infrastructuur en industriële installaties die door de aardbeving in Turkije van augustus 1999 zijn beschadigd, daarbij rekening houdend met de operationele doelstellingen en de criteria voor de beoordeling van de uitvoering ervan die door de Europese Investeringsbank voor kredietverlening in het kader van dit besluit worden opgesteld. 11. ADMINISTRATIEVE UITGAVEN (AFDELING III, DEEL A VAN DE BEGROTING) Geen. De voorgestelde maatregel brengt geen toename van het aantal personeelsleden van de Commissie of van de administratieve uitgaven met zich mee. 12 12. GEVOLGEN VOOR DE RESERVE VOOR GARANTIES 12. 1. Voorlopig tijdschema voor de te ondertekenen leningovereenkomsten tijdens de geldigheidsduur van het besluit. Jaar Bedrag (miljoen EUR) 1999 180 2000 200 2001 200 2002 20 TOTAAL 600 12. 2 Raming van het beroep op de garantiereserve voor de voorziening van het Garantiefonds. Het voorzieningspercentage van het Garantiefonds voor externe maatregelen bedraagt 14% voor 1999 en 9% vanaf 1 januari 2000. De globale garantie bedraagt 65%. Jaar Bedrag (miljoen EUR) 1999 16. 4 2000 11. 7 2001 11. 7 2002 1. 17 TOTAAL 40. 97 12. 3 Raming van het beroep op de garantiereserve volgens het voorliggend voorstel1. Jaar Bedrag vooruitzichten) in de reserve (financiële 1. Kredietverlening door de EIB Mandaat EIB voor kredietverlening aan derde landen 1997-2000 Voorgesteld mandaat voor EIB kredietverlening aan derde landen 2000-20072 Protocol EIB-Kroatië (opgeschort) Gebruik van de reserve in het kader van het onderhavige voorstel 2. Macrofinanciële bijstand Albanië III Bosnië II Voorgesteld: Bulgarije IV Voorgesteld: Roemenië IV Voorgesteld: Tadzjikistan Voorgesteld: Republiek Macedonië Voormalige Beoogd: Republiek Moldavië III Marge binnen de reserve3 Joegoslavische 1999 346 2000 203 2001 208 2002 212 229. 1 17. 2 129. 3 153. 6 174. 9 2. 7 11. 7 2. 7 11. 7 2. 7 1. 17 42. 1* 40* 33. 33* 4. 9 16. 4 2. 8 2. 8 14. 0 28. 0 10. 5 7. 0 2. 1 28. 4 1 2 3 Situatie per 1 oktober 1999. Op basis van een globale garantie van 65% zoals overeengekomen door de Raad Ecofin van 12 juli 1999. Hierbij is geen rekening gehouden met het bijzondere actieprogramma van de EIB voor Turkije (dat zal worden gespreid over vijf jaar met ingang van 1996) in het kader van de financiële samenwerking uit hoofde van de douane-unie, dat niet is goedgekeurd. 13 * zoals bijstand5, aangegeven Opmerking: Vanaf 2000, in dit memorandum wordt geen rekening gehouden met de veronderstelde bedragen van 200 miljoen EUR aan Euratom-leningen4 en van 400 miljoen EUR aan voor macrofinanciële in overweging 21 van Besluit 97/256/EG van de Raad. Indien deze veronderstellingen werkelijkheid zouden worden, zou de beschikbare marge in de Reserve negatief worden. Gezien de aard van de veronderstellingen en de flexibiliteit die eigen is aan het Garantiefondsmechanisme en die voortvloeit uit vertragingen in de ondertekening van de leningen moet er echter van worden uitgegaan dat de voorziening voor de faciliteit voor de wederopbouw van Turkije beheersbaar is binnen de grenzen van de kredietverlenings- en garantiecapaciteit van de Gemeenschap, zoals vastgelegd in het Garantiefondsmechanisme, zolang het bijzondere actieprogramma van de EIB van 750 miljoen EUR dat voor Turkije in het kader van de douane-unie is vastgesteld, niet wordt uitgevoerd. Wat de macrofinanciële bijstand betreft, zijn voor 2000 reeds de volgende maatregelen vastgesteld: Albanië IV (voorzichtige raming van de voorziening: 2,7 miljoen EUR), Bosnië II (voorzichtige raming van de voorziening: Joegoslavische Republiek Macedonië III 5,0 miljoen EUR), (voorzichtige raming van de voorziening: 4,5 miljoen EUR). voormalige en 4 5 De veronderstelde bedragen voor Euratom gebaseerd op het besluit van de Raad van 21 maart 1994 teneinde de Commissie te machtigen tot het aangaan van Euratom-leningen ten belope van 1,100 miljard EUR (waarvan 460 miljoen reeds is verstrekt). Tot dusverre zijn er geen Euratom- leningen in derde landen ondertekend. De veronderstelde bedragen aan financiële bijstand gebaseerd op de conclusies van de Raad Ecofin van 27. 1. 1997. 14


title: 1999/692/EC, ECSC, Euratom: Council Decision of 20 October 1999 determining the appointing authority for the General Secretariat of the Council

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Secretary General of an Institution
power to appoint
regulations for civil servants

formats: html pdf print

text: L 273/12 EN Official Journal of the European Communities 23. 10. 1999 II (Acts whose publication is not obligatory) COUNCIL COUNCIL DECISION of 20 October 1999 determining the appointing authority for the General Secretariat of the Council (1999/692/EC, ECSC, Euratom) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Having regard to the Staff Regulations of officials of the Euro- pean Communities and the Conditions of employment of other servants of the Communities, as laid down by Council Regula- tion (EEC, Euratom, ECSC) No 259/68 of 29 February 1968 (1), as last amended by Regulation (EC, ECSC, Euratom) No 1238/ 1999 (2), and in particular Article 2 of those Staff Regulations and Article 6 of those Conditions, Whereas: (1) Under the first subparagraph of Article 207(2) of the EC Treaty, the first subparagraph of Article 30(2) of the ECSC Treaty and the first subparagraph of Article 121(2) of the Euratom Treaty, as amended by the Treaty of Amsterdam, which entered into force on 1 May 1999, the General Secretariat of the Council comes under the responsibility of a Secretary-General, High Repres- entative for the common foreign and security policy, hereinafter referred to as ‘the Secretary-General’, assisted by a Deputy Secretary-General; Article 1 The powers conferred by the Staff Regulations of officials on the appointing authority and by the Conditions of employment of other servants on the authority competent to conclude staff contracts shall, as regards the General Secretariat of the Council, be exercised: (a) by the Council for the Secretary-General and the Deputy Secretary-General; (b) by the Council, on a proposal from the Secretary-General, for the application to officials or other servants in Grade 1 of Category A of Articles 1, 13, the second paragraph of Article 15, Articles 16, 22, 29, 30, 31, 32, 38, 41, 49, 50, 51, 78, 87, 88, 89 and 90; the Secretary-General is author- ised to delegate his power of proposal to the Deputy Secretary-General; (c) by the Secretary-General the Secretary- General is authorised to delegate his powers to the Deputy Secretary-General. in other cases; (2) A new Decision should be adopted determining the appointing authority for the General Secretariat of the Council and to repeal Decisions 63/2/Euratom and 63/ 9/EEC (3), (1) OJ L 56, 4. 3. 1968, p. 1. (2) OJ L 150, 17. 6. 1999, p. 1. (3) Council Decisions of 14 May 1962 determining the appointing authority for the Secretariat of the Councils (OJ 5, 16. 1. 1963, p. 33 and p. 34). The Deputy Secretary-General is authorised to delegate any powers delegated to him by the Secretary-General to the Director-General of Administration, in whole or in part, for the application of the Conditions of employment of other servants and the application of the Staff Regulations to officials in Categories B, C and D. Such delegation cannot extend to any powers delegated to him in respect of the appointment and termination of service of officials and the engagement of other servants. 23. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 273/13 Decisions 63/9/EEC and 63/2/Euratom are hereby repealed. Article 2 This Decision shall take effect on the date of its adoption. Article 3 Article 4 This Decision shall be published in the Official Journal of the European Communities. Done at Brussels, 20 October 1999. For the Council The President T. HALONEN


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille maanjäristyksen Turkissa vaurioittamien alueiden jälleenrakentamiseen liittyviin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 10. 1999 KOM(1999) 498 lopull. 99/0212 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille maanjäristyksen Turkissa vaurioittamien alueiden jälleenrakentamiseen liittyviin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Komission tekemä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO Turkin luoteisosassa sattui 17 päivänä elokuuta 1999 ankara maanjäristys, voimakkuudeltaan 7,4–7,8 Richterin asteikolla. Järistys kohdistui pääasiassa Kocaelin, Sakaryan, Bolun ja Yalovan maakuntiin. Kuolonuhrien määrä oli huomattava: virallisten tietojen mukaan yli 15 000 henkeä. Aineellisten vahinkojen arviointi on vielä kesken, mutta tällä hetkellä käytettävissä olevien epätäydellisten tietojen perusteella Maailmanpankki arvioi pelkkien omaisuusvahinkojen olevan noin 3–6,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria (1,5–3,3 prosenttia BKT:stä). Euroopan komissio myönsi välittömästi katastrofin jälkeen humanitaarisen avun toimiston ECHOn kautta yhteensä 4 miljoonaa euroa humanitaarista hätäaputoimintaa varten. Tämän tiedonannon laatimishetkellä ECHO on avun lisätarpeen määrää arvioituaan laatimassa ehdotusta uudeksi päätökseksi 11 miljoonan euron humanitaarisen lisäavun myöntämisestä. Samanaikaisesti kaikki komission asianomaiset yksiköt arvioivat muita vaihtoehtoja lisäavustustoimenpiteiksi. Maanjäristyksen aiheuttamien tuhojen johdosta yleisten asioiden neuvoston epävirallisessa kokouksessa Saariselällä ja epävirallisessa Ecofin-neuvostossa Turussa saavutettiin poliittinen yksimielisyys siitä, että yhteisön on ryhdyttävä nopeasti huomattaviin toimiin Turkin jälleenrakentamisen edistämiseksi. Yleisten asioiden neuvosto totesi 13 päivänä syyskuuta 1999 pidetyn kokouksensa päätelmissä odottavansa, "että Euroopan investointipankin lainoista, makrotaloudellisesta rahoitusavusta sekä MEDA II:sta saatavaa uutta huomattavaa avustusta, joka on tarkoitettu olojen ennalleen palauttamiseen sekä jälleenrakennukseen ja josta Turkin pitäisi saada merkittävää hyötyä, käsitellään pikaisesti". Neuvosto painotti myös sitä, että on tärkeää saada apu käyttöön mahdollisimman nopeasti. Jatkona yleisten asioiden neuvoston 13 päivänä syyskuuta pidetylle kokoukselle 8 päivänä lokakuuta kokoontunut Ecofin-neuvosto totesi päätelmissään: "Neuvosto kehottaa komissiota 13 päivänä syyskuuta antamiensa päätelmien johdosta esittämään hyvissä ajoin ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön takauksen myöntämisestä Euroopan investointipankille Turkin maanjäristyksestä kärsineiden alueiden jälleenrakentamiseen myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta, tehdä päätöksen mahdollisesti jotta neuvosto voisi marraskuun 1999 loppuun mennessä seuraavasti: - - Turkin jälleenrakennusta varten kolmen vuoden aikana myönnettävien luottojen kokonaismäärä saa olla enintään 600 miljoonaa euroa, edellä mainittu kokonaismäärä on käytettävä yksinomaan elokuussa 1999 Turkissa sattuneessa maanjäristyksessä vahingoittuneiden infrastruktuuri- tai teollisuuslaitosten jälleenrakennusta varten toteuttavien investointi- korvaamista, kunnostusta tai hankkeiden rahoitukseen. " 2 2. EHDOTUS Neuvoston kehotuksen mukaisesti tämä tiedonanto sisältää komission ehdotuksen yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille (EIP) Turkin maanjäristyksessä vaurioituneiden alueiden jälleenrakentamiseen liittyviin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta. Takuu kattaa 600 miljoonan euron tilapäisen EIP:n erityislainan investointeja maanjäristyksessä vahingoittuneiden infrastruktuuri- ja teollisuusrakenteiden korvaamiseen, kunnostukseen ja jälleenrakennukseen. tarkoituksena kolmeksi vuodeksi edistää olisi sen ja edellytykset myöntää jälleenrakennuslainoja Turkissa. Se EIP:llä on hyvät aloitti lainanantotoimintansa Turkissa vuonna 1965 ja on sen jälkeen rahoittanut eri hankkeita Turkissa yhteensä 1 303 miljoonalla eurolla. Pelkästään vuosina 1994–1999 pankki allekirjoitti 14 hanketta, joiden arvo oli 556,5 miljoonaa euroa ja joista 44 prosenttia liittyi vesien suojeluun, 31 prosenttia energiahuoltoon, 14 prosenttia viestintään ja 11 prosenttia teollisuuteen ja palveluihin. Käynnissä olevan toimintansa myötä pankki on luonut säännöllisiä yhteyksiä Turkin tärkeisiin yksityisen ja julkisen sektorin laitoksiin sekä Turkissa toimiviin kansainvälisiin rahoituslaitoksiin. EIP käynnisti neuvottelut Turkin viranomaisten kanssa maanjäristyksen jälkeen ja on valmis ryhtymään toimintaan, kun rahoitettavat jälleenrakennuskohteet on ensin tarkasti määritelty ja arvioitu. Turkin viranomaiset saavat vahinkojen arvioinnin päätökseen lähiaikoina. EIP:n erityislainoina myönnetyt lainat jälleenrakennustoimintaan Turkissa on tarkoitettu sekä vaurioituneiden maanpäällisen että maanalaisen infrastruktuurin (tiet, sillat, rautatiet, satamat sekä sähkö, kaasu, vesi ja teleliikennelaitteet), teollisuuslaitosten ja pk-yritysten samoin kuin asuntojen ja kaupunki-infrastruktuurin jälleenrakentamiseen ja kunnostamiseen. Kaikessa erityisjärjestelyyn kuuluvassa toiminnassa pankin lainanantoon sovelletaan sen tavanomaisia arviointiperusteita ja menettelyjä. EIP valitsee yksittäiset hankkeet kiinteässä investointien yhteistyössä Turkin viranomaisten painopistealueet toimensa muiden maanjäristyksen vaurioittamilla Turkin alueilla toimivien rahoituslaitosten kanssa ja järjestää tarvittaessa yhteisrahoitusta. kanssa. EIP myös yhteensovittaa ja yksittäiset Järjestely toteutetaan erillään EIP:n yleisestä lainanantovaltuudesta, mutta sitä täydentäen. Komissio ehdotti yleisen lainanantovaltuuden uudistamista 23 päivänä huhtikuuta 19991 ja ehdotus on parhaillaan neuvoston ja Euroopan parlamentin käsiteltävänä. Järjestely ei vaikuta Turkin asemaan yhtenä kahdestatoista Välimeren maasta, jotka saavat EIP:n lainoja yleisen, ulkoista lainanantoa koskevan valtuuden perusteella. samat koskevat yleistakuujärjestelyt ulkoista Järjestelyä josta säädetään 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyssä neuvoston lainanantovaltuutta, päätöksessä 97/256/EY2, jota on muutettu 19 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä neuvoston päätöksellä 98/729/EY4. Valtuus uudistetaan sen voimassaoloajan päättymisen jälkeen uudella päätöksellä; 12 päivänä heinäkuuta 1999 kokoontuneessa Ecofin-neuvostossa on päätetty siitä, että valtuuksia uudistettaessa takuun kattavuus pysyy kuitenkin ennallaan. 98/348/EY3 joulukuuta tehdyllä päivänä yleistä EIP:n 1998 kuin 14 ja 1 2 3 4 KOM(1999) 142 lopullinen, 23. 4. 1999, EYVL C 145, 26. 5. 1999, s. 10. EYVL L 102, 19. 4. 1997, s. 33. EYVL L 155, 29. 5. 98, s. 53. EYVL L 346, 22. 12. 98, s. 54. 3 Ottaen huomioon rahoitettavien hankkeiden erityisluonteen päätöksessä ei kuitenkaan velvoiteta EIP:tä hankkimaan muita kuin valtion takuita, mikä tarkoittaa sitä, ettei mukana ole riskinjako-osaa. 3. VAIKUTUS TALOUSARVIOON Komissio suunnittelee Turkin jälleenrakennukseen vuodeksi 1999 tarkoitetuille EIP:n lainoille 180 miljoonan euron kattoa. Tämä edellyttää 65 prosentin yleistakuun perusteella 16,4 miljoonan euron rahoitusta takuurahastosta yhteisön ulkopuolisiin toimiin. Varaukseen vuodeksi 1999 jäävä marginaali on siten takuurahaston osalta 28,4 miljoonaa euroa; näin varaa jää muihinkin mahdollisiin yhteisön ulkopuolisiin toimiin kuten makrotaloudelliseen rahoitusapuun tai Euratomin lainanantotoimintaan. Kun muutettu rakennerahastoasetus5 tulee voimaan vuoden 2000 alussa, jälleenrakennukseen tarkoitetun erityisjärjestelyn kattosummaltaan 200 miljoonan euron uusia lainoja varten tarvitaan 11,7 miljoonan euron rahoitus. Muiden olosuhteiden pysyessä ennallaan tämä määrä näyttää takuurahastossa käytettävissä olevien varantojen perusteella olevan hoidettavissa. 5 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1149/99, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, EYVL L 139, 2. 6. 1999, s. 1. 4 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille maanjäristyksen Turkissa vaurioittamien alueiden jälleenrakentamiseen liittyviin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Kocaelin, Sakaryan, Bolun ja Yalovan alueilla Turkissa sattui elokuussa 1999 voimakas maanjäristys. Yleisten asioiden neuvosto totesi 13 päivänä syyskuuta 1999 pidetyn kokouksensa päätelmissä odottavansa, että Euroopan investointipankin, jäljempänä 'EIP', lainoista, makrotaloudellisesta rahoitusavusta sekä MEDA II:sta saatavaa uutta huomattavaa avustusta, sekä olojen jälleenrakennukseen ja josta Turkin pitäisi saada merkittävää hyötyä, käsitellään pikaisesti. Neuvosto painotti myös sitä, että on tärkeää saada apu käyttöön mahdollisimman nopeasti. palauttamiseen tarkoitettu ennalleen joka on Jatkona yleisten asioiden neuvoston 13 päivänä syyskuuta pidetylle kokoukselle 8 päivänä lokakuuta 1999 kokoontunut Ecofin-neuvosto totesi päätelmissään, että neuvosto kehottaa komissiota 13 päivänä syyskuuta antamiensa päätelmien johdosta esittämään hyvissä ajoin ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön takauksen myöntämisestä Euroopan investointipankille Turkin maanjäristyksestä kärsineiden alueiden jälleenrakentamiseen myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta, jotta neuvosto voisi tehdä päätöksen mahdollisesti marraskuun 1999 loppuun mennessä seuraavasti: Turkin jälleenrakennusta varten kolmen vuoden aikana myönnettävien luottojen kokonaismäärä saa olla enintään 600 miljoonaa euroa. Mainittu kokonaismäärä on käytettävä yksinomaan elokuussa 1999 Turkissa sattuneessa maanjäristyksessä vahingoittuneiden infrastruktuuri- tai teollisuuslaitosten jälleenrakennusta varten toteuttavien investointi- korvaamista, kunnostusta tai hankkeiden rahoitukseen. 1 2 EYVL C EYVL C 5 (4) (5) (6) (7) (8) (9) Sen vuoksi tässä päätöksessä taatun, jälleenrakennustoimintaan Turkissa suunnatun lainat on tarkoitettu EIP:n erityislainanantojärjestelyn perusteella myönnetyt pelkästään maanjäristyksessä ja maanalaisen teollisuuslaitosten ja pk-yritysten sekä asuntojen ja kaupunki- infrastruktuurin, infrastruktuurin korvaamiseen, jälleenrakentamiseen ja kunnostamiseen. vaurioituneiden maanpäällisen tarkoitettu päätöksessä perustamisesta Tässä ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/19994, soveltamisalaan. takuurahaston toiminta kuuluu EIP on parhaillaan päättämässä neuvoston päätöksen 97/256/EY5, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 98/729/EY6, mukaiseen tämänhetkiseen ulkoiseen lainanantovaltuuteensa perustuvia Keski- ja Itä-Euroopalle, Välimeren maille, Aasian suunnattuja ja Latinalaisen Amerikan maille lainaohjelmia. Komissio esitti 23 päivänä huhtikuuta 1999 ehdotuksensa EIP:n yleisen ulkoisen päättymisen jälkeiseksi ajaksi. Neuvosto kannatti 12 päivänä heinäkuuta 1999 yleisen valtuuden uudistamista, riippuen Euroopan parlamentin lausunnosta, siten, että takuu kattaa 65 prosenttia lainasta, vuosittain taattu summa 2 630 miljoonaa euroa, ja uuden valtuuden kesto seitsemän vuotta. Valtuutta tarkistetaan ensimmäisen liittymisen yhteydessä mutta viimeistään neljän ja puolen vuoden kuluttua. sekä Etelä-Afrikan tasavallalle lainanantovaltuuden uudistamisesta valtuuden nykyisen EIP:llä on ollut Turkissa vakiintunutta lainanantotoimintaa vuodesta 1965, ja käynnissä olevan toimintansa myötä EIP:llä on säännöllisiä yhteyksiä kyseisiin Turkin viranomaisiin sekä Turkissa toimiviin kansainvälisiin rahoituslaitoksiin. Kesäkuussa 1996 komissio esitti yhteisymmärryksessä pankin kanssa neuvostolle ehdotuksen uudeksi joka koskee EIP:n kolmansiin maihin myöntämiä lainoja. 7 takuujärjestelmäksi, Neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 1996 päätelmät, jotka koskevat EIP:n kolmansiin maihin myöntämien lainojen uusia takuujärjestelyjä ja joiden mukaan hyväksytään yleistakuu erottelematta alueita ja hankkeita sekä riskinjako-ohjelma. Riskinjako-ohjelmassa EIP:n olisi varmistettava riittävät muiden kolmansien kuin valtioiden takuut kaupallisille riskeille, jolloin talousarviotakuu koskee tässä tapauksessa ainoastaan poliittisia riskejä. 97/256/EY olisi (10) Yleistakuuta, joka kattaa EIP:n yleisen ulkoisen lainanantovaltuuden, josta säädetään päätöksessä jälleenrakennukseen tarkoitettuun EIP:n erityislainanantojärjestelyyn. Tämän päätöksen mukaisesti avatuille luotoille olisi myönnettävä yleistakuu, sellaisena kuin siitä säädetään viimeisimmässä luottojen avaamishetkellä. sovellettava myös Turkin on voimassa päätöksessä, koskevassa asiaa joka 3 4 5 6 7 EYVL L 293, 12. 11. 1994, s. 1. EYVL L 139, 2. 6. 1999, s. 1. EYVL L 102, 19. 4. 1997, s. 33. EYVL L 346, 22. 12. 1998, s. 54. SEC(96) 1131, 26. 6. 1996. 6 (11) Ottaen huomioon rahoitettavien hankkeiden erityisluonteen EIP:tä ei tässä päätöksessä perustuvia hankkimaan muihin velvoitettava takuisiin valtion kuin olisi riskinjakojärjestelyjä. (12) Valitessaan rahoitettavia investointihankkeita EIP:n olisi kuultava asianomaisia Turkin viranomaisia. EIP:n olisi yhteensovitettava investointien painopistealueensa ja yksittäisen toimintansa maanjäristyksessä vaurioituneilla Turkin alueilla toimivien muiden tarvittaessa yhteisrahoitusta muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. rahoituslaitosten kansainvälisten järjestettävä kanssa ja (13) korvaamista, Tähän päätökseen perustuvaa EIP:n rahoitusta olisi hallinnoitava siten, että tuetaan maanjäristyksessä vaurioituneiden infrastruktuuri- ja teollisuusrakenteiden nopeaa ja komissio tai tehokasta neuvottelevat toiminnan yhteensovittamisen kyseessä olevassa osassa Turkkia ja tämän päätöksen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen määrittämiseksi. Toiminnallisten tavoitteiden asettaminen ja säännöllinen tarkistaminen sekä niiden saavuttamisen mittaaminen on EIP:n hallintoneuvoston vastuulla. jälleenrakennusta. EIP ja painopistealueiden varmistaakseen säännöllisesti kunnostusta ja (14) EIP ja komissio päättävät menettelyistä, joilla takaus myönnetään. (15) Perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän päätöksen tekemiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 308 artikla, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Tavoite Yhteisö myöntää Euroopan investointipankille, saamatta jääneille mutta maanjäristyksessä Turkissa korvaamiseksi, kunnostamiseksi varten tavanomaisin ehdoin avattuja luottoja. erääntyneille maksuille, vaurioituneiden jälleenrakentamiseksi tai jäljempänä 'EIP', yleistakuun kaikille sen elokuun 1999 koskevat teollisuusrakenteiden toteutettuja investointihankkeita infrastruktuuri- jotka ja 1. 2. 2 artikla Enimmäismäärä ja ehdot Avattujen luottojen enimmäismäärä on 600 miljoonaa euroa. EIP:n tämän päätöksen mukaisesti avaamiin luottoihin liittyvä yhteisön takuu joka on myönnetty EIP:lle yleisen, myönnetään laajennuksena yleistakuuseen, ulkoista säädetään lainanantoa päätöksessä 97/256/EY. valtuuden mukaisesti, koskevan josta Takuun enimmäismäärä on 65 prosenttia tämän päätöksen perusteella avattujen luottojen ja kaikkien niihin liittyvien erien yhteismäärästä. 7 3. Tämän päätöksen perusteella myönnettyjen lainojen osalta ei eroteta toisistaan kaupallisia ja poliittisia riskejä. EIP:tä ei velvoiteta kaupallisten riskien kattamiseksi hankkimaan tämän päätöksen perusteella myöntämilleen lainoille muihin kuin valtion takuisiin perustuvia takuita. 3 artikla Kertomusten antaminen ja toimien yhteensovittamisesta Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain tämän päätöksen perusteella toteutetuista lainatoimista sekä esittää samanaikaisesti arvioinnin tämän päätöksen jälleenrakentamistoiminnassa Turkissa toteuttamisesta mukana olevien kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimittamiin tietoihin on sisällyttävä arvio tämän päätöksen perusteella myönnettyjen ja jälleenrakentamiseen ja siinä on teollisuusrakenteiden korvaamiseen, kunnostamiseen tai otettava huomioon EIP:n tämän päätöksen perusteella myöntämiä lainoja varten määrittelemät toiminnalliset tavoitteet ja niiden saavuttamista koskevat asianmukaiset mittausmenetelmät. Tätä varten EIP toimittaa komissiolle kaikki tarvittavat tiedot. lainojen osuudesta maanjäristyksen infrastruktuuri- vaurioittamien 4 artikla Kesto Takuu on voimassa kolme vuotta tämän päätöksen tekopäivästä. Jos EIP:n myöntämien lainojen kokonaismäärä tämän kolmen vuoden määräajan päättyessä on jäänyt 2 artiklassa toimenpiteitä tarkoitettuja enimmäismääriä pienemmäksi, kuudella kuukaudella. jatketaan määräaikaa ilman eri 5 artikla Soveltaminen 1. 2. Tämän päätöksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset komission ja EIP:n välillä tehtävällä sopimuksella. säännöt annetaan On toteutettava 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen asianmukaiset järjestelyt, jotta Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voivat hoitaa tehtäväänsä tämän päätöksen osalta. 8 6 artikla Julkaiseminen ja voimaantulo Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 9 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Euroopan yhteisön takuu Euroopan investointipankin erityislainanantojärjestelylle maanjäristyksen Turkissa vaurioittamien alueiden jälleenrakennushankkeisiin 2. BUDJETTIKOHTA B0-220. Euroopan yhteisön takuu lainoille, myöntänyt Välimeren alueen kolmansille maille jotka Euroopan investointipankki on 3. OIKEUSPERUSTA Perustamissopimuksen 308 artikla 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Yleistavoite Yleisten asioiden neuvoston 13 päivänä syyskuuta ja Ecofin-neuvoston 8 päivänä lokakuuta tekemien päätelmien mukaisesti toimenpiteen tavoitteena on edistää investointeja hankkeisiin Turkissa elokuun 1999 maanjäristyksessä vaurioituneiden avulla. alueiden Määrärahojen on tarkoitus kattaa takuut EIP:n lainoille, joiden kohteena on maanjäristyksessä vaurioituneiden maanpäällisen ja maanalaisen infrastruktuurin, teollisuuslaitosten kaupunki- infrastruktuurin korvaaminen, kunnostaminen tai jälleenrakentaminen Turkissa. kunnostamiseksi EIP:n jälleenrakentamiseksi pk-yritysten, asuntojen lainojen samoin kuin ja ja ja 4. 2. Kuvaus Budjettikohdan tarkoitus on tarjota talousarviosta annettava Euroopan yhteisön myöntämä takuu Euroopan investointipankille kattamaan 600 miljoonan euron suuruiset lainat, jotka pankki rahoittaa jälleenrakentamistoimintaa varten Turkissa. 4. 3 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Päätös on voimassa kolmen vuoden ajan sen hyväksymispäivästä. Jos pankin myöntämien lainojen kokonaismäärä näiden kolmen vuoden kuluttua on jäänyt 2 artiklassa tarkoitettuja enimmäismääriä pienemmäksi, jatketaan määräaikaa ilman eri toimenpiteitä kuudella kuukaudella. Toimenpiteen uusimista ei suunnitella. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Pakolliset menot / jaksottamattomat määrärahat 6. MENO- TAI TULOLAJI Euroopan investointipankille annettava takuu. 7. RAHOITUSVAIKUTUS Ainoastaan, jos velan suoritusta haetaan takaajalta. 10 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskentamenetelmä (yksittäisten ja Ehdotetaan käytettäväksi pro memoria -menettelyä, koska tämän budjettikohdan käyttömäärään ja -aikaan liittyy paljon epävarmuutta eikä niitä voida laskea etukäteen 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Ei ole. 7. 3 Talousarvion B osaan sisältyvät toimintamenot tutkimuksia, asiantuntijoita jne. varten Ei ole. 8. TOIMENPITEEN KUSTANNUSTEN RAHOITUS Jos velallinen laiminlyö velan takaisinmaksun, maksut suoritetaan velkojalle suoraan takuurahastosta. Jos rahastossa ei ole riittäviä varoja velan suorittamiseksi, seuraavia lisävaroja voidaan käyttää talousarviosta: – ensimmäiseksi käytetään varauksessa oleva marginaali, – toiseksi käytetään rahoitusnäkymien 4 otsakkeessa vahvistetun rajan alapuolinen marginaali tai vahvistetun uudelleenjärjestelyn mukainen marginaali, – kolmanneksi voidaan muuttaa rahoitusnäkymiä toimielinten yhteisen sopimuksen tämä saattaa edellyttää uudelleenjärjestelyjä muihin otsakkeisiin mukaisesti; nähden. Vastatakseen sitoumuksistaan komissio voi käyttää likvidejä varojaan velan väliaikaiseen hoitoon. Tällöin sovelletaan 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 12 artiklan säännöksiä. 9. TOIMENPITEET, JOILLA VARMISTETAAN TAKUUJÄRJESTELYJEN TOTEUTTAMINEN – Tämän päätöksen perusteella sisällytetään tehtävään takuusopimukseen joilla varmistetaan järjestelyn käyttö pelkästään elokuun 1999 maanjäristyksessä Turkissa vaurioitunutta infrastruktuuria ja teollisuutta sekä asuntoja ja kaupunki- infrastruktuuria koskeviin hankkeisiin. komission asianmukaiset valvontatoimenpiteet, välillä EIP:n ja – On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voivat hoitaa tehtäväänsä tämän päätöksen osalta. 10. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 10. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä – Määrälliset tavoitteet: katso kohta 4 edellä. 11 – Kohderyhmä: elokuun 1999 maanjäristyksissä Turkissa vaurioituneet infrastruktuuri- ja teollisuusrakenteet sekä asunnot ja kaupunki-infrastruktuuri 10. 2 Toimenpiteen perustelut – Turkin maanjäristyksessä vaurioituneiden infrastruktuuri- ja teollisuusrakenteiden korvaamisen, kunnostamisen ja jälleenrakentamisen edistäminen. – Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta: EIP aloitti lainanantotoimintansa Turkissa vuonna 1965, ja on tähän mennessä myöntänyt lainoja 1 303 miljoonan euron arvosta. Käynnissä olevan toimintansa myötä pankki on luonut säännölliset yhteydet Turkin tärkeisiin yksityisen ja julkisen sektorin laitoksiin sekä Turkissa toimiviin kansainvälisiin rahoituslaitoksiin ja voi aloittaa toimenpiteiden toteuttamisen heti, kun Turkin viranomaiset ovat saaneet vahinkojen arvioinnin päätökseen. – Tärkeimmät epävarmuustekijät, toimenpiteen saattavat toimenpiteiden käynnistyminen riippuu Turkin viranomaisten vaikuttaa jotka erityistuloksiin: vahinkojen arvioinnin toteuttamisesta ajoissa. 10. 3 Toimenpiteen seuranta Valitut tulosmittarit 1999 Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain toimittamiin tietoihin sisältyy arvio tämän päätöksen perusteella myönnettyjen lainojen osuudesta Turkin elokuun ja vaurioittamien jälleenrakentamiseen ja teollisuusrakenteiden korvaamiseen, kunnostamiseen tai siinä otetaan huomioon Euroopan investointipankin tämän päätöksen perusteella myöntämiä ja niiden lainoja varten määrittelemät saavuttamista koskevat asiaankuuluvat mittausmenetelmät. maanjäristyksen infrastruktuuri- toiminnalliset tavoitteet 11. HALLINTOMENOT (TALOUSARVION PÄÄLUOKKA III, A OSA) Ei ole. Ehdotettuun toimenpiteeseen ei hallintomenojen kasvua. liity komission henkilöstön eikä 12. VAIKUTUS TAKUUVARAUKSEEN 12. 1. Päätöksen voimassaoloaikana allekirjoitettavien lainojen arvioitu aikataulu Vuosi Määrä (milj. euroa) 1999 180 2000 200 2001 200 2002 YHTEENSÄ 20 600 12 12. 2 Takuuvarauksen arvioitu käyttö takuurahaston rahoittamiseksi Takuurahaston rahoitusaste on 14 prosenttia vuodelle 1999 ja 9 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen. Yleistakuun suuruus on 65 prosenttia. Vuosi Määrä (milj. euroa) 1999 16,4 2000 11,7 2001 11,7 2002 1,17 YHTEENSÄ 40,97 12. 3 Takuuvarauksen arvioitu tämän ehdotuksen mukainen käyttö1 Vuosi Varauksen määrä (rahoitusnäkymät) 1. EIP:n lainananto 1999 346 EIP:n ulkoinen lainanantovaltuus 1997-2000 229,1 Ehdotettu EIP:n ulkoinen lainanantovaltuus 2000- 20072 EIP:n Kroatiaa koskeva pöytäkirja (keskeytetty) Varauksen käyttö tämän ehdotuksen perusteella 2. Makrotaloudellinen rahoitusapu Albania III Bosnia II Ehdotettu: Bulgaria IV Ehdotettu: Romania IV Ehdotettu: Tadzikistan Ehdotettu: EJTM Suunnitteilla: Moldova III Varauksen marginaali3 4,9 16,4 2,8 2,8 14,0 28,0 10,5 7,0 2,1 28,4 2000 203 17,2 129,3 2,7 11,7 2001 208 2002 212 153,6 174,9 2,7 11,7 2,7 1,17 42,1* 40* 33,33* Huomautus: vuoden 2000 alussa, tässä yhteenvedossa ei ole otettu huomioon oletettuja 200 miljoonan euron Euratom-lainoja vuosittain4 eikä 400 miljoonaa euroa makrotaloudelliseen rahoitusapuun vuosittain5, joihin viitataan neuvoston päätöksen 97/256/EY johdanto-osan 21 kappaleessa. Näiden oletusten mukaan lukeminen muuttaisi varauksessa käytettävissä olevan marginaalin negatiiviseksi. Makrotaloudellisen avun osalta vuodelle 2000 on jo suunniteltu seuraavia toimia: Albania IV (alustava rahoitusarvio: 2,7 miljoonaa euroa), Bosnia II (alustava rahoitusarvio: 5,0 miljoonaa euroa), ja EJTM III (alustava rahoitusarvio: 4,5 miljoonaa euroa). Oletusten luonne sekä takuurahastomekanismin ominaisuuksiin kuuluva joustavuus, joka johtuu lainojen allekirjoittamisessa esiintyvistä viivästyksistä, viittaavat kuitenkin siihen, että Turkin jälleenrakennukseen liittyvän järjestelyn rahoittaminen voidaan hoitaa takuiden myöntämisen mahdollisuuksien rajoissa niin kauan kuin Turkkia koskevaa EIP:n 750 miljoonan euron erityistoimintaohjelmaa tulliliiton yhteydessä ei ole käynnistetty. takuurahastomekanismin määräämissä yhteisön lainanannon ja Tilanne 1. 10. 1999. Ecofin-neuvoston 12. 7. 1999 sopiman 65 %:n yleistakuun perusteella. Tässä yhteydessä ei oteta huomioon Turkkia koskevaa EIP:n erityistoimintaohjelmaa (jota on tarkoitus pidentää viideksi vuodeksi alkaen vuodesta 1996) tulliliittoon liittyvän rahoitusyhteistyön yhteydessä; se on estetty vetolla. Euratomia koskevat oletukset perustuvat 21 päivänä maaliskuuta 1994 tehtyyn neuvoston päätökseen komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja 1 100 miljoonalla eurolla (josta 460 miljoonaa on jo rahoitettu). Toistaiseksi Euratom-lainoja ei ole allekirjoitettu kolmansissa maissa. Makrotaloudellista rahoitusapua koskevat oletukset perustuvat 27 paivana tammikuuta 1997 pidetyn Ecofin- kokouksen paatelmien 5 kohtaan, joka koskee EIP:n ulkoista lainanantovaltuutta vuonna 1997. 13 * 1 2 3 4 5


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Decision amending Decision 91/666/CEE establishing Community reserves of foot-and-mouth disease vaccines'

eurovoc_concepts:
EU stock
animal health
foot-and-mouth disease
livestock
vaccine
veterinary inspection

text: 20. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 368/15 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Decision amending Decision 91/666/CEE establishing Community reserves of foot-and-mouth disease vaccines’ (1999/C 368/05) On 8 September 1999 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 37 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Agriculture, Rural Development and the Environment, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 28 September 1999. The rapporteur was Mr Donnelly. At its 367th plenary session (meeting of 20 October 1999), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 105 votes to one with two abstentions. 1. Gist of the Commission document 1. 1. Community measures for the control of foot-and- mouth diseases provide for emergency vaccination in cases the disease become extensive. By Decision 91/666/EEC (1) the Council established the 1. 2. Community reserves of foot-and-mouth disease vaccines, and designated four antigen banks in different Member States. Meanwhile, two of those four antigen banks have relinquished their commitments to provide these services to the Com- munity. (2) Furthermore, the need may arise to relocate perhaps 1. 3. on short notice and in any case without undue delay, the antigen reserves to appropriate establishments within the Community. In order to allow immediate reaction to the needs to distribute or relocate the Community reserves of foot-and-mouth disease antigen for storage at different sites, an amendment of above mentioned Decision is proposed. In (1) OJ L 368, 31. 12. 1991, p. 21-25. (2) The Institute for Animal Health (Pirbright-UK) and Bayer AG (Cologne-Germany). particular the designation of the two institutions is eliminated and the designation of any other establishment is carried out in future by the Commission in accordance with the Standing Veterinary Committee (with the procedures laid down in Article 10 of the decision). 2. Assessment of the proposal The protection of the health status of the EU livestock 2. 1. herd is of the utmost importance. The need for a new legal base, as proposed by the Commission, which allows more efficient and immediate action in order to combat foot-and- mouth diseases is convincing. 2. 2. The severity of foot-and-mouth disease, which is also widespread in neighbouring regions such as Turkey or some countries in North Africa may require the need for immediate reaction and the facility to distribute or relocate the Com- munity reserves of foot-and-mouth disease antigen vaccines. The Committee therefore supports the proposal of the Com- mission that provides for the application of the Standing Veterinary Committee procedures as regards the designation of the Community antigen reserves. Brussels, 20 October 1999. The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre «A transparência e participação da sociedade civil organizada no Millenium Round da Organização Mundial do Comércio (OMC)»

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
administrative transparency
company constituted under civil law
non-governmental organisation
shareholding
social partners

text: 20. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 368/43 Para melhorar o funcionamento dos mercados de trabalho e das relaço˜ es tripartidas, no respeitante à Ru´ ssia, sera´ impor- tante reforçar o programa especial Tacis «Support to Social Reform Implementation and Labour Relations (social partnership and labour disputes)». No respeitante aos paı´ses associados, a Comissa˜o devera´ igualmente apoiar estes paı´ses através da realizaça˜o da promessa à aplicaça˜o e à promoça˜o do dia´logo social conforme as orientaço˜ es apresentadas na sua comuni- caça˜o. Devera´ ainda reforçar as acço˜ es de assistência técnica e de informaça˜o (TAIEX). O Comité Econo´ mico e Social devera´ ser consultado no processo de elaboraça˜o das necessa´rias disposiço˜ es e podera´ dar o seu contributo para a sua realizaça˜o e para o estabeleci- mento dos contactos necessa´rios. Bruxelas, 20 de Outubro de 1999. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre «A transparência e participaça˜o da sociedade civil organizada no Millenium Round da Organizaça˜o Mundial do Comércio (OMC)» (1999/C 368/15) Em 27 de Maio de 1999, o Comité Econo´ mico e Social decidiu emitir, nos termos do n. o 3 do artigo 23. o do Regimento, um parecer sobre «A transparência e a participaça˜o da sociedade civil organizada no Millenium Round». Incumbida dos correspondentes trabalhos, a Secça˜o de Relaço˜ es Externas adoptou o seu parecer em 6 de Outubro de 1999, sendo relator J. van Dijk. Na 367. a reunia˜o plena´ria de 20 e 21 de Outubro de 1999 (sessa˜o de 20 de Outubro), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 103 votos a favor, 1 voto contra e 5 abstenço˜ es, o presente parecer. 1. Participaça˜o da sociedade civil organizada 1. 1. Nos u´ ltimos anos, cresceu fortemente o interesse das ONG e dos parceiros sociais pelo comércio internacional (1). Este interesse ja´ ficou, alia´s, bem expresso nas negociaço˜ es que antecederam o Uruguay Round do GATT. Essa participaça˜o atingiu o seu auge durante o debate sobre o Acordo Multilateral de Investimentos (AMI), onde foram mais audı´veis os protestos das ONG, que se queixaram de falta de transparência dos participantes nas negociaço˜ es a respeito dos temas discutidos e das implicaço˜ es do acordo a celebrar para os va´rios paı´ses e grupos. As reacço˜ es reservadas dos representantes dos gover- nos so´ serviram para aumentar ainda mais a sua desconfiança. Gerou-se, por outro lado, o sentimento de que so´ os paı´ses industrializados beneficiavam com estes acordos. 1. 2. Actualmente, o interesse das ONG pelo comércio internacional é, em grande medida, ditado pela suspeiça˜o. Muitas organizaço˜ es têm uma atitude céptica em relaça˜o às negociaço˜ es e receiam que os governos dos paı´ses participantes (1) Neste parecer faz-se a distinça˜o entre grupos de interesses sociais e econo´ micos e ONG. na˜o levem cabalmente em consideraça˜o os interesses defendi- dos pela sociedade civil organizada, nem os interesses dos paı´ses em desenvolvimento. Esta preocupaça˜o foi patente nas negociaço˜ es da OCDE sobre o AMI. A falta de informaça˜o e de possibilidades de influência foram, aparentemente, os principais motivos para a desconfiança revelada pelas ONG. Para evitar este tipo de reacça˜o nas pro´ ximas negociaço˜ es da OMC, o Comité entende que é preciso organizar o melhor possı´vel a sua participaça˜o. O objectivo deste parecer é, sobretudo, debruçar-se sobre a participaça˜o da sociedade civil organizada na celebraça˜o de novos acordos e na˜o pronunciar-se sobre as possibilidades de participarem também na observaça˜o dos acordos concluı´dos. 1. 3. O Comité tem uma longa tradiça˜o de interesse pelo comércio internacional. Ja´ emitiu, alia´s, muitos pareceres e pareceres de iniciativa sobre o assunto, sempre procurando evidenciar a importância do tema para os meios socioecono´ mi- cos. Além disso, considera louva´vel o interesse de muitas ONG pelo comércio internacional, que traduz a sua noça˜o de que os acordos internacionais neste domı´nio podem ter implicaço˜ es de longo alcance. Os pareceres mais recentes do CES sobre esta matéria sa˜o os seguintes: C 368/44 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 12. 1999 — O desafio mundial do comércio internacional (1); 2. Participaça˜o da sociedade civil organizada na OMC — Proposta de regulamento (CE) do Conselho que aplica ao perı´odo de 1 de Janeiro de 1999 a 31 de Dezembro de 2001 o regime plurianual de preferências pautais generalizadas (2); — Proposta de decisa˜o do Conselho que aprova, em nome da Comunidade e nos domı´nios da sua competência, os resultados das negociaço˜ es da Organizaça˜o Mundial de Comércio sobre os serviços financeiros (3); — A Organizaça˜o Mundial de Comércio (4). 1. 4. O CES considera positivo o interesse de muitas ONG pelo comércio internacional. Muitas organizaço˜ es têm plena consciência de que os acordos internacionais neste terreno podem ter profundas consequências. 1. 4. 1. do CES, conforme patente no ponto 1. 3. Alguns destes temas foram ja´ objecto de pareceres O Comité pensa que é extremamente importante 1. 5. implicar a sociedade civil organizada na OMC, ja´ que os eventuais acordos podera˜o ter, realmente, consequências deci- sivas para certos sectores (por exemplo, o sector dos serviços), para a sobrevivência da PAC, para a polı´tica comum de desenvolvimento (ACP), para os contactos com paı´ses terceiros e para a observância das normas internacionais (as normas laborais, a protecça˜o dos animais e do ambiente). Trata-se, no fim de contas, do emprego, dos interesses dos consumidores e do impacto nos rendimentos. Ora, a sociedade civil organizada actua em todos 1. 6. estes domı´nios. O seu envolvimento nas negociaço˜ es pode contribuir para aumentar a base social dos acordos. Além disso, os negociadores podera˜o tirar partido do manancial de conhecimentos de que esta dispo˜ e. Por u´ ltimo, os governos podera˜o, deste modo, ficar ao corrente das posiço˜ es defendidas pelos grupos de interesses sobre o comércio internacional (5). 1. 7. Com este parecer o Comité pretende indicar a melhor maneira de configurar a participaça˜o da sociedade civil organi- zada nas negociaço˜ es da OMC. Procura-se estabelecer nele a diferença entre os diversos nı´veis. No capı´tulo 2 trata-se do nı´vel mundial, de como o secretariado da OMC devera´ zelar pela informaça˜o e a consulta adequadas da sociedade civil. No capı´tulo 3 aborda-se o nı´vel nacional. A tomada de deciso˜ es na OMC deve ter como base o consenso. E´ , por isso, essencial que os grupos de interesses sociais e econo´ micos e as ONG organizem bem o seu lobby perante as autoridades nacionais. Na UE manifesta-se uma situaça˜o especı´fica e cabe à UE a competência exclusiva no âmbito do comércio internacional. O nı´vel europeu tem, portanto, uma importante tarefa a cumprir. Esta questa˜o é analisada no capı´tulo 4. (1) JO C 56 de 24. 2. 1997. (2) JO C 40 de 15. 2. 1999. (3) JO C 407 de 28. 12. 1998. (4) JO C 101 de 12. 4. 1999. (5) B. Reinalda, «ONG e outros actores especı´ficos na ciência das Julho/ relaço˜ es internacionais» in Internationale Spectator, 53, /Agosto de 1999, p. 414-418. 2. 1. Tal como observa o ponto 1. 6, o secretariado da OMC tera´ de zelar sobretudo pela informaça˜o adequada dos grupos de interesses sociais e econo´ micos e das ONG activos ao nı´vel internacional. Usando de transparência, é possı´vel fazer desaparecer e evitar futuramente a desconfiança que subsiste. Essa informaça˜o pode ser prestada de duas maneiras. 2. 2. A mais acessı´vel é a sua difusa˜o via Internet, podendo a OMC coloca´-la no seu pro´ prio website. E´ possı´vel, simultaneamente, manter as organizaço˜ es interessadas informadas sobre os u´ ltimos acontecimentos. Trata-se de um meio eficaz para mantê-las actualizadas. A outra maneira seria organizar encontros durante os 2. 3. quais o secretariado poria as organizaço˜ es interessadas ao corrente do esta´dio mais recente das negociaço˜ es. As organi- zaço˜ es participantes poderiam, assim, aproveitar a oportuni- dade para transmitir a sua primeira reacça˜o à informaça˜o recebida e formular, eventualmente, perguntas mais concretas. Esta via apresenta vantagens e inconvenientes. A vantagem principal é a possibilidade de interacça˜o: a discussa˜o pode conduzir ao compromisso ou aproximar pontos de vista divergentes. Um dos inconvenientes reporta-se ao campo financeiro: as organizaço˜ es tera˜o de deslocar-se a Genebra para receber informaça˜o e fazer ouvir a sua voz. Como a maioria delas na˜o se encontram sediadas nesta cidade, as despesas de deslocaça˜o podem constituir um o´ bice à sua participaça˜o. 2. 4. Para um bom relacionamento entre a OMC e a sociedade civil organizada, é vital a confiança recı´proca. Deve, portanto, existir um fluxo de informaça˜o entre as partes envolvidas, que podera´ contribuir para o dia´logo entre as diversas organizaço˜ es. Para consolidar e tornar essa relaça˜o duradoura, a OMC talvez pudesse ponderar a hipo´ tese de constituir uma plataforma permanente para essas organi- zaço˜ es, que se reuniriam regularmente, pelo menos uma vez por ano, para aconselhar o secretariado sobre os diversos pontos constantes da (pro´ xima) agenda de negociaço˜ es e para dar, eventualmente, recomendaço˜ es sobre a sua colocaça˜o em pra´tica. 2. 5. As questo˜ es mais delicadas que se colocam perante a criaça˜o desta plataforma sa˜o os encargos (ou melhor, quem os assumira´) e que organizaço˜ es fara˜o parte da mesma. No primeiro caso, na˜o sera´ muito difı´cil encontrar uma soluça˜o. As despesas de viagem e de estadia ficara˜o a cargo das organizaço˜ es participantes. O Comité esta´ perfeitamente cons- ciente de que esta soluça˜o causara´ problemas a algumas organizaço˜ es, designadamente às origina´rias dos paı´ses em desenvolvimento, que podera˜o ver nisso um entrave à sua presença nas reunio˜ es. Para evitar que a plataforma fique reservada unicamente às organizaço˜ es do Ocidente, aquando da designaça˜o dos participantes, deveria deixar-se espaço suficiente àquelas organizaço˜ es. 20. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 368/45 E´ preciso que o secretariado da OMC disponha de 2. 5. 1. pessoal e capacidade suficientes para preparar as reunio˜ es com as organizaço˜ es da sociedade civil, o que, naturalmente, tem implicaço˜ es financeiras. para os Estados-Membros e, por conseguinte, para as organi- zaço˜ es da sociedade civil neles existentes, as quais deveriam na˜o so´ concentrar-se no nı´vel nacional mas também no europeu. E´ este o assunto do pro´ ximo capı´tulo. 2. 6. Ja´ para a segunda questa˜o, ou seja, que organizaço˜ es fara˜o parte da plataforma, é mais difı´cil encontrar uma resposta. Esclareça-se desde ja´ que os membros de uma tal plataforma devera˜o ser preponderantemente de organizaço˜ es internacionais com representaça˜o em todos os continentes. Por outro lado, é necessa´rio examinar que tipo de organizaço˜ es melhor se enquadram nessa plataforma. E´ imperativo que representem os interesses inerentes a determinado grupo e que sejam visivelmente afectadas pelas consequências dos acordos celebrados no âmbito da OMC. O secretariado devera´, neste contexto, elaborar uma lista das organizaço˜ es que obedeçam a estes dois critérios. Caso sejam muitas as organizaço˜ es envolvi- das, devera˜o entre si estabelecer regras para o exercı´cio do direito de intervença˜o, de modo a salvaguardar o espaço de discussa˜o. 3. Participaça˜o da sociedade civil organizada ao nı´vel nacional 3. 1. As deciso˜ es dentro da OMC sa˜o tomadas pelos repre- sentantes dos governos e têm de basear-se num grau elevado de consenso. Pode-se, portanto, afirmar que os governos dos paı´ses participantes sa˜o uma via eficaz para o estabelecimento de lobbies da sociedade civil organizada. 3. 2. As organizaço˜ es nacionais tera˜o, portanto, de concen- trar o seu lobby nos governos nacionais, que, por seu turno, lhes devem dar a possibilidade de se fazerem ouvir. No seguimento da OMC, podera˜o criar uma plataforma consti- tuı´da por va´rias organizaço˜ es da sociedade civil. A sua principal atribuiça˜o sera´ aconselhar os governos sobre os va´rios assuntos constantes da agenda da OMC. Neste processo, é obviamente indispensa´vel que estes as informem e as consultem com a devida antecedência. 3. 2. 1. Uma responsabilidade especı´fica é a que compete aos o´ rga˜os consultivos socioecono´ micos ao nı´vel nacional, em que se encontram, geralmente, representados os meios econo´ micos e sociais mais relevantes. Os mesmos esta˜o aptos a aconselhar os governos durante os preparativos para as reunio˜ es da OMC que lhes poderiam pedir a sua opinia˜o. Mesmo que tal na˜o aconteça, esses o´ rga˜os consultivos têm a possibilidade de emitir pareceres. 3. 3. Para criar um clima de transparência em torno das negociaço˜ es internacionais, é preciso que os governos se preocupem em divulgar via Internet o ma´ximo de informaça˜o sobre o ponto da situaça˜o e as evoluço˜ es verificadas na OMC. 4. A sociedade civil organizada ao nı´vel europeu e o papel do CES 4. 1. Muito do que foi dito até agora sobre o nı´vel nacional aplica-se também ao nı´vel europeu. A Comissa˜o Europeia deve, por intermédio do seu website, difundir o ma´ximo de informaça˜o sobre a vida interna da OMC e, a par disso, organizar regularmente sesso˜ es informativas e convidar os grupos de interesses sociais e econo´ micos e as ONG para participarem nas mesmas. O Comité podera´ desempenhar um papel de apoio na organizaça˜o destes encontros. O Comité Econo´ mico e Social, na sua qualidade de 4. 2. representante europeu dos meios econo´ micos e sociais da UE, tem aqui um papel fundamental a desempenhar. Parte, portanto, do princı´pio de que a Comissa˜o Europeia assegurara´ a sua participaça˜o neste processo e o consultara´ sobre os assuntos relacionados com a OMC, embora nada a obrigue a isso, nos termos do Tratado CE (1), salvo no caso de reunio˜ es de cara´cter internacional tendo por objecto o sector de serviços (2). 4. 3. Nos u´ ltimos anos, o Comité emitiu variados pareceres de iniciativa sobre este tema ta˜o crucial, demonstrando o seu interesse pelo mesmo e defendendo a enorme importância dos acordos da OMC para a polı´tica socioecono´ mica da UE. 4. 4. Conforme ja´ salientado no ponto 1. 4, os acordos de comércio internacionais têm hoje em dia maiores consequên- cias para o emprego, os rendimentos, os consumidores e o ambiente do que outrora. Correspondentemente, a sensibili- dade a esses temas aumentou consideravelmente na nossa sociedade. Para o Comité afigura-se, pois, absolutamente indis- 4. 5. pensa´vel acompanhar com a maior atença˜o as negociaço˜ es sobre a prossecuça˜o da liberalizaça˜o, tomar conhecimento das posiço˜ es das associaço˜ es e das ONG interessadas e contribuir para a definiça˜o da posiça˜o comunita´ria nas negociaço˜ es enviando o mais cedo possı´vel os seus pareceres ao Conselho, ao Parlamento e à Comissa˜o. 4. 6. O Comité propo˜ e, consequentemente, a criaça˜o, no âmbito da estrutura orgânica do CES, de uma unidade que o habilite a potenciar a multiplicidade de conhecimentos e experiência de que dispo˜ e nesta matéria durante o perı´odo negocial. Tal unidade deveria ser composta por um nu´ cleo de especialis- tas de comércio externo, que recorressem a técnicos de outras secço˜ es consoante o tema em negociaça˜o. A missa˜o da unidade consistiria em cultivar contactos estreitos tanto com a OMC e com os serviços correspondentes da Comissa˜o como com as associaço˜ es europeias e ONG interes- sadas. 3. 4. Uma vez que o comércio internacional é da competên- cia exclusiva da UE, o nı´vel europeu é de extrema importância (1) Vide artigo 133. o do Tratado que institui a CE. (2) Vide artigo 52. o do Tratado que institui a CE. C 368/46 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 12. 1999 4. 7. Com base nas informaço˜ es adicionais assim adquiridas, tal unidade apresentara´, atempadamente, antes das negociaço˜ es — recorrendo, se necessa´rio, a anteriores pareceres do CES —, pareceres sobre temas negociais que se afigurem particular- mente importantes do ponto de vista sociopolı´tico. Em determinados casos, sera´ oportuno levar a efeito 4. 8. audiço˜ es prévias com as partes interessadas. 2. Métodos de sança˜o unilaterais e direitos de compensaça˜o; 3. Comércio electro´ nico; 4. A OMC e o emprego; 5. Adjudicaço˜ es; 6. Fortalecimento da OMC; 7. Agricultura; 8. Serviços; 4. 9. Neste contexto, é deseja´vel que os membros competen- tes do Comité tenham a oportunidade de estar presentes nas fases decisivas de negociaço˜ es particularmente importantes. 9. Comércio e desenvolvimento; 10. Comércio e ambiente; 11. Comércio e normas laborais internacionais; 4. 10. O Comité propo˜ e que a unidade OMC observe, em particular, os seguintes temas, à luz dos planos definidos em Seattle: 12. Competitividade; 13. Investimentos; 14. Propriedade intelectual; 1. A sociedade civil organizada na resoluça˜o de litı´gios; 15. Tarifas. Bruxelas, 20 de Outubro de 1999. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI