title: WRITTEN QUESTION E-1834/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Operational programme on fisheries in Greece.

eurovoc_concepts:
Greece
common fisheries policy
operational programme

formats: html pdf print

text: C 203 E/62 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/075) WRITTEN QUESTION E-1834/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Operational programme on fisheries in Greece (13 October 1999) The operational programme on fisheries in Greece includes four subprogrammes, together with a fifth concerning technical aid. Since each of the subprogrammes 1-4 has been given a timetable, will the Commission say: 1. What is the state of implementation of the subprogrammes so far and which actions have made progress in each subprogramme? 2. Has there been any delay in take-up and, if so, what are the main reasons for this delay? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (18 November 1999) The form of this programme was amended after the Commission Decision. The new presentation has 1. nine areas of assistance instead of the five subprogrammes originally planned. The table sent direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat contains a detailed analysis of the progress of this programme in terms of both commitments and payments made. The trend of the data concerning this operational programme suggests that by the end of 1999 the 2. Greek authorities should be able to achieve the objectives of the programme as regards commitments and that by the end of 2001 it should prove possible to complete the measures for the fisheries sector so that the physical and financial goals of this programme too are achieved. (2000/C 203 E/076) WRITTEN QUESTION E-1839/99 by Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) to the Commission Subject: Shortcomings in Spain(cid:146)s waste management (13 October 1999) Three months have now passed since the European Commission decided to take Spain to the European Court of Justice for failure to comply with the Community directives relating to waste management. In a communication issued in July, the Commission stated that the case was being brought because, on the one hand, they had not officially received the national plan for municipal waste management and, on the other hand, there were serious deficiencies in the plan regarding dangerous waste products that was drawn up by the relevant Spanish authority. According to the Commission communication, the plan was highly imprecise with regard to facilities for waste disposal and to the specific provisions covering certain types of waste. Could the Commission provide a progress report on the aforementioned case at the European Court of Justice? Could the Commission state whether or not it intends to implement measures running parallel to the court proceedings in order to press the Spanish authorities into prompt compliance with the Community directives, especially bearing in mind the serious environmental consequences that can result from non- compliance with directives covering the management of dangerous waste products?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2169/1999 av den 13 oktober 1999 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 14. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 266/7 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2169/1999 av den 13 oktober 1999 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2038/1999 av den 13 september 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av förordning (EEG) nr 785/68 (2), särskilt artiklarna 1. 2 och 3. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. 3. I förordning (EG) nr 1422/95 föreskrivs att cif-import- priset för melass, i fortsättningen kallat ”representativt pris” skall fastställas i enlighet med kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (3). Detta pris bör fastställas för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den förordningen. i detta Det representativa priset för melass beräknas för ett fall gränsövergångsställe i gemenskapen, Amsterdam. Detta pris bör beräknas med utgångspunkt i de mest förmånliga uppköpsmöjligheterna på världs- marknaden, vilka fastställs på grundval av noteringarna eller priserna på den marknaden, justerade efter eventu- ella kvalitetsskillnader i förhållande till standardkvali- teten. Standardkvaliteten för melass har definierats i förordning (EEG) nr 785/68. Vid fastställandet av de mest förmånliga uppköpsmöjlig- heterna på världsmarknaden bör hänsyn tas till all infor- mation om anbud på världsmarknaden, priser som regi- strerats på viktigare marknader i tredje land och försälj- internationell handel och ningskontrakt som ingåtts i som kommit till kommissionens kännedom antingen direkt eller via medlemsstaterna. I enlighet med artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68 får detta fastställande bygga på genomsnittet av flera priser, på villkor att detta för den genomsnitt kan betraktas som representativt faktiska marknadsutvecklingen. 4. Informationen skall inte beaktas när det inte är fråga om varor av sund och god marknadsmässig kvalitet eller om det pris som anges i anbudet endast gäller en liten (1) EGT L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EGT L 141, 24. 6. 1995, s. 12. (3) EGT L 145, 27. 6. 1968, s. 12. kvantitet och inte är representativt för marknaden. Dess- utom skall det bortses från anbudspriser som inte kan antas vara representativa för den faktiska marknadsut- vecklingen. För att få upplysningar om melass av standardkvalitet som är jämförbara måste, allt efter den erbjudna melas- sens kvalitet, priserna höjas eller sänkas i förhållande till de resultat som erhållits i enlighet med artikel 6 i förord- ning (EEG) nr 785/68. Ett representativt pris får i undantagsfall förbli oför- ändrat under en begränsad period när det anbudspris som legat till grund för det föregående fastställandet av det representativa priset inte har kommit till kommissio- nens kännedom och de anbudspriser som finns tillgäng- liga inte verkar vara tillräckligt representativa för den faktiska marknadsutvecklingen och skulle medföra plöts- liga och väsentliga förändringar av det representativa priset. När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör till- läggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fast- ställas för dessa tullar. Tillämpningen av dessa bestämmelser medför att de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna i fråga bör fastställas så som anges i bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. 5. 6. 7. 8. 9. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De representativa priser och de tilläggsbelopp som skall till- lämpas vid import av den produkt som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1422/95 fastställs i enlighet med bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 14 oktober 1999. L 266/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 10. 1999 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen Förordning om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn BILAGA KN-nummer Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (i EUR) Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,12 7,41 0,30 0,00 — — (1) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den ändrade förordningen (EEG) nr 785/68. (2) Detta belopp skall i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 ersätta den tullsats som Gemensamma tulltaxan föreskriver för dessa produkter


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1854/99 af Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) til Kommissionen. De mauretanske inspektørers handlemåde over for fællesskabsflåden.

eurovoc_concepts:
Mauritania
agreement (EU)
fishing agreement
fishing controls
weights and measures

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/71 (2000/C 203 E/086) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1854/99 af Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) til Kommissionen (13. oktober 1999) Om: De mauretanske inspektłrers handlem(cid:229)de over for f(cid:230)llesskabsfl(cid:229)den Gennem nogle m(cid:229)neder har f(cid:230)llesskabsfiskere, som fisker arten »sort kulmule« inden for rammerne af fiskeriaftalen EU/Mauretanien, protesteret over for Kommissionen over den mauretanske kontrols tvivl- somme metoder, som hidtil har givet sig udslag i helt uberettigede błder. Metoderne best(cid:229)r i vejning med en skydelodsv(cid:230)gt af seks fiskekasser, som udv(cid:230)lges blandt dem, som er mere fyldte. ¯benbart med henblik p(cid:229) at p(cid:229)vise, at der i fangstopgłrelsen anfłres m(cid:230)ngder, som ligger under det, der reelt er fisket, kan disse kasser successivt udskiftes med andre endnu mere fyldte, indtil man er n(cid:229)et op p(cid:229) den łnskede m(cid:230)ngde. Det błr imidlertid tages i betragtning, at ikke alle kasser vejer det samme, da der om bord er fire forskellige sorteringer, og at de kasser, som indeholder de fłrste fangster, ogs(cid:229) indeholder en stłrre m(cid:230)ngde is til konservering. Vejning med en skydelodsv(cid:230)gt er generelt up(cid:229)lidelig, men vil i rum sł og om bord p(cid:229) et fartłj v(cid:230)re helt uantagelig. Desuden fanger disse fartłjer gennemsnitlig 3. 000 kasser fisk, hvilket betyder, at vejning af seks kasser udgłr en stikprłvetagning p(cid:229) kun 0,2 % af ladningen. Sort kulmule er desuden ikke en art, der er p(cid:229)lagt kontingenter. P(cid:229) baggrund af disse omst(cid:230)ndigheder og de gentagne klager fra den berłrte sektor, hvorledes agter Kommissionen da at gribe ind over for de mauretanske myndigheder med henblik p(cid:229) at s(cid:230)tte en stopper for denne form for kontrol? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. november 1999) Det er udelukkende Mauretanien, der har befłjelse til at gennemfłre kontrol p(cid:229) havet med fiskeriaktiviteter i mauretansk farvand. Kommissionen er imidlertid i flere omgange blevet orienteret om, hvordan de mauretanske gennemfłrer kontroller p(cid:229) havet og har allerede gjort landets myndigheder opm(cid:230)rksom p(cid:229) problemerne. Sidst det skete var i maj 1999, da r(cid:229)dgiveren for den mauretanske fiskeriminister besłgte Bruxelles. EU p(cid:229)pegede ved den lejlighed, at kontrollen med fiskeriaktiviteterne błr v(cid:230)re retf(cid:230)rdig og rimelig og de anvendte midler tilpasset hertil. Kommissionen tager spłrgsm(cid:229)let op igen p(cid:229) det n(cid:230)ste młde for den blandede kommission, der har til opgave at sikre, at aftalen anvendes korrekt. (2000/C 203 E/087) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1855/99 af Mikko Pes(cid:228)l(cid:228) (ELDR) og Samuli Pohjamo (ELDR) til Kommissionen Om: Affaldsslam i foder (14. oktober 1999) Jeg havde fornłjelsen af at stille b(cid:229)de kommissionsmedlem Fischler og r(cid:229)dsformand Kalevi Hemil(cid:228) et spłrgsm(cid:229)l om anvendelse af affaldslam i foderindustrien, da de besłgte Parlamentets Landbrugsudvalg den 28. september 1999. P(cid:229) grund af de utallige emner, der var til behandling, og tidsnłd var der ikke under drłftelsen tid til at give et tilstr(cid:230)kkeligt fyldestgłrende svar. Derfor stilles spłrgsm(cid:229)let p(cid:229) ny skriftligt. Kan Kommissionen oplyse, hvad den vil głre for at forhindre, at der tils(cid:230)ttes affald i foder i EU? Denne praksis ville v(cid:230)re uhłrt i mit hjemland Finland og ville omg(cid:229)ende fłre til lukning af det p(cid:229)g(cid:230)ldende anl(cid:230)g p(cid:229) grund af de alvorlige sundhedsrisici. Hvordan vil Kommissionen, s(cid:229)fremt nogle medlemslande alligevel łnsker at anvende visse ingredienser, definere begrebet affaldsslam?


title: WRITTEN QUESTION E-1836/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Utilisation of Objective 2 funds for aid for Greece.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
Structural Funds
earthquake
emergency aid
operational programme

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/111 (2000/C 170 E/130) WRITTEN QUESTION E-1836/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Utilisation of Objective 2 funds for aid for Greece (13 October 1999) In the debate in Parliament on granting emergency aid to Athens to address the consequences of the earthquake, Commissioner Kinnock, voicing the Commission(cid:146)s view, stated that the Commission would examine jointly with the Greek Government the possibility of using Objective 2 funds for this purpose. Given that Greece has been classified as Objective 1, will the Commission say how the regions affected by the earthquake will be given aid from Objective 2 funds? Was the Commissioner referring to the current Community Support Framework? Are there any proposals which the Commission would like to unveil? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (18 November 1999) The Honourable Member(cid:146)s question must be based on a misunderstanding because the whole of Greece is eligible under Objective 1 of the Structural Funds, during both the current programming period and the next period, 2000-2006. Any aid given by the Structural Funds to the disaster regions as a result of the earthquake of 7 September 1999 will therefore be granted from operational programmes under either this Community support framework or the next. The Commission is awaiting specific proposals from the Greek authorities on this point. (2000/C 170 E/131) WRITTEN QUESTION E-1838/99 by Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) to the Commission Subject: Food safety shortcomings in Spanish ports (13 October 1999) At the end of August 1999, the European Commission published a report of veterinary inspections carried out by the Food and Veterinary Office (FVO) in Spanish airports and ports from November 1998 to March 1999. During these inspections serious deficiencies were discovered in the sanitary procedures at some Spanish border posts charged with carrying out checks on food safety. Taking into account the conclusions of the report, to be found on the web site of Directorate-General XXIV, what action does the Commission plan to take against the Spanish authorities in order to remedy the situation denounced by the FVO report? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (9 November 1999) Two recent visits have been made to Spain by the Commission(cid:146)s Food and veterinary office (FVO), one in November 1998 and one in February 1999. The results of the missions have been published in their final form on the web site of the Health and consumer protection directorate general, including comments and reactions to the findings in the draft report from the Spanish authorities. Written responses to the deficiencies identified in this report have been received by the Commission, which is still in discussion with the Spanish authorities regarding specific recommendations


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2167/1999 της Επιτροπής, της 13ης Οκτωβρίου 1999, για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: L 266/4 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 14. 10. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2167/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης Οκτωβρίου 1999 για καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό της τιµής εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3223/94 της Επιτροπής, της 21ης ∆εκεµ- βρίου 1994, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώ- τος κατά την εισαγωγή οπωροκηπευτικών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1498/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογή των αποτε- λεσµάτων των πολυµερών εµπορικών διαπραγµατεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης, προβλέπει τα κριτήρια για τον καθορισµό από την Επιτροπή των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή από τρίτες χώρες, για τα προϊόντα και τις περιόδους που ορίζονται στο παράρτηµά του· (2) σε εφαρµογή των προαναφερθέντων κριτηρίων, οι κατ’ απο- κοπή τιµές κατά την εισαγωγή πρέπει να καθοριστούν, όπως αναγράφονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή που αναφέρονται στο άρθρο 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3223/94 καθορίζονται όπως αναγράφονται στον πίνακα που εµφαίνεται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 14 Οκτωβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 13 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 337 της 24. 12. 1994, σ. 66. (2) ΕΕ L 198 της 15. 7. 1998, σ. 4. 14. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 266/5 του κανονισµού της Επιτροπής, της 13ης Οκτωβρίου 1999, για τον καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό τιµών εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Κωδικός τρίτης χώρας (1) (σε EUR/100 χιλιόγραµµα) Κατ’ αποκοπή τιµή κατά την εισαγωγή 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 060 204 999 052 628 999 052 999 052 388 524 528 999 052 064 400 999 060 388 400 480 800 804 999 052 064 388 999 127,6 108,4 79,8 105,3 85,5 130,8 108,2 72,3 72,3 68,6 61,0 54,4 65,1 62,3 100,9 91,9 210,8 134,5 39,3 57,5 56,9 48,9 177,4 31,8 68,6 97,5 58,2 177,3 111,0 (1) Ονοµατολογία των χωρών που καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2645/98 της Επιτροπής (ΕΕ L 335 της 10. 12. 1998, σ. 22). Ο κωδικός «999» αντιπροσωπεύει «άλλες καταγωγές»


title: WRITTEN QUESTION E-1800/99 by Helena Torres Marques (PSE) to the Council. Proposals for directives awaiting a Council decision.

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
directive (EU)
proposal (EU)
transport policy

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/103 (2000/C 170 E/119) WRITTEN QUESTION P-1796/99 by Marco Pannella (TDI) to the Commission (1 October 1999) Subject: Abduction of Mr Vu Duc Binh and arrest of 24 members of the PAP According to statements made by Mr Thomas Hammarberg, the UN Secretary-General(cid:146)s special represen- tative for human rights in Cambodia, Mr Vu Duc Binh, a member of the Popular Action Party and opponent of the Vietnamese Communist regime, was abducted and arrested by the Cambodian police in August 1999 and is now in Vietnam. The official Vietnamese press has also reported that a court in Hanoi sentenced 24 members of the same opposition party to 224 years(cid:146) imprisonment for illegally returning to Vietnam with the intention of overthrowing the Communist government. What information does the Commission have on the abduction of Mr Vu Duc Binh, the arrest of 24 members of the Popular Action Party and their conditions of detention? What steps has the Commission taken, or does it intend to take, to seek the earliest possible release of these people? More generally, will the Commission state what measures it has taken or intends to take to promote democracy and the development of the market economy in Vietnam? Finally, has the Commission expressed to the Cambodian authorities its disapproval of Cambodia(cid:146)s involvement in the abduction of Mr Vu Duc Binh? If not, does it intend to do so? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (21 October 1999) The Commission has so far had no information about the abduction of Vu Duc Binh in August or the arrest of 24 members of Vietnam(cid:146)s Popular Action Party other than the bare reports in the press and statements by the UN Human Rights Centre in Phnomh Penh, which are somewhat inconsistent. It has asked its delegations in Hanoi and Bangkok (for Phnomh Penh) to look out for any further details. In the course of its relations with Cambodia and Vietnam the Commission consistently stresses the importance the EU attaches to observance of democratic principles and fundamental human rights, the principles of the UN Charter, the Universal Declaration of Human Rights, and the Vienna Declaration and Programme of Action of the 1993 World Conference on Human Rights, as set out in the cooperation agreements with the two countries. (2000/C 170 E/120) WRITTEN QUESTION E-1800/99 by Helena Torres Marques (PSE) to the Council (13 October 1999) Subject: Proposals for directives awaiting a Council decision At the 23 September 1999 meeting of the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism, the President-in-Office of the Transport Ministers(cid:146) Council confirmed that the Council holds a large number of proposals for directives on which it has yet to take a decision, despite the fact that some of those proposals have been awaiting such action for a number of years. Could the Council say which proposals are affected by this state of affairs? Reply (17 December 1999) The proposals for directives to which the Honourable Member is referring concern, inter alia, those covered by the Resolution adopted by the European Parliament at its sitting on 16 September 1999 C 170 E/104 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 (see PE 279. 943). In that Resolution the European Parliament confirmed, as first readings under the co- decision procedure following the entry into force of the Amsterdam Treaty, a whole series of texts voted under the previous Parliament. Following that European Parliament Resolution, the Council will strive henceforth to make progress on the files concerned. (2000/C 170 E/121) WRITTEN QUESTION E-1801/99 by David Bowe (PSE) to the Commission (12 October 1999) Subject: Lindane The monograph produced by the Austrian authorities on the health and environmental effects of the pesticide lindane has been forwarded to the competent authorities of the Member States so that their views may be taken into account before the Commission brings forward a proposal on the use of this product. Given the huge number of pesticides and other chemicals for which safety data is lacking, is the Commission happy with the present slow and cumbersome review process? How does it intend to speed up this process without lowering safety standards? (2000/C 170 E/122) WRITTEN QUESTION E-1802/99 by David Bowe (PSE) to the Commission (12 October 1999) Subject: Lindane In connection with Council Directive 91/0414/EEC (1) the Austrian authorities have produced a mono- graph covering the health and environmental effects of the pesticide lindane. In the monograph they recommended the suspension of the use of lindane across the EU pending the submission of further data. Furthermore, they called for lindane to be classified under (cid:145)category 3 of carcinogenic substances(cid:146) and for the label to contain the phrase (cid:145)possible risk of irreversible effects(cid:146) under Directive 67/0548/EEC (2). Given the recommendations in the report and the fact that Sweden and Denmark have already banned it fully accept the lindane, what action will the Commission be taking regarding this product? Will recommendations put forward by the Austrians, particularly in the light of the precautionary principle? (1) OJ L 230, 19. 8. 1991, p. 1. (2) OJ 196, 16. 8. 1967, p. 1. Joint answer to Written Questions E-1801/99 and E-1802/99 given by Mr Byrne on behalf of the Commission (15 November 1999) For the current state of the examination of the dossier concerning lindane, the Commission would refer to its answer to Written Question E-154/99 of Mrs Pollack (1). The Commission will follow the procedures established in Commission Regulation (EEC) 3600/92 of 11 December 1992 laying down the detailed rules for the implementation of the first stage of the programme of work referred to in Article 8(2) of Council Directive 91/0414/EEC concerning the placing


title: Commission Regulation (EC) No 2170/1999 of 13 October 1999 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 14. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 266/9 COMMISSION REGULATION (EC) No 2170/1999 of 13 October 1999 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 2038/1999 of 13 September 1999 on the common organisation of the markets in the sugar sector (1), and in particular the third subparagraph of Article 18(5) thereof, (1) Whereas the refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state were fixed by Commission Regulation (EC) No 2124/1999 (2); (2) Whereas it follows from applying the detailed rules contained in Regulation (EC) No 2124/1999 to the information known to the Commission that the export refunds at present in force should be altered to the amounts set out in the Annex hereto, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1(1)(a) of Regulation (EC) No 2038/1999, undenatured and exported in the natural state, as fixed in the Annex to Regulation (EC) No 2124/1999 are hereby altered to the amounts shown in the Annex hereto. This Regulation shall enter into force on 14 October 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 13 October 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 252, 25. 9. 1999, p. 1. (2) OJ L 261, 7. 10. 1999, p. 9. L 266/10 EN Official Journal of the European Communities 14. 10. 1999 to the Commission Regulation of 13 October 1999 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in its unaltered state ANNEX Product code 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Amount of refund — EUR/100 kg — 44,77 42,62 44,77 42,62 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4867 — EUR/1 % of sucrose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 48,67 49,04 49,04 1701 99 90 9100 0,4867 — EUR/1 % of sucrose × 100 kg — (1) Applicable to raw sugar with a yield of 92 %; if the yield is other than 92 %, the refund applicable is calculated in accordance with the provisions of Article 19 (4) of Regulation (EC) No 2038/1999. (2) Fixing suspended by Commission Regulation (EEC) No 2689/85 (OJ L 255, 26. 9. 1985, p. 12), as amended by Regulation (EEC) No 3251/85 (OJ L 309, 21. 11. 1985, p. 14)


title: Luonnos - Tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU initiative
anti-discriminatory measure
cooperation policy
exchange of information

formats: html pdf

text: EUROOPAN YTEIÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 10. 1999 KOM(1999) 476 final Luonnos TIEDONANTO JÄSENVALTIOILLE suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset 1. 2. 3. 4. Luonnos TIEDONANTO JÄSENVALTIOILLE suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset luonnoksen hyväksyi 13. yhteisöjen komissio pitämässään Euroopan kokouksessa suuntaviivoiksi. Aloitteen yhteisön Equal-aloitteen tavoitteena on torjua kaikenlaista työmarkkinoihin liittyvää syrjintää ja eriarvoisuutta kansainvälisen tarkastellaan myös turvapaikanhakijoiden yhteiskunnallista ja ammatillista integrointia (yleisasetuksen 20 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 2 kohdan toinen alakohta). Equal-aloitteessa yhteistyön lokakuuta avulla. 1999 Yhteisö myöntää Equal-aloitteen nojalla tukea toiminnoille, joissa noudatetaan tässä tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja. Lisäksi toimintojen on sisällyttävä jäsenvaltioiden esittämiin ehdotuksiin, ja Euroopan yhteisöjen komission on hyväksyttävä ne osana yhteisön aloiteohjelmia. I. YLEISET TAVOITTEET JA PERIAATTEET suuntaviivoista, Jäsenvaltioiden kansantalouksien yhä kiinteämpi keskinäinen riippuvuus oli perusteena työllisyyttä käsittelevän uuden osaston lisäämiselle Amsterdamin sopimukseen. Sopimuksessa määrätään yhteensovitetusta työllisyysstrategiasta ja työllisyyden huomioon kansallisissa työllisyyspolitiikoissaan. Työllisyyden suuntaviivat - jotka perustuvat neljään yhtäläiset mahdollisuudet - sekä niiden toteuttaminen jäsenvaltioiden kansallisissa työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissa luovat puitteet taloudellisen tuen myöntämiselle EU:n tasolla ja erityisesti toimien yhteisrahoittamiselle rakennerahastoista. sopeutumiskyky työllistettävyys, jäsenvaltioiden yrittäjyys, otettava pilariin: jotka on ja Euroopan työllisyysstrategian tavoitteena on Euroopan työllisyysasteen huomattava ja kestävä lisääminen. Tavoitteen saavuttamisen kannalta on olennaista, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden taitoja ja työllistettävyyttä parannetaan. Myös työmarkkinoilla jo olevien henkilöiden ja erityisesti muutoksille alttiilla aloilla työskentelevien tarpeisiin on kiinnitettävä huomiota, jotta heidän ja pysyvät ajan tasalla. Lisäksi on edistettävä yrittäjyyttä ja taitonsa kehittyvät taattava naisille ja miehille yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että sekä työttömien että työssä käyvien osalta on ryhdyttävä toimiin eriarvoisuuden, Euroopan työllisyysstrategian täysimääräinen toteuttaminen edellyttää nyt hajautettuja toimintasuunnitelmia alueiden, paikallisviranomaisten, kaupunkien ja kuntien tasolla. Tavoitteena on siis synnyttää paikallista yhteistyötä. Tämä edellyttää sekä uusia lähestymistapoja (ja niiden testaamista) että (kansainvälisen yhteistyön) yhteisiä painopistealueita ja levittämismenetelmiä. syrjäytymisen torjumiseksi. syrjinnän ja 5. Komissio on tietoinen siitä huomattavasta lisäarvosta, joka voidaan saada yhteisön aloitteiden mukaisesta kansainvälisestä yhteistyöstä ja toiminnasta. Kyseessä on käytännön ilmentymä Amsterdamin sopimuksessa tarkoitetun "yhteisen edun" 2 ajamisesta. Lisäksi käynnissä olevista yhteisön Employment- ja Adapt-aloitteista saadut kokemukset osoittavat, että kansainvälisyys saattaa tuottaa huomattavaa lisäarvoa hankkeiden toteuttajille, jotka saavat näin tietoja muiden vastaavissa tilanteissa olevien tahojen kokemuksista ja kannoista. Kansainvälinen yhteistyö voi johtaa myös huomattaviin toimintalinjojen innovaatioihin ja päättäjien välisen että yhteistyön kansainvälisyyden on oltava olennainen osa kaikkia Equal-aloitteesta rahoitettavia hankkeita. uudistumiseen. Komissio vuoksi, näiden katsoo syiden ja koskee päätelmä paikallis- ohjelman heikentää Myös yhteisön nykyisten aloiteohjelmien toteuttamisesta voidaan johtaa hyödyllisiä päätelmiä. Ensimmäinen alueviranomaisten osallistumista toimintoihin. Viranomaisten osallistuminen varmistaa hankkeen toimintojen ja alueen kehitystarpeiden keskinäisen johdonmukaisuuden ja parantaa ennen kaikkia todennäköisyyttä siitä, että hankkeen tuloksia todella hyödynnetään läpäisyperiaatteella. Lisäksi nykyiset ohjelmat ovat osoittaneet, että yritysten vähäinen osallistuminen toteuttamista. Riittämättömästä osallistumisesta on seurannut, että hyvätkään hankkeet eivät ole aina johtaneet todellisiin työllistymismahdollisuuksiin. Edelleen, vaikka pienten toteuttajien niiden etäisyys toiminnot ovat usein olleet tulosten hyödyntäminen päätöksentekomenettelyistä on johtanut läpäisyperiaatteella on epätodennäköistä. Komissio katsoo näin ollen, että Equal- aloitteesta tuettavien hankkeiden tyyppiä on muutettava. Employment- ja Adapt- aloitteista on tuettu yksittäisiä, pieniä ja vain yhden toimijakokonaisuuden hankkeille että Equal-aloitteen ehdottaa, hankkeita. Komissio toteuttamia vahvistetaan strategisempi perusta, jolla taataan pienten toteuttajien yhteistyön tehokkuus: Equal-hankkeiden valmistelun ja toteuttamisen olisi perustuttava paikallistasolla tai ja hankkeissa mukana olevien kumppaneiden olisi edistettävä hyvien käytänteiden levittämistä. tietyllä toimialalla luotuihin kumppanuuksiin, innovatiivisia, ja siihen, positiivisia että Equal-aloitteessa pyritään siis hyödyntämään nykyisistä Employment- ja Adapt- testauskeinona kehitettäessä ja ohjelmista saatuja kokemuksia. Equal levitettäessä uusia keinoja suunnitella työllisyyspolitiikkaa, jolla voidaan torjua kaikenlaista työmarkkinoilla esiintyvää, niin työhakijoihin kuin työntekijöihin kohdistuvaa eriarvoisuutta. Turvapaikanhakijoiden erityistarpeita tarkastellaan heidän erityistilanteensa perusteella. syrjintää toimii ja laajalti, sisällytettävä ja ne olisi Equal-aloitteen yhteydessä kehitettyjä innovaatioita ja hyviä käytänteitä olisi levitettävä rakennerahastojen tarvittaessa pääohjelmiin. Tämä edistää perustamissopimuksen 13 ja 337 artiklassa asetettujen tavoitteiden toteuttamista. Koska Equal sisältää tätä prosessia tukevia mekanismeja, se muodostaa työmarkkinoihin liittyvän osan yhteisön strategiassa (erityisesti vakaumukseen, alkuperään, sukupuoleen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjumiseksi. Equal täydentää muita asiaan liittyviä ja työmarkkinoita laajemmalle ulottuvia politiikkoja, välineitä ja toimia sekä varsinkin perustamissopimuksen 13 ja 137 artiklaan perustuvia erityissäädöksiä ja toimintaohjelmia. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat kyseisten toimintojen ja Equal-aloitteen yleisen johdonmukaisuuden ja täydentävyyden. uskontoon etniseen rotuun, tai Jotta työmarkkinoiden avoimuutta voitaisiin edistää, Equal-aloite toteutetaan useilla erillisillä teema-aloilla, jotka määritellään suhteessa työllisyysstrategian neljään pilariin ja jäsenvaltioiden kanssa käytävien keskustelujen jälkeen. Teema-aloiksi 3 6. 7. 8. 9. uusin ja miesten torjumiseksi keinoin. Naisten joiden osalta useat valitaan alat, jäsenvaltiot katsovat, että yhteistyötä tarvitaan kansallisten politiikkojen tehostamiseksi ja työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden yhtäläisiä mahdollisuuksia edistetään soveltamalla kahta toisiaan täydentävää lähestymistapaa: sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamista ja naisten asemaa erityistoimia. Naisten ja miesten yhtäläläisten mahdollisuuksien parantavia edistäminen on olennainen osa kaikkia neljää pilaria ja seuraavassa esitettäviä teema-aloja, ja tämän lisäksi sille on omistettu myös oma pilarinsa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tästä horisontaalisesta lähestymistavasta on etua ensisijaisesti rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai niille, vakaumukseen, suuntautumiseen ikään perustuvan) syrjinnän ja eriarvoisuuden pääasiallisia kohteita. Alustavat teema-alat1, joita käytetään ensimmäisen tarjouspyynnön perustana, ovat seuraavat (ryhmittely työllisyyden suuntaviivojen rakenteen mukainen, muutokset mahdollisia): (sukupuoleeen, vammaisuuteen, sukupuoliseen jotka ovat tai Työllistettävyys a. Työmarkkinoille pääsemisen ja paluun helpottaminen kaikille avointen työmarkkinoiden luomiseksi b. Rasismin torjunta työpaikoilla Yrittäjyys c. Yritysten perustamisen mahdollistaminen d. Työn laadun parantaminen sosiaalitaloudessa (kolmannella sektorilla) Sopeutumiskyky e. Integroitujen kehittäminen työpaikkakäytäntöjen ja ammatillisen jatkokoulutuksen f. Tietoteknologian käyttöön ottaminen, muutosten ennakoiminen ja taitojen parantaminen Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet g. Työn organisaation uusien muotojen kehittäminen työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi h. Sukupuolten sukupuolijaottelun hälventäminen välisen kuilun kaventaminen ja töiden perinteisen 10. Jäsenvaltioita kehotetaan Equal-aloitteen toteuttamista varten valitsemaan vähintään yksi teema-ala kustakin pilarista ja ottamaan huomioon suositukset, jotka komissio on antanut Euroopan työllisyysstrategian vahvistamisen yhteydessä. Jäsenvaltioiden on valittava kustakin pilarista yksi tai useampi teema-ala, jolla ne haluavat tehdä yhteistyötä; vaihtelee teemoittain. Lisäksi kansalliseen Equal-ehdotukseen on jatkuvasti sisällyttävä yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden määrä siis 1 Teema-alojen luettelo on ohjeellinen, ja komissio vahvistaa lopullisen luettelon kuulemisjakson jälkeen. 4 11. 12. 13. ainakin vähimmäistaso turvapaikanhakijoita koskevia toimintoja, jotka määritellään suhteessa ongelman laajuuteen kussakin jäsenvaltiossa. Teema-alojen luetteloa voidaan tarkistaa kahden vuoden välein työmarkkina- ja työllisyystilanteen kehityksen mukaan. Komissio käynnistää tarvittavat kuulemiset ja ehdotukset. tekee Työllisyyskomitea tarkastelee ehdotusta, minkä jälkeen se annetaan ESR-komitean hyväksyttäväksi. vahvistamista ylimääräisten teema-alojen koskevat Equal toimii edellä mainituilla teema-aloilla pääasiassa kehittämiskumppanuuksiksi kutsuttujen integroitujen hankkeiden kautta. Kehittämiskumppanuudet jaetaan maantieteellisiin ja toimialakohtaisiin kumppanuuksiin. • Maantieteelliset kehittämiskumppanuudet tuovat yhteen alaa koskevat toimijat ja tietyllä maantieteellisellä alueella – esimerkkeinä paikallisviranomaisten edut toimivaltaan kuuluva alue tai Tavoitteena on koota pyrkimykset ja resurssit ja toteuttaa yhteisesti määritelty ja sovittu strategia, jolla vastataan johonkin huomattavaan ongelmaan kyseisellä maantieteellisellä alueella. Esimerkiksi seuraavat organisaatiot voivat osallistua: viranomaiset, tasa- arvoelimet, yksityisyritykset, työnantajajärjestöt, ammattiyhdistykset, koulutus- julkisten työnvälityspalvelujen ja tukikeskukset, yliopistot paikallistoimistot, kansalaisjärjestöt jne. ja korkeakoulut, työssäkäyntialue. • Toimialakohtaiset kehittämiskumppanuudet jolla kumppanien mielestä on ryhdyttävä toimiin eriarvoisuuden ja syrjinnän torjumiseksi. Kehittämiskumppanuuksiin voivat osallistua ja ammattiyhdistykset, alan toimivaltaiset viranomaiset ja ministeriö, koulutus- ja kehittämislaitokset, kansalaisjärjestöt jne. toteutetaan tietyllä alalla, työnantajat Jäsenvaltiot voivat valita jommankumman tai kummankin kumppanuusmuodon valitsemiensa teema-alojen tarkasteluun. rahoitus Equal-aloitteen nojalla myönnettävä aina kumppanuutta. Kehittämiskumppanuuteen osallistuvat tahot määrittelevät ja sopivat noudatettavan strategian ja sitä varten tarvittavat keinot. Kehittämiskumppanuudet käynnistävät kansainvälisen yhteistyön ja mekanismit hyvien käytänteiden levittämiseksi ja valtavirtaistamiseksi. Kansainvälisen yhteistyön kumppanuusaspektin painottaminen erottaa Equal-hankkeet Employment- ja Adapt- hankkeista ja rakennerahastojen pääohjelmista tuettavista hankkeista. edellyttää Turvapaikanhakijat 14. Turvapaikanhakijoiden asema unionissa on monimuotoinen. Turvapaikanhakijat voidaan jakaa seuraaviin kolmeen pääryhmään2: • • hakijat, joiden hakemusta käsitellään parhaillaan asianomaisessa jäsenvaltiossa hakijat, jotka on hyväksytty humanitäärisen palautus- tai evakuointiohjelman tai väliaikaisen suojajärjestelyn nojalla 2 Pakolaiset eivät sisälly näihin ryhmiin, koska pitkäaikaisina asukkaina he voivat saada tukea tavanomaisten Equal-kehittämiskumppanuuksien kautta. 5 15. 16. • hakijat, joille ei ole myönnetty pakolaisstatusta mutta jotka kuuluvat jonkinlaisen muun (täydentävän tai toissijaisen) suojan piiriin, koska he eivät voi palata kotimaahansa henkilökohtainen tilanteensa vuoksi. Useimmissa jäsenvaltiossa (ensimmäisen ryhmän) turvapaikanhakijoiden pääsy sallittu ainoastaan tietyin tiukoin työmarkkinoille on kielletty kokonaan tai edellytyksin. Kahden jälkimmäisen hakijaryhmän osalta jäsenvaltiot ovat sen sijaan valmiimpia harkitsemaan hakijoiden päästämistä työmarkkinoille. Myös neuvosto katosi 26. huhtikuuta 1999 hyväksymässään yhteisessä kannassa, että kotimaahansa palautettaville turvapaikanhakijoille olisi toivottavaa antaa koulutusta, joka antaisi heille kotimaassa tarvittavia taitoja3. Tämä seikka on otettava huomion toteutettaessa turvapaikanhakijoita koskevaa Equal-aloitteen osaa. kehittämiskumppanuudeksi Turvapaikanhakijoita koskeva toiminta voidaan suunnitella joko (poikkeuksellisesti) toimialakohtaiseksi kansalliseksi kumppanuushankkeeksi, johon osallistuvat osapuolet tukevat turvapaikanhakijoiden maantieteelliseksi sosiaalista kehittämiskumppanuudeksi turvapaikanhakijoita. Kumppanuuden, strategian ja toiminnan olisi oltava samankaltaista kuin muissakin Equal-aloitteen nojalla toteutettavissa kehittämiskumppanuuksissa. integroitumista) ammatillista alueella, paljon jossa (eli on tai ja Alueellinen kattavuus ja lopulliset edunsaajat 17. 18. 19. 20. 3 Equal-aloitetta sovelletaan koko Euroopan unionin alueella. Equal-aloitteesta tuettaviin kehittämiskumppanuuksiin on sisällyttävä kansainvälistä yhteistyötä vähintään yhden muusta jäsenvaltiosta peräisin olevan ja Equal-rahoitukseen sisältyä kelpoisen kehittämiskumppanin kanssa. Lisäksi kumppanuuksiin voi jos yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden samankaltaisten hankkeiden kanssa, kyseisiä hankkeita tuetaan Phare-, Tacis- tai Meda-ohjelmasta. Equal-aloitteen mukaiset lopulliset edunsaajat ovat edellä 12 kohdassa kuvattuja kehittämiskumppanuuksia. Jokaisessa kumppanuudessa on yhteisesti nimettävä se kumppani, joka huolehtii julkisen rahoituksen hallinnoinnista ja tilinpidosta. II. EQUAL-ALOITTEESEEN KUULUVAT TOIMINNOT Tämän tiedonannon I osassa esitetään Equal-aloitteen yleiset tavoitteet ja teema-alat. Tässä osassa vahvistetaan osat, joita komissio odottaa käsiteltävän jäsenvaltioiden esittämissä kehittämiskumppanuuksien valmistelu- ja kehittämisprosessia. ohjelmaehdotuksissa, selvitetään ja Jokainen jäsenvaltio esittää suunnitelmaehdotuksen yhteisön aloiteohjelmaksi. esitetyn Komissio (lisätietoja aloiteohjelmaehdotuksen yhtenäisen yleisasetuksen artiklan mukaisesti ohjelma-asiakirjan muodossa hyväksyy 19 Yhteinen toiminta 26 päivältä huhtikuuta 1999, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan perusteella, pakolaisten, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja vapaaehtoista paluuta koskevien käytännön tukihankkeiden ja - toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan luettuna hätäapu Kosovon äskeisten tapahtumien vuoksi paenneille henkilöille: EYVL L 114, 1. 5. 1999, s. 2; ks. 5 artiklan c alakohta. 6 ohjelmoinnista osassa painopistealueiden on sisällyttävä edellä 9 kohdassa esitettyyn luetteloon. IV). Ohjelmaehdotuksen jäljempänä ensisijaisten 21. Nykyisistä yhteisön aloiteohjelmista saadut kokemukset osoittavat, että lisäarvon luomiseen tarvitaan kolmea eri toimintotyyppiä. Komissio edellyttää, että nämä toiminnot tai saman tuloksen takaavat vastaavat toimet sisältyvät kaikkiin yhteisön aloiteohjelmiin. Toiminnot ovat seuraavat: Toiminto 1: kehittämiskumppanuuden ja kansainvälisen yhteistyön käynnistäminen Toiminto 2: kehittämiskumppanuuksien työohjelmien täytäntöönpano Toiminto 3: politiikkaan vaikuttaminen. temaattiset verkostot, hyvien käytänteiden levittäminen ja kansalliseen Jokaisen toiminnon toteuttamisessa saatetaan tarvita teknistä apua. Toiminto 1 : (alueellisen tai toimialakohtaisen) kehittämiskumppanuuden ja kansainvälisen yhteistyön käynnistäminen 22. ja on helpottaa kestävien toiminnon tavoitteena Tämän tehokkaiden kehittämiskumppanuuksien luomista tai vakiinnuttamista ja antaa kansainväliselle yhteistyölle todellista lisäarvoa. Valinta perustuu hakemuksiin, joihin sisältyy useiden organisaatioiden (kehittämiskumppanuuden vireillepanijoiden) yhteisesti esittämä työohjelmaluonnos, jossa esitetään ehdotukset käsiteltävästä ongelmasta, toteutettavista toiminnoista, ja kehittämiskumppanuuteen osallistuvista tahoista sekä antavan. arvio Kehittämiskumppanuuksien vireillepanijoille annetaan tietty määräaika ja tietyt määrärahat sekä yhteisesti kehittämiskumppanuuksia ja kansainvälistä yhteistyötä koskevien sopimusten tekemiseksi (katso jäljempänä 28–30 kohta). kansainvälisen laatimiseksi yhteistyön sovittavan odotetaan strategian siitä, mitä 23. Hallintoviranomainen päättää toiminnon keston, joka ei normaalisti saisi ylittää kuutta kuukautta. 24. 25. Kehittämiskumppanuuden valintamenettelyt ja yhteisön aloiteohjelman talouden ja hallinnon hoitaminen kuuluvat yksinomaan aloiteohjelman valvontakomitean kanssa yhteistyössä toimivan hallintoviranomaisen toimivaltaan. Hylätyille hakijoille olisi perusteltava hylkäämisen syyt. Kussakin kehittämiskumppanuudessa sovitaan suhteessa valittuun teemaan ja jolla arvioidaan työmarkkinoilta syrjäytymisen, alueeseen/toimialaan strategiasta, syrjinnän ja eriarvoisuuden nykytilaa, tarkastetaan tähän mennessä erityisesti Employment- ja Adapt-aloitteiden yhteydessä toteutettu toiminta, kartoitetaan ja sovitaan yhteiset tavoitteet sekä arvioidaan toimintamahdollisuuksia. Valinnan suuntaviivat 26. Komissio edellyttää, että seuraavat valinnan suuntaviivat otetaan huomioon suunnitelmaan sisällytettävässä yhteisön aloiteohjelman toteuttamista koskevassa osassa (katso kohta 51): 7 • • toteuttamisprosesseihin, Innovaatiot: innovatiivisuutta olisi arvioitava suhteessa menetelmiin, välineisiin kehittämiskumppanuuksiin ja osallistujien tahojen teema-alalla ja verrattuna alueen tai toimialan tavanomaisiin käytäntöihin ja kansallisista tai alueellisista rakennerahastojen ohjelmista myönnettyyn tukeen. Employment- ja Adapt-aloitteiden "strategisia tuloksia"4 käytetään viiteaineistona. käytetään joita Integroitu lähestymistapa: olisi arvioitava kehittämiskumppanuuden kykyä sen kykyä määritellä tarkastella käsiteltävän ongelman moniulotteisuutta, ennaltaehkäisevästi tekijät, jotka aiheuttavat eriarvoisuutta ja syrjintää, sekä sen kykyä toteuttaa sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistaminen. • Valmiuksien parantaminen: toimintojen toteuttamiseen osallistuvien tahojen on kussakin kehittämiskumppanuudessa. tahojen päätöksentekoprosessiin suhtaudutaan myös avunantotoimiin osallistuvien osallistuttava Myönteisesti aktiiviseen osallistumiseen. 27. Toiminnon lopussa kehittämiskumppanuussopimuksessa, että: 1 kehittämiskumppanuuden on kyettävä osittamaan • On laadittu yksityiskohtainen työohjelma, jonka liitteenä on toteuttamiskelpoinen talousarvio. • Kehittämiskumppanuuteen osallistuvat kaikki kattavan ja tehokkaan lähestymistavan edellyttämät tahot. • Kehittämiskumppanuuden osallistujat ovat sitoutuneita pitkäaikaiseen yhteistyöhön työohjelman toteuttamiseksi. • Kehittämiskumppanuudessa on sovittu kunkin osallistujan roolista ja osallistumisesta sekä kumppanuuden hallintoa koskevista järjestelyistä. • Kehittämiskumppanuuteen osallistuvista tahoista on koottu ohjausryhmä hallinnoimaan strategiaa ja sen toteuttamista. • Kehittämiskumppanuudessa on vahvistettu menettelyt ja mekanismit sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien tehokasta valtavirtaistamista varten. • Kehittämiskumppanuudessa on vahvistettu kumppanielin tai -organisaatio, joka hallinnoi Equal-aloitteen nojalla saatavaa taloudellista tukea (katso edellä 18 kohta). • Kehittämiskumppanuudessa on suunniteltu mekanismi jatkuvaa arviointia, tulosten analysointia sekä kehittämiskumppanuutta koskevien tietojen esittämistä varten. Kansainvälinen yhteistyö 4 Employment- ja Adapt-aloitteiden strategisia tuloksia käsittelevä asiakirja julkaistaan vuoden 1999 lopulla ja saatetaan ajan tasalle vuonna 2000. 8 28. 29. 30. samoja etuja ajava Kehittämiskumppanuuksien on löydettävä vähintään yksi jostakin toisesta jäsenvaltioista. Näin voidaan neuvotella yhteisistä kumppani tavoitteista, yhteisestä työohjelmasta ja kansainvälisen yhteistyön mekanismeista. Komissio avustaa tässä prosessissa ja varmistaa, että Employment- ja Adapt- aloitteiden aikana kehitetyt kumppaninetsintätietokannat saatetaan ajan tasalle ja kaikissa otetaan jäsenvaltioissa. käyttöön Equal-kumppaneiden helpottamiseksi yhteistyön jäsenvaltioiden valitsemien ja Yhteistyö olisi pääsääntöisesti käynnistettävä mieluiten samalla teema-alalla toimivien kehittämiskumppanien kesken. Yhteistyötä voidaan myös laajentaa muihin samantapaisiin hankkeisiin, joita tuetaan jossakin EU:n ulkopuolisessa maassa Phare-, Tacis- tai Meda-ohjelman nojalla. Yhteisön joitakin aloiteohjelmaa poikkeuksia tästä yleissäännöstä edellyttäen, että Equal-ohjelman ulkopuolisten kumppanien kanssa tehtävästä yhteistyöstä potentiaalisesti saatava lisäarvo on tarkoin tiedossa ja että mukana olevat kumppanit osoittavat kykenevänsä kattamaan yhteistyöstä niille aiheutuvat kustannukset. ehdotuksessa koskevassa kuitenkin voidaan tehdä Toiminnon kansainvälisessä yhteistyösopimuksessa, että se on: kehittämiskumppanuuden lopussa 1 olisi kyettävä osoittamaan • • • laatinut kansainvälisen työohjelman sekä talousarvion, jossa eritellään toiminnot, jotka kukin kumppani toteuttaa (tietojen ja hyvien käytänteiden vaihtaminen, ja kohderyhmien, promoottorien ja kumppanuuksien hallinnoijien vierailut vaihto, yhteiset seminaarit, yhteinen tuotekehittely, palvelut, menetelmät); työryhmät, eritellyt kehittämiskumppanuuksiin osallistuvien tahojen roolit päätöksentekomenettelyt; ja yhteiset suunnitellut menetelmät yhteisten toimintojen valvontaa ja arviointia varten. 31. Yhteisön aloiteohjelmassa määritellään toiminnot, jotka voivat saada taloudellista tukea toiminnon 1 nojalla. Tällaisia toimintoja ovat muun muassa: • • kehittämiskumppanuussopimuksen toiminnot (alueella tai toimialalla), esimerkiksi toimintakustannukset, kokoukset, matkat, perustarkastukset; täytäntöönpanoon tarvittavat kansainvälisen yhteistyösopimuksen täytäntöönpanoon tarvittavat (matkat, kokoukset, kääntäminen). toiminnot jota maksetaan Jokainen yhteisön aloiteohjelma ehdottaa budjettikattoa tuelle, toiminnon 1 nojalla kehittämiskumppanuuksien käynnistäjille. Komissio katsoo, että toiminto 1 voi vastata enintään kolmea prosenttia käytettävissä olevista varoista. Toiminto 2: Kehittämiskumppanuuksien työohjelmien toteuttaminen Jotta valinta voitaisiin vahvistaa ja työohjelma toteuttaa toiminnossa 2, jokaisen kehittämiskumppanuuden ja kansainvälinen kumppanuussopimus osoittaakseen, että seuraavat edellytykset täyttyvät: kehittämiskumppanuussopimus esitettävä on 32. 33. 9 • Avoimuus: Kehittämiskumppanuuden tarvittavan yhteisrahoituksen saatavuus. Kehittämiskumppanuuden osapuolten on myös hyväksyttävä, että saadut jne. ) ovat julkista omaisuutta. tulokset (tuotteet, välineet, menetelmät osoitettava on • Edustettavuus: Kehittämiskumppanuuden on kyettävä osoittamaan kykynsä saada mukaan erilaisia julkishallinnon toimijoita (paikallis- ja alueviranomaiset sekä työllisyyspalvelut mukaan lukien), yksityisen sektorin edustajia (työantajia ja ammattiyhdistysliikkeitä) sekä kansalaisjärjestöjä. Erityistä huomiota kiinnitetään syrjinnän ja eriarvoisuuden kohteeksi joutuneiden tahojen osallistumiseen. osallistua • Yhteistyöhenki: Kehittämiskumppanuuden ja Lisäksi halukkuutensa kehittämiskumppanuuden on varauduttava toimimaan aktiivisessa yhteistyössä kansallisissa ja EU:n tasolla toteutettavissa toiminnoissa, jotka koskevat verkottumista, tulosten levittämistä ja politiikkojen valtavirtaistamista ja jotka teemaryhmäkohtaisten hallintoviranomaisen organisoidaan kehittämiskumppanuuksien kanssa. osoitettava yhteistyöhön. ylikansalliseen kykynsä yhdessä on ja 34. 35. 36. 37. 5 edellytykset kumppanuutta Mikäli koskevan alustavan valinnan ja ilmoittaa kumppanuudelle sen työohjelman toteuttamiseen varatun monivuotisen talousarvion. hallintoviranomainen vahvistaa täyttyvät, jonka pituus on 18 kuukaudesta Työohjelma kattaa alussa yleensä ajanjakson, kolmeen vuoteen. Jos jakson pidentäminen on perusteltua saatujen tulosten nojalla (esimerkiksi silloin, kun toteutettavat toiminnot koskevat erityisen monimutkaisia prosesseja), jatkotukea voidaan myöntää ja kehittämiskumppanuuden rahoitusjaksoa pidentää. Toimintojen kelpoisuuden osalta sovelletaan tavanomaisia ESR:n kelpoisuussääntöjä (katso ESR-asetuksen 3 artikla5). Jotta suunnitelluissa toiminnoissa saavutettaisiin maksimaalinen tehokkuus, yhteisön aloiteohjelmassa voidaan kuitenkin katsoa kelpoisiksi myös toimintoja, tukikelpoisia EAKR:n, EMOTR:n ohjausosaston tai KOR:n sääntöjen nojalla ja erityisesti paikallisen kehittämisen osalta. On tarkistettava, että kehittämiskumppanuuksien toiminnat ovat yhteensopivia erityisesti valtiontukia koskevien määräysten kanssa. Toiminnoista on tarvittaessa tehtävä 88 artiklan 3 kohdan mukaiset ilmoitukset. perustamissopimuksen määräysten ja jotka normaalisti olisivat Toiminto 3: Temaattiset verkostot, hyvien käytänteiden levittäminen ja kansalliseen politiikkaan vaikuttaminen koskeville Yhteisön aloiteohjelmaa koskevaan ehdotukseen on sisällyttävä erillinen toiminto käytänteiden Equal-aloitetta ovat levittämiselle velvollisia osallistumaan tähän toimintoon, jotta päästäisiin Equal-aloitteen tavoitteena olevaan valtavirtaistamiseen. Hallintoviranomainen järjestää toiminnon ja työllisyyspolitiikkaan. siten, että sen vaikutukset kohdistuvat hyvien kehittämiskumppanuudet valtavirtaistamiselle. Kaikki työmarkkina- verkostoille, temaattisille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o1262/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan sosiaalirahastosta (EYVL L 161, 26. 6. 1999). 10 ja erityisesti kansallisten Päätöksentekijät rakennerahastojen pääohjelmien hallinnoijat toimintasuunnitelmien laatijat osallistuvat tiiviisti tähän toimintoon. Lisäksi yhteisön aloiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa on taattava järjestelmällinen tietojenvaihto Equal-aloitteen ja ESR:n pääohjelmien valvontakomiteoiden välillä. työllisyyttä koskevien ja 38. 39. 40. taata voitaisiin horisontaalinen johdonmukainen Jotta vertikaalinen valtavirtaistaminen paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, jäsenvaltioiden on perustettava valtavirtaistamista koskeva koordinointimekanismi. Mekanismin toteuttajina voisivat olla esimerkiksi ohjauskomiteat, joiden puheenjohtajina toimisivat yhteisön aloiteohjelman kunkin teema-alan hallintoviranomaiset ja joissa jäseninä olisivat kunkin kehittämiskumppanuuden edustajat. Yhteisön aloiteohjelma määrittelee toteutettavien toimintojen muodot, joiden on yleensä katettava: ja • • kehittämiskumppanuuksien temaattiset verkostot parhaiden käytänteiden esikuva- analyysiä (benchmarking) varten ja erityisesti suhteessa (sukupuoleen, rotuun, ikään tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, sukupuoliseen eriarvoisuuden suuntautumiseen pääasiallisiin ilmenemismuotoihin. perustuvan) syrjinnän ja hyvien käytänteiden levittäminen kyseessä olevan jäsenvaltioiden muille alueille ja toimialoille heti levittämisen mahdollistuttua (eli toiminnon 1 lopussa) • mekanismit, joilla varmistetaan kansalliseen työllisyyspolitiikkaan ja Euroopan työllisyysstrategiaan erityisesti työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman sisällön ja täytäntöönpanon sekä sille rakennerahastoista myönnettävän rahoituksen osalta. kohdistaminen vaikutusten Kehittämiskumppanuudet tällöin tai kapasiteettinsa mukaan. Kyseiset kehittämiskumppanuudet lisärahoitusta. tavallisesti nämä toiminnot, erityisasiantuntemuksensa toteuttavat ryhmissä yksin joko ja ne toimivat todennetun ja tätä varten saavat Toiminto 4 : Tekninen apu Toimintojen 1 ja 3 toteuttamiseen on saatavissa teknistä apua, jonka talousarvio ei saa aloiteohjelmalle myönnetyn ESR- yhteisrahoituksen kokonaismäärästä. Teknistä apua käytetään erityisesti: prosenttia yhteisön ylittää viittä • • • • kumppanuuden yhteistyökumppanien etsintään (toiminto 1); vakiinnuttamisen edistämiseen ja kansainvälisten kokemusten, keräämiseen ja laatimiseen sekä käsittelemiseen ja levittämiseen (toiminto 2); kehittämiskumppanuuksien vuosikertomusten tulosten ja temaattisten vaikutusmekanismien laatimisen tukemiseen (toiminto 3); horisontaalisten verkostojen ja levittämistoiminnan sekä varmistamaan, että muut jäsenvaltiot ja komissio saavat tietoonsa kaikki asiaan liittyvät tiedot (katso kohta III - Toiminta Euroopan unionin tasolla). 41. Teknistä apua saa myös toimintojen valvontaan, yhteisön aloiteohjelman tasolla. tarkastamiseen ja arviointiin 11 42. Teknisen avun toiminnoista järjestetään normaalit tarjouskilpailumenettelyt, ja ne annetaan hallintoviranomaisesta erillään olevien organisaatioiden toteutettavaksi. III. TOIMENPITEET EUROOPAN UNIONIN TASOLLA Vaikuttaminen Euroopan unionin tasolla: Equal-aloite ja Euroopan työllisyysstrategia 43. tarkoituksena uudenlaisen Equal-aloitteen työllisyyspolitiikan kehittämisessä ja edistämisessä. Tämä edellyttää jäsenvaltioiden strategisia yhteistyöjärjestelmiä, joiden avulla voidaan hyödyntää eri puolilla Euroopan unionia kartoitettujen parhaiden käytänteiden vaikutuksia. Komissio tukee tätä prosessia kolmenlaisilla toimilla: testauskeinona toimia on • • • teema-alakohtainen arviointi Euroopan unionin tasolla kausittainen arviointi siitä, millaista lisäarvoa Equal-aloite on tuonut kansallisiin toimintasuunnitelmiin nähden keskustelufoorumien perustaminen Euroopan unionin tasolla. Teema-alakohtainen arviointi 44. Komissio järjestää parhaiden käytäntöjen vertailemiseksi useita aihekohtaisia arviointeja kehittämiskumppanuuksien kanssa kutakin Equal-alaa varten (katso kohta 9). Arvioinnissa otetaan huomioon kansallisten teemaverkkojen tulokset. sekä tiivistetään ja julkistetaan. Niillä täydennetään työllisyysstrategian Tulokset yhteydessä tehtäviä politiikan vertaisarviointeja, Euroopan unionin tasolla tehtäviä suunniteltu arviointeja artiklan perustamissopimuksen (yhteiskunnallisen syrjinnän torjuminen) mukaisissa yhteisön ohjelmissa. Liittymistä valmistelevat maat osallistuvat tuloksia koskevaan keskusteluun ja niiden hyödyntämiseen. joita torjuminen) tiedonvaihtotoimia, ja artiklan levitys- 13 (syrjinnän on ja 137 Kausittaiset arvioinnit – Equal-aloite ja työllisyyttä koskevat kansalliset toimintaohjelmat 45. Komissio luo Equal-aloitteeseen liittyvistä parhaista käytänteistä (menetelmät, menettelyt, prosessit, välineet jne. ) tietokannan kussakin jäsenvaltiossa toiminnon 3 yhteydessä toteutettujen toimien perusteella. Tietokantaa varten kerättyjä tietoja kansallisten hyödynnetään toimintaohjelmien tosiasiallista ja potentiaalista vaikutusta. Erityisesti kiinnitetään huomiota siihen, miten niiden avulla voidaan torjua syrjintää ja eriarvoisuutta työmarkkinoilla. Tämä varsinaiselle Euroopan annetaan sosiaalirahastolle ja muiden rakennerahastojen seurantakomiteoille. arvioinneissa, kausittaisissa tarkastellaan arviointi tiedoksi joissa Keskustelufoorumit 46. Keskustelufoorumeita perustetaan lisää, mutta useita on jo toiminnassa: • työllisyyskomitea pidetään ajan tasalla tuloksista ja aihekohtaisista arvioinneista 12 • Euroopan sosiaalirahaston komitea osallistuu toimintaan yleisasetuksen 49 artiklan säännösten ja kyseisen artiklan 2 kohdassa määritettyjen valtuuksien mukaisesti • • järjestetään vuosittain kansalaisjärjestöfoorumin kanssa, järjestöjen kanssa ja saada niiltä palautetta Equal-aloitetta keskustelufoorumi jotta voidaan keskustella alalla toimivien koskeva komissio järjestää pyyntöjen mukaisesti useita kokouksia, Equal-aloitteeseen siirtämiseen ehdokasmaihin. erityisaiheisiin liittyviin tai parhaiden joissa keskitytään käytänteiden 47. Komissio antaa teknisen avun toimiston välityksellä joitakin tehtäviä (tietojen keräys interaktiivisen tietokannan perustaminen, alakohtaisen arvioinnin ja käsittely, johtaminen, järjestäminen) seminaarien ulkopuolisten palveluntarjoajien suoritettavaksi komission valvonnan alaisena. Tätä varten julkaistaan tarjouspyyntö Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio myöntää täysrahoituksen tehtävien toteuttamisesta aiheutuville kustannuksille. keskustelufoorumien tiettyjen ja IV OHJELMIEN SUUNNITTELEMINEN, ESITTÄMINEN JA HYVÄKSYMINEN 48. laativat luonnosta Equal-aloiteohjelmaksi, ja Jäsenvaltioiden varaamat ohjeelliset rahoitusmäärät hyväksytetään komissiolla, joka tämän perusteella jäsenvaltiot ehdottavat kattaa jäsenvaltion koko alueen. Ehdotus tehdään yleisasetuksen 16 artiklan mukaisen suunnitelman muodossa. Aloiteohjelmaehdotuksen asiasta vastaavat viranomaiset, ja työhön osallistuvat tarpeen mukaan myös paikallis- ja alueviranomaiset, tasa-arvoelimet sekä kansalaisjärjestöt. Ehdotuksessa keskitytään edellä kohdassa 9 lueteltuihin teema-aloihin. Mikäli komissio on antanut Euroopan jäsenvaltiolle työllisyysstrategian huomioon annetun painopistealueiden valinnassa. yleisasetuksen (1 artiklan), Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen (2 artiklan c alakohdan) ja työllisyyden eurooppalaisten suuntaviivojen mukaisesti sisällytettävä sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistaminen kuhunkin teema-alaan. Tämä edellyttää kattavaa valtavirtaistamisstrategiaa ja sen tehokkaan toiminnan on mahdollistavia otettava sukupuolinäkökohdat suunnittelussa, toteuttamisessa, seurannassa ja arvioinnissa. Jäsenvaltioiden on rakennerahastoista teemakohtaisia suositukset liittyviä yhteydessä, suosituksia otettava ja mekanismeja. Jäsenvaltioiden Equal-aloitteen huomioon rakenteita vaiheiden asiaan olisi 49. Jäsenvaltion esittämään aloiteohjelmaehdotukseen on sisällyttävä: • • • • kuvaus työmarkkinoilla tällä hetkellä ilmenevästä syrjinnästä ja eriarvoisuudesta sekä turvapaikanhakijoiden tilanteesta kuvaus aloiteohjelman suhteesta kansallisiin toimintasuunnitelmiin poliittisessa viitekehyksessä (yleisasetuksen 1 artiklan 3 kohta) ennakkoarviointi sosioekonomisesta tilanteesta ja miesten ja naisten välisestä tasa-arvosta yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti kuvaus strategiasta Equal-aloitteen toteuttamiseksi. Tämän on perustuttava kohdassa 9 esitettyjen painopistealueiden valintaan (vähintään yksi jokaisesta 13 pilarista). Tarvittaessa on laadittava erillinen osa turvapaikanhakijoita koskevista toimista (katso kohdat 14–16 edellä). Valittuja painopistealueita voidaan tarkistaa vuoden 2000 jälkeen, kuten kohdassa 11 on kuvattu. Osassa II esitetyt toimet voivat olla näiden tavoitteiden mukaisia toimenpiteitä. 50. Kutakin painopistealuetta varten aloiteohjelmaehdotuksessa on esitettävä • • • • • • • • erityistavoitteet, myös määrällisesti, silloin kun se on mahdollista arviointi odotettavista vaikutuksista, mukaan luettuna sosioekonominen tilanne paikallisella tai toimialakohtaisella tasolla sekä naisten ja miesten välinen tasa- arvo yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuvaus toimista ja menetelmistä, mahdollisuuksia koskevan lähestymistavan tehokas valtavirtaistaminen joilla varmistetaan sukupuolten yhtäläisiä selvitys ohjelmointiprosessista, mukaan luettuna kumppaneiden kanssa käytäviä neuvotteluja koskevat järjestelyt sekä neuvottelujen tulokset tiivistelmä suunnitelluista toimenpiteistä painopistealueilla, mukaan luettuna tiedot, joita tarvitaan tarkistettaessa yhteensopivuutta perustamissopimuksen 87 artiklan kanssa lyhyt kuvaus teknisestä tuesta, jota aloiteohjelman toteuttaminen todennäköisesti edellyttää alustava rahoitussuunnitelma, jossa määritetään yleisasetuksen 28 ja 29 artiklan sosiaalirahastosta mukaisesti todennäköisesti rahoitettava osuus sekä tähän liittyvä käytettävissä olevan julkisen tai vastaavan rahoituksen sekä arvioidun yksityisen rahoituksen määrä varten Euroopan painopistealuetta kutakin jotka selvitys siitä, missä määrin kutakin painopistealuetta varten ehdotetut toimet ovat sellaisia, Euroopan saada todennäköisesti ja tukirahastosta ja aluekehitysrahastosta, Euroopan maatalouden ohjaus- että kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä. Tämän tarkoituksena on, komissio voi varautua asianmukaisesti tehdessään päätöstä yleisasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesta aloiteohjelmaehdotuksesta voivat tukea 51. Yhteisön aloiteohjelmaa koskevat mukaan luettuina täytäntöönpanosäännökset on määriteltävä, • • • yleisasetuksen 9 artiklan mukaisen hallintoviranomaisen (ja maksuviranomaisen) nimeäminen; hallintoviranomaisella on yleisvastuu yhteisön aloiteohjelman hallinnasta yhteisön aloiteohjelman seurantakomitea yleisasetuksen 35 artiklan mukaisesti (katso kohta 55) vuosina 2000, 2002 ja 2004 julkaistavien hankepyyntöjen järjestelmä (tiedottaminen ja valintaperusteet, valintakomitean kokoonpano, mahdolliset valitusmenettelyt) 14 • • • • • yhteisön aloiteohjelman luettuina kuvaus ja rahoitusvirrat, yleiskattavien tukien myöntäminen kehittämiskumppanuuksille yleisasetuksen 27 artiklan mukaisesti hallintamenettelyistä, mukaan edunsaajien sopimukset lopullisten tehtävät kanssa kansalliset järjestelmät kehittämiskumppanuuksien aihekohtaista verkottumista, levittämistä ja valtavirtaistamista varten (toiminto 3) sekä menettelyt eri tahojen edustajien osallistumista varten (muut ministeriöt, paikallis- ja alueviranomaiset, ja alalla toimivat kansalaisjärjestöjen tasa-arvoelimet, verkot) työmarkkinaosapuolet seuranta- kuvaus indikaattorijärjestelmät sekä kansallinen arviointijärjestelmä, yleisasetuksen 36 ja 42 artiklan mukaisesti arviointijärjestelmistä, mukaan ja luettuina tieto- ja joka toteutetaan ja menetelmistä; kuvaus yhteisön aloiteohjelman auditointiin ja varainhoidon valvontaan liittyvistä varainhoidon järjestelmistä valvontaan liittyvät velvollisuudet yleisasetuksen 38 ja 39 artiklan sekä varainhoidon valvontaa koskevan asetuksen N:o 2064/97 11 artiklan mukaisesti; erityistä huomiota on kiinnitettävä järjestelmiin, joilla estetään se, että samat toimet saavat rahoitusta sekä Equal-aloitteesta että muista Euroopan unionin rahoituslähteistä kuvauksessa eriteltävä on resursseista, tiedot tukemiseen, mukaan luettuna toimintoon 4 liittyvät toimet (katso kohdat 40–42). joita tarvitaan suunnittelun, valvonnan ja arvioinnin 52. 53. Jäsenvaltioiden olisi jätettävä luonnokset yhteisön aloiteohjelmiksi komissiolle neljän kuukauden kuluessa näiden ohjeiden lopullisesta hyväksymisestä. Komissio vahvistetaan Euroopan hyväksyy kunkin sosiaalirahaston sisältyvälle painopistealueelle. Komissio voi myös myöntyä siihen, että yleiskattavaa tukea koskevia menettelyjä sovelletaan myös ohjelman osiin, mikäli kyseinen jäsenvaltio sitä pyytää (yleisasetuksen 27 artikla). aloiteohjelman tuen myöntäminen päätöksellä, kullekin aloiteohjelmaan jossa joka Kuhunkin yhteisön aloiteohjelmaan liitetään ohjelma-asiakirjan täydennys, määritetään yleisasetuksen 9 artiklan m kohdassa ja kuvataan 18 artiklan 3 kohdassa. Se sisältää erityisesti • • • yksityiskohtaiset ennakkoarviointi ja vastaavat seurantaindikaattorit toimenpiteiden tiedot sisällöstä, mukaan luettuina rahoitussuunnitelma jokaista toimenpidettä varten; rahoitussuunnitelman on oltava yhdenmukainen yhteisön aloiteohjelman rahoitussuunnitelman kanssa ja sisällettävä kuvaus toimenpiteiden yhteisrahoitusjärjestelyistä toimenpiteet, joilla varmistetaan julkisuus. 54. Ohjelma-asiakirjan täydennys lähetetään komissiolle viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen yhteisön aloite-ohjelman hyväksymisestä. Suositeltavaa olisi lähettää täydennys samaan aikaan kuin yhteisön täytäntöönpanoprosessia. aloiteohjelmaa koskeva ehdotus, sillä se nopeuttaisi 15 Ohjelma-asiakirjan täydennyksen suunnittelussa on noudatettava samoja menettelyjä kuin yhteisön aloite-ohjelman suunnittelussa. IV. KANSALLISTEN OHJELMIEN SEURANTA JA ARVIOINTI Seuranta 55. Equal-seurantakomiteat artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioita kehotetaan edistämään naisten ja miesten tasavertaista osallistumista seurantakomiteaan. Lisäksi komitean jäsenten on edustettava laajasti eri tahoja. yleisasetuksen perustetaan 35 Kussakin aloiteohjelmassa on esitettävä erityiset seurantajärjestelyt ja -indikaattorit ja ottaen huomioon seurannasta ja yleisasetuksen 36 ja 42 artiklan mukaisesti arvioinnista annetut komission ohjeet. Arviointi 56. 57. 58. 59. 60. Komission ja jäsenvaltioiden välillä sovittavien menettelyjen mukaisesti kaikissa kehittämiskumppanuuksissa on tuotettava tietty määrä tietynlaisia tietoja joka vuosi ja toimitettava ne seurantakomitealle. Yhteisön aloiteohjelman arvioija käyttää tietoja arvioidessaan aloiteohjelman edistymistä, menetelmiin liittyvää innovaatiota ja sitä, miten tuloksia voidaan valtavirtaistaa. Lisäksi tiedot muodostavan perustan kausittaisille arvioinnille, jota komissio koordinoi (katso kohta 45). Väliarviointi käynnistetään yhteisön aloiteohjelman tasolla, kun ohjelma on hyväksytty. Näin voidaan saada palautetta tarvittavia mukautuksia varten ennen myöhempiä hankepyyntöjä. Yhteisön aloiteohjelmassa esitetään erityiset parametrit ja indikaattorit, jotka on otettava huomioon väli- ja loppuarvioinnissa. Ohjelmassa kuvataan myös Equal-ohjelman kansalliset arviointijärjestelyt. Lisäksi Employment- ja Adapt-aloitteiden jälkiarvioinnin tulokset otetaan huomioon ehdotuspyynnöissä vuodesta 2002 alkaen. Euroopan unionin tasolla komissio perustaa arviointijärjestelmän, jolla arvioidaan Equal-aloitteen vaikutuksia kansallisiin toimintasuunnitelmiin ja muihin yhteisön ohjelmiin. VI RAHOITUS jäsenvaltiot Equal-aloitteen rahoittavat ja Euroopan yhteisö yhdessä. Euroopan sosiaalirahaston Equal-aloitteelle vuosina 2000–2006 myöntämä kokonaistuki arvioidaan 2,847 miljardiksi euroksi. Yleisasetuksen 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti ESR:n vuotuinen indeksitarkistus 2003, ja vuosia 2004 ja 2005 koskevista tukiosuuksista päätetään vuoden 2003 hintojen perusteella. Komissio määrittelee vuosiin 2004–2006 sovellettavan indeksikorjauksen 31. joulukuuta 2003 mennessä. laskemisessa huomioon prosentin otetaan kahden tuen Rahoituksessa noudatetaan yleisasetuksen 29 artiklassa esitettyjä tukiosuuksia. Menetelmien innovatiivisen luonteen vuoksi suositellaan asetuksissa esitettyjen enimmäismäärien järjestelmällistä noudattamista. 16 61. 62. Euroopan sosiaalirahaston kokonaisosuudesta varataan enintään kahden prosentin ohjeellinen määrä komission aloitteesta toteutettavien toimintojen rahoittamiseen kohtien 43–47 mukaisesti. Näiden toimintojen kokonaiskustannukset katetaan kokonaisuudessaan. VII. AIKATAULU Komissio pyytää jäsenvaltioita esittämään yhteisön aloiteohjelman luonnoksen Equal-aloitetta varten neljän kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta virallisessa lehdessä. Tätä tiedonantoa koskeva kirjeenvaihto on osoitettava seuraavaan osoitteeseen: A. LARSSON Director General Directorate General Employment and Social Affairs Rue de la Loi, 200 B-1049 Brussels 17