title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97

eurovoc_concepts:
beef
cattle
health control
labelling
meat product

text: C 376 E/42 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 28. 12. 1999 Forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets forordning om indfłrelse af en ordning for identifika- tion og registrering af kv(cid:230)g og om m(cid:230)rkning af oksekłd og oksekłdsprodukter og om oph(cid:230)velse af R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 820/97 (1999/C 376 E/07) KOM(1999) 487 endelig udg. (cid:151) 1999/0204(COD) (Forelagt af Kommissionen den 27. oktober 1999) EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) ordning i oksekłdssektoren baseret p(cid:229) objektive kriterier p(cid:229) markedsfłringsstadiet; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 152, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget i henhold til fremgangsm(cid:229)den i traktatens artikel 251, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) Ifłlge artikel 19 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 820/97 (1) om indfłrelse af en ordning for identifikation og registrering af kv(cid:230)g og om m(cid:230)rkning af oksekłd og oksekłdspro- dukter skal der indfłres en ordning med obligatorisk som bliver obligatorisk i alle m(cid:230)rkning af oksekłd, medlemsstaterne fra den 1. ifłlge samme artikel skal der p(cid:229) forslag af Kommissionen ogs(cid:229) vedtages almindelige regler for den obligatoriske ordning inden den dato; januar 2001; (2) disse almindelige regler błr inds(cid:230)ttes i forordning (EF) nr. 820/97; af klarhedshensyn błr den forordning oph(cid:230)ves og aflłses af en ny forordning; (3) p(cid:229) baggrund af det ustabile marked for oksekłd og okse- kłdsprodukter for(cid:229)rsaget af BSE-krisen har den stłrre (cid:229)benhed omkring produktions- og afs(cid:230)tningsvilk(cid:229)rene for de p(cid:229)g(cid:230)ldende produkter, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r sporbarhed, haft en positiv indflydelse p(cid:229) forbruget af oksekłd; for at bevare og łge forbrugertilliden til oksekłd er det nłdven- digt at udvikle et regels(cid:230)t for de forbrugeroplysninger, der gives i m(cid:230)rkningen; (4) med henblik herp(cid:229) er det vigtigt, at der indfłres dels en mere effektiv ordning for identifikation og registrering af kv(cid:230)g p(cid:229) produktionsstadiet, dels en s(cid:230)rlig EF-m(cid:230)rknings- (5) de garantier, en s(cid:229)dan forbedring giver, vil ogs(cid:229) głre det muligt at opfylde visse krav af almen interesse som f. eks. beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed; derfor er det rette retsgrundlag for denne forordning traktatens artikel 152; (6) forbrugernes tillid til kvaliteten af oksekłd og oksekłds- produkter vil s(cid:229)ledes blive łget; (7) ifłlge artikel 3, c), litra stk. 1, i R(cid:229)dets direktiv juni 1990 om veterin(cid:230)rkontrol og 90/425/E(cid:216)F af 26. zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for F(cid:230)llesskabet med henblik p(cid:229) gennemfłrelse af det indre marked (2) skal dyr, der skal indg(cid:229) i samhandelen inden for F(cid:230)llesskabet, v(cid:230)re identifi- ceret i overensstemmelse med kravene i EF-bestemmel- serne og v(cid:230)re registreret p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at de kan spores tilbage til oprindelsesbedriften, -centret eller -orga- nisationen eller den bedrift, det center eller den organisa- tion, som dyrene passerer igennem, og identifikations- og registreringsordningerne skulle inden den 1. januar 1993 udvides til ogs(cid:229) at omfatte flytning af dyr inden for hver medlemsstats omr(cid:229)de; fra (8) i henhold til artikel 14 i R(cid:229)dets direktiv 91/496/E(cid:216)F af 15. juli 1991 om fasts(cid:230)ttelse af principperne for tilrettel(cid:230)g- gelse af veterin(cid:230)rkontrollen for dyr, der fłres ind i F(cid:230)lles- tredjelande, og om (cid:230)ndring af direktiv skabet 89/662/E(cid:216)F, 90/425/E(cid:216)F og 90/675/E(cid:216)F (3) skal den i artikel 3, stk. 1, i direktiv 90/425/E(cid:216)F n(cid:230)vnte identifikation og registrering af s(cid:229)danne dyr, undtagen slagtedyr og registrerede heste, finde sted, efter at denne kontrol er foretaget; litra c), (9) forvaltningen af visse EF-stłtteordninger p(cid:229) landbrugs- identifikation af visse typer omr(cid:229)det kr(cid:230)ver individuel husdyr; identifikations- og registreringsordningerne skal derfor v(cid:230)re egnede til anvendelse og kontrol af s(cid:229)danne foranstaltninger; (2) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 29. Direktivet senest (cid:230)ndret ved direktiv 92/118/E(cid:216)F (EFT L 62 af 15. 3. 1993, s. 49). (1) EFT L 117 af 7. 5. 1997, s. 1. Forordningen senest (cid:230)ndret ved forord- (3) EFT L 268 af 24. 9. 1991, s. 56. Direktivet senest (cid:230)ndret ved direktiv ning (EF) nr. [. ]. 96/43/EF (EFT L 162 af 1. 7. 1996, s. 1). 28. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 376 E/43 (10) der m(cid:229) sikres en hurtig og effektiv udveksling af oplys- ninger mellem medlemsstaterne, s(cid:229)ledes at denne forord- ning kan anvendes korrekt; der er fastsat EF-bestemmelser ved R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1468/81 af 19. maj 1981 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administra- tive myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik p(cid:229) at sikre den rette anven- told- og landbrugsbestemmelserne (1) og ved delse af R(cid:229)dets direktiv 89/608/E(cid:216)F af 21. november 1989 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommis- sionen med henblik p(cid:229) at sikre den rette anvendelse af de veterin(cid:230)re og zootekniske bestemmelser (2); fastsat (11) de nug(cid:230)ldende regler for identifikation og registrering af kv(cid:230)g er i R(cid:229)dets direktiv 92/102/E(cid:216)F af 27. november 1992 om identifikation og registrering af dyr (3) og i forordning (EF) nr. 820/97; erfaringerne har vist, at anvendelsen af dette direktiv ikke har v(cid:230)ret fuldt tilfredsstillende for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r kv(cid:230)g, og at en yderligere forbedring er nłdvendig; der m(cid:229) derfor vedtages en s(cid:230)rlig forordning for kv(cid:230)g for at underbygge direktivets bestem- melser; ledsages af et pas under enhver flytning; principielt m(cid:230)rkets og passets karakteristika błr fastl(cid:230)gges p(cid:229) EF-plan; der błr principielt udstedes et pas for hvert dyr, som har f(cid:229)et łrem(cid:230)rker; (16) der błr g(cid:230)lde samme identifikationskrav for dyr, som direktiv tredjelande henhold fra til i importeres 91/496/E(cid:216)F; (17) hvert dyr błr beholde sine łrem(cid:230)rker hele sit liv; (18) p(cid:229) grundlag af arbejdet i Det F(cid:230)lles Forskningscenter er Kommissionen i f(cid:230)rd med at undersłge muligheden for at identificere dyr ad elektronisk vej; (19) brugere med undtagelse af transportvirksomheder skal liste over dyrene p(cid:229) deres bedrift; fłre en ajourfłrt listens karakteristika błr fastl(cid:230)gges p(cid:229) EF-plan; myndighe- derne skal have adgang til disse lister efter anmodning herom; (12) for at indfłrelsen af en forbedret identifikationsordning kan blive accepteret, er det vigtigt, at der ikke p(cid:229)l(cid:230)gges producenten for store administrative krav; der skal fast- s(cid:230)ttes rimelige frister for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen; (20) medlemsstaterne kan fordele udgifterne til gennemfłrelsen af disse foranstaltninger p(cid:229) hele oksekłdssektoren; (13) for hurtigt og nłjagtigt at kunne spore dyr af hensyn til kontrollen af EF-stłtteordningerne błr hver medlemsstat oprette en elektronisk database, hvori dyrenes identitet, alle bedrifter p(cid:229) deres omr(cid:229)de og flytninger af dyrene registreres i overensstemmelse med R(cid:229)dets direktiv 97/12/EF af 17. marts 1997 om (cid:230)ndring og ajourfłring om veterin(cid:230)rpolitim(cid:230)ssige af problemer ved handel inden for F(cid:230)llesskabet med kv(cid:230)g og svin (4), som angiver sundhedskravene i forbindelse med denne database; 64/432/E(cid:216)F direktiv (14) der błr tages skridt til at sikre, at de tekniske betingelser er opfyldt for at garantere bedst mulig kommunikation mellem producenten og databasen og en omfattende anvendelse af databaserne; (15) for at flytninger af kv(cid:230)g skal kunne spores, błr dyrene identificeres ved hj(cid:230)lp af et łrem(cid:230)rke i hvert łre og (1) EFT L 144 af 2. 6. 1981, s. 1. Forordningen senest (cid:230)ndret ved forord- ning (EF) nr. 515/97 (EFT L 82 af 22. 3. 1997, s. 1). (2) EFT L 351 af 2. 12. 1989, s. 34. (3) EFT L 355 af 5. 12. 1992, s. 32. Direktivet senest (cid:230)ndret ved akten vedrłrende (cid:216)strigs, Finlands og Sveriges tiltr(cid:230)delse. (21) den eller de myndigheder, der er ansvarlige for at gennem- fłre de enkelte afsnit i denne forordning, błr udpeges; (22) i forbindelse med den m(cid:230)rkningsordning, der indfłres med denne forordning, forst(cid:229)s ved oksekłd produkter i R(cid:229)dets forordning (EF) som n(cid:230)vnt i artikel 1, stk. 1, nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den f(cid:230)lles markeds- ordning for oksekłd (5); (23) der indfłres en ordning med obligatorisk m(cid:230)rkning af oksekłd, som skal v(cid:230)re obligatorisk i alle medlemssta- terne; under den obligatoriske ordning anfłrer erhvervs- i drivende og organisationer, der afs(cid:230)tter oksekłd, m(cid:230)rkningen oplysninger om oksekłdets karakteristika og det som oksekłdet stammer fra, er slagtet; sted, hvor det eller de dyr, (24) den obligatoriske m(cid:230)rkningsordning oksekłd udbygges fra den 1. januar 2003; under den obligatoriske ordning anfłrer erhvervsdrivende og organisationer, der i m(cid:230)rkningen endvidere oplysninger afs(cid:230)tter oksekłd, om oprindelse, is(cid:230)r om, hvor det eller de dyr, som okse- kłdet stammer fra, er fłdt, opdr(cid:230)ttet og slagtet; for (4) EFT L 109 af 25. 4. 1997, s. 1. (5) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 21. C 376 E/44 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 28. 12. 1999 at (25) den 1. januar 2003 er det tidligste tidspunkt, hvor det er muligt indfłre obligatorisk oprindelsesm(cid:230)rkning; hoved(cid:229)rsagen til, at obligatorisk oprindelsesm(cid:230)rkning ikke indfłres fłr den 1. januar 2003, er, at der kun kr(cid:230)ves fuldst(cid:230)ndige oplysninger om flytninger af kv(cid:230)g i EF for dyr, der er fłdt efter den 1. januar 1998; (26) i błr den interesse offentlighedens obligatoriske m(cid:230)rkningsordning ogs(cid:229) g(cid:230)lde for oksekłd, der impor- teres til EF; der m(cid:229) dog tages hłjde for, at et tredjelands erhvervsdrivende eller organisation m(cid:229)ske ikke har alle de oplysninger til r(cid:229)dighed, der kr(cid:230)ves for at angive oprin- delsen i m(cid:230)rkningen; det błr derfor fasts(cid:230)ttes, hvilke minimumsoplysninger i m(cid:230)rkningen; tredjelande anfłre skal (27) for erhvervsdrivende og organisationer, der producerer og afs(cid:230)tter hakket oksekłd, oksekłdsafpuds eller opsk(cid:229)ret oksekłd, og erhvervsdrivende og organisationer, der eksporterer oksekłd fra tredjelande til EF, og som m(cid:229)ske ikke er i stand til at udlevere alle de oplysninger, der kr(cid:230)ves i henhold til den obligatoriske m(cid:230)rkningsordning, błr der fasts(cid:230)ttes undtagelser, der sikrer et vist minimum af oplysninger; (28) form(cid:229)let med m(cid:230)rkning er at skabe stłrst mulig (cid:229)benhed omkring afs(cid:230)tningen af oksekłd; de erhvervsdrivende og organisationer, der v(cid:230)lger at afs(cid:230)tte deres oksekłd med et m(cid:230)rke, s(cid:229) kłdet kan spores tilbage til det enkelte dyr, błr derfor have lov til at m(cid:230)rke oksekłdet med et s(cid:230)rligt logo; (29) for alle andre m(cid:230)rkningsoplysninger end dem, der falder for ind under den obligatoriske m(cid:230)rkningsordning oksekłd, kr(cid:230)ves der ogs(cid:229) et EF-regels(cid:230)t; p(cid:229) grund af de mange forskellige varebeskrivelser af oksekłd, der afs(cid:230)ttes i EF er det mest hensigtsm(cid:230)ssigt med en frivillig m(cid:230)rkningsordning for oksekłd; for at m(cid:230)rkningsord- ningen kan fungere effektivt, skal det v(cid:230)re muligt at spore m(cid:230)rket oksekłd tilbage til det eller de dyr, det fra; en erhvervsdrivendes eller organisations stammer m(cid:230)rkning er fłrst gyldig, n(cid:229)r myndighederne har modtaget en specifikation inden for en vis frist; for at den person, der er ansvarlig for de oplysninger, der er anfłrt p(cid:229) m(cid:230)rket, skal kunne identificeres entydigt, m(cid:229) erhvervsdrivende og organisationer kun m(cid:230)rke oksekłd, hvis m(cid:230)rket indeholder deres navn eller identifikations- logo; for at m(cid:230)rkningsspecifikationerne kan blive aner- kendt i hele EF, błr der udveksles oplysninger mellem medlemsstaterne; (30) erhvervsdrivende og organisationer, importerer oksekłd fra tredjelande til EF, łnsker m(cid:229)ske ogs(cid:229) at i overensstemmelse med den m(cid:230)rke deres produkter importeret frivillige ordning for m(cid:230)rkning af oksekłd; der oksekłd błr derfor ogs(cid:229) kunne omfattes af denne ordning; disse bestemmelser skal sikre, at m(cid:230)rkningen af importeret oksekłd er lige s(cid:229) p(cid:229)lidelig som m(cid:230)rkningen af EF-oksekłd; (31) ved et skift fra ordningerne i afsnit II i forordning (EF) nr. 820/97 til ordningerne i n(cid:230)rv(cid:230)rende forordning kan der opst(cid:229) vanskeligheder, som der ikke er taget hłjde for i n(cid:230)rv(cid:230)rende forordning; for alle eventualiteters skyld błr Kommissionen derfor kunne vedtage de fornłdne over- gangsforanstaltninger; Kommissionen błr ogs(cid:229) bemyn- diges til at lłse s(cid:230)rlige praktiske problemer; (32) for at sikre p(cid:229)lideligheden af foranstaltningerne i denne forordning błr medlemsstaterne forpligtes til at gennem- fłre relevante og effektive kontrolforanstaltninger; disse anden kontrolforanstaltninger kontrol, som Kommissionen kan foretage analogt med artikel 9 i R(cid:229)dets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europ(cid:230)iske finansielle interesser (1); medlemsstaternes F(cid:230)llesskabers myndigheder bemyndiges til at tilbagekalde godkendelser af specifikationer i tilf(cid:230)lde af uregelm(cid:230)ssigheder; tilsides(cid:230)tter ikke dog (33) der błr fasts(cid:230)ttes passende sanktioner i tilf(cid:230)lde af over- tr(cid:230)delse af denne forordning (cid:151) UDSTEDT F(cid:216)LGENDE FORORDNING: AFSNIT I IDENTIFIKATION OG REGISTRERING AF KV˘G Artikel 1 1. Medlemsstaterne indfłrer en ordning for identifikation og registrering af kv(cid:230)g, i det fłlgende ben(cid:230)vnt »dyr«, i overens- stemmelse med dette afsnit. 2. Dette afsnit finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i EF-regler om udryddelse eller bek(cid:230)mpelse af sygdomme, og medmindre andet er fastsat i direktiv 91/496/E(cid:216)F og forord- ning direktiv 92/102/E(cid:216)F, der specifikt vedrłrer kv(cid:230)g, g(cid:230)lder dog ikke l(cid:230)ngere fra den dato, hvor de p(cid:229)g(cid:230)ldende dyr skal identificeres i overensstemmelse med dette afsnit. (E(cid:216)F) nr. 3508/92. De bestemmelser i Artikel 2 I dette afsnit forst(cid:229)s ved: (cid:151) »dyr«: kv(cid:230)g som defineret i artikel 2 i direktiv 97/12/EF (1) EFT L 312 af 23. 12. 1995, s. 1. Forordningen senest (cid:230)ndret ved forordning (EF) nr. 1036/1999 (EFT L 127 af 21. 5. 1999, s. 4). 28. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 376 E/45 (cid:151) »bedrift«: enhver virksomhed, enhver bygning eller, hvis der er tale om en frilandsbedrift, ethvert sted beliggende inden for samme medlemsstats omr(cid:229)de, hvor dyr, der er omfattet af denne forordning, holdes, opdr(cid:230)ttes eller h(cid:229)ndteres sportslige begivenheder (med undtagelse af messer og udstil- linger) kan i stedet for łrem(cid:230)rker identificeres efter en af Kommissionen godkendt identifikationsordning, som frembyder de samme garantier. (cid:151) »bruger«: enhver som er ansvarlig for dyr, ogs(cid:229) midlertidigt, herunder under trans- port eller p(cid:229) et marked juridisk person, fysisk eller (cid:151) »myndighed«: den centrale myndighed eller de myndigheder i en medlemsstat, der er ansvarlige for at udfłre vete- rin(cid:230)rkontrol og for at gennemfłre dette afsnit, eller, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r kontrollen med pr(cid:230)mier, de myndigheder, der er ansvarlige for at gennemfłre forordning (E(cid:216)F) nr. 3508/92. Artikel 3 Ordningen for identifikation og registrering af kv(cid:230)g omfatter fłlgende: a) łrem(cid:230)rker til identifikation af de enkelte dyr b) elektroniske databaser c) dyrepas d) individuelle lister p(cid:229) hver enkelt bedrift. Kommissionen og myndighederne i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlems- stat skal have adgang til alle oplysninger i henhold til dette afsnit. Medlemsstaterne og Kommissionen tr(cid:230)ffer de nłdven- dige foranstaltninger sikre, at disse oplysninger er tilg(cid:230)ngelige for alle berłrte parter, herunder forbrugerorgani- sationer, der er anerkendt af medlemsstaten, p(cid:229) betingelse af, at der sikres den fortrolighed og databeskyttelse, der kr(cid:230)ves i henhold til den nationale lovgivning. for at Artikel 4 januar 1998 er bestemt Alle dyr p(cid:229) en bedrift, der er fłdt efter den 1. januar 1. 1998, eller som efter den 1. til handel inden for EF, identificeres ved hj(cid:230)lp af et af myndighe- derne godkendt łrem(cid:230)rke i hvert łre. Begge łrem(cid:230)rkerne skal v(cid:230)re forsynet med den samme entydige identifikationskode, s(cid:229) hvert enkelt dyr samt den bedrift, hvor det er fłdt, kan iden- tificeres. Som en undtagelse herfra kan dyr, der er fłdt fłr den 1. januar 1998, og som efter denne dato er bestemt til handel inden for EF, indtil den 1. september 1998 identificeres efter direktiv 92/102/E(cid:216)F. Som en yderligere undtagelse herfra kan dyr, der er fłdt fłr den 1. januar 1998, og som efter denne dato er bestemt til handel inden for EF med henblik p(cid:229) łjeblik- kelig slagtning, indtil den 1. september 1999 identificeres efter direktiv 92/102/E(cid:216)F. Kv(cid:230)g, der er bestemt til kulturelle eller 2. (cid:216)rem(cid:230)rket anbringes inden for en af medlemsstaten fastsat frist regnet fra dyrets fłdsel, og under alle omst(cid:230)ndig- heder inden dyret flyttes fra den bedrift, hvor det er fłdt. Denne frist m(cid:229) indtil den 31. december 1999 ikke v(cid:230)re l(cid:230)ngere end 30 dage og efter denne dato ikke l(cid:230)ngere end 20 dage. Efter anmodning fra en medlemsstat kan Kommissionen dog efter proceduren i artikel 10 fasts(cid:230)tte, under hvilke omst(cid:230)ndig- heder medlemsstaterne kan forl(cid:230)nge maksimumsfristen. Dyr, der er fłdt efter den 1. januar 1998, m(cid:229) ikke flyttes fra en bedrift, medmindre de er identificeret i henhold til denne artikel. fra et Dyr, der er importeret 3. tredjeland, og som har underg(cid:229)et den kontrol, der er fastsat i direktiv 91/496/E(cid:216)F, og som forbliver p(cid:229) EF’s omr(cid:229)de, skal inden for en frist, medlemsstaten fasts(cid:230)tter, dog senest 20 dage efter ovenn(cid:230)vnte kontrol, og under alle omst(cid:230)ndigheder inden de flyttes fra bedriften, identificeres p(cid:229) bestemmelsesbedriften ved hj(cid:230)lp af et łrem(cid:230)rke, der er i overensstemmelse med denne artikel. Det er dog ikke nłdvendigt at identificere dyrene, hvis bestem- melsesbedriften er et slagteri, som ligger i den medlemsstat, hvor kontrollen er foretaget, og dyrene slagtes senest 20 dage efter kontrollen. Tredjelandets oprindelige identifikation registreres i den i artikel 5 n(cid:230)vnte elektroniske database eller, hvis databasen endnu ikke er fuldt operationel, p(cid:229) de i artikel 3 n(cid:230)vnte lister sammen med den identifikationskode, bestemmelsesmedlemsstaten har tildelt. Dyr fra en anden medlemsstat beholder deres oprindelige 4. łrem(cid:230)rker. (cid:216)rem(cid:230)rker m(cid:229) ikke fjernes eller udskiftes uden myndig- 5. hedernes tilladelse. (cid:216)rem(cid:230)rkerne tildeles bedriften og fordeles og anbringes 6. p(cid:229) dyrene p(cid:229) en m(cid:229)de, der fastl(cid:230)gges af myndighederne. Senest den 31. december 2001 tr(cid:230)ffer Europa-Parlamentet 7. og R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af en rapport fra Kommissionen, ledsaget af eventuelle forslag, efter proceduren i traktatens artikel 95 afgłrelse om, hvorvidt det er muligt at indfłre elektronisk identifikation p(cid:229) baggrund af de fremskridt, der er gjort p(cid:229) dette omr(cid:229)de. C 376 E/46 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 28. 12. 1999 Artikel 5 Artikel 7 Medlemsstaternes myndigheder opretter en elektronisk database i henhold til artikel 14 og 18 i direktiv 97/12/EF. 1. skal: Alle brugere med undtagelse af transportvirksomheder De elektroniske databaser skal senest den 31. december 1999 v(cid:230)re fuldt operationelle og fra denne dato indeholde alle de i n(cid:230)vnte direktiv kr(cid:230)vede oplysninger. Artikel 6 1. Fra den 1. januar 1998 udsteder myndighederne et pas for hvert dyr, der skal identificeres i henhold til artikel 4, senest 14 dage efter meddelelsen om dyrets fłdsel eller, hvis det drejer sig om dyr, der er importeret fra tredjelande, senest 14 dage efter meddelelsen om den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats identifika- tion af dyret, jf. artikel 4, stk. 3. Myndighederne kan p(cid:229) de samme betingelser udstede pas for dyr fra en anden medlems- stat. I s(cid:229) fald skal det pas, der ledsager dyret ved dets ankomst, afleveres til myndighederne, som returnerer det til den udste- dende medlemsstat. Efter anmodning fra en medlemsstat kan Kommissionen dog efter proceduren i artikel 10 fasts(cid:230)tte, under hvilke omst(cid:230)ndig- heder medlemsstaterne kan forl(cid:230)nge maksimumsfristen. 2. N(cid:229)r et dyr flyttes, skal det v(cid:230)re ledsaget af sit pas. Uanset stk. 1, fłrste punktum, og stk. 2 kan medlems- 3. stater: (cid:151) der har en elektronisk database, som efter Kommissionens vurdering er fuldt operationel inden den 1. januar 2000, jf. artikel 5, bestemme, at der kun skal udstedes pas for dyr, der er bestemt til handel inden for EF, og at dyrene kun skal v(cid:230)re ledsaget af deres pas, n(cid:229)r de flyttes fra den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats omr(cid:229)de til en anden medlemsstats omr(cid:229)de, og i s(cid:229) fald baseres passets oplysninger p(cid:229) den elektroniske database. I disse medlemsstater afleveres det pas, dyret er ledsaget af ved indfłrslen fra en anden medlemsstat, til myndighederne ved ankomsten. for bes(cid:230)tninger, der (cid:151) indtil den 1. januar 2000 tillade, at der udstedes kollektive inden for den dyrepas p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat, hvis alle dyrene har samme oprindelse og bestemmelsessted og er ledsaget af et vete- rin(cid:230)rcertifikat. flyttes 4. N(cid:229)r dyret dłr, skal brugeren returnere passet til myndig- hederne senest 7 dage efter dyrets dłd. Sendes dyret til et slagteri, er slagteriets leder ansvarlig for, at passet returneres til myndighederne. (cid:151) fłre en ajourfłrt liste (cid:151) s(cid:229) snart den elektroniske database er fuldt operationel, indberette alle flytninger til og fra bedriften og alle fłdsler og dłdsfald p(cid:229) bedriften sammen med datoerne for disse begivenheder til myndighederne senest 15 dage og, fra den 1. januar 2000, senest syv dage efter, at begi- venheden er indtruffet. Efter anmodning fra en medlemsstat kan Kommissionen dog efter proceduren i artikel 10 fast- s(cid:230)tte, under hvilke omst(cid:230)ndigheder medlemsstaterne kan forl(cid:230)nge maksimumsfristen. 2. Brugerne skal, hvis det er relevant, udfylde passet straks ved hvert dyrs ankomst til bedriften og inden dets flytning derfra, og słrge for, at passet ledsager dyret, jf. artikel 6. 3. Brugerne skal efter anmodning herom for dyr, som de har ejet, holdt, transporteret, afsat eller slagtet, give myndighederne alle oplysninger om oprindelse, identifikation og eventuelt bestemmelsessted. Listen skal have et format, som er godkendt af myndig- 4. hederne, og fłres manuelt eller p(cid:229) edb, og den skal til enhver tid v(cid:230)re til disposition for myndighederne, hvis de łnsker det, i en periode, som skal fastl(cid:230)gges af myndighederne, dog mindst tre (cid:229)r. Artikel 8 Medlemsstaterne udpeger den myndighed, der er ansvarlig for at sikre, at dette afsnit overholdes. De underretter hinanden og Kommissionen om, hvem denne myndighed er. Artikel 9 Medlemsstaterne kan lade brugerne som defineret i artikel 2 afholde de omkostninger, der er forbundet med de i artikel 3 omhandlede ordninger og den i dette afsnit fastsatte kontrol. Artikel 10 i artikel 8 i R(cid:229)dets afgłrelse Medmindre andet er fastsat 1999/468/EF (1), gennemfłrelses- vedtager Kommissionen bestemmelserne til dette afsnit efter proceduren i artikel 13 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1258/1999 (2). Disse gennemfłrelses- bestemmelser omfatter navnlig: a) bestemmelser vedrłrende łrem(cid:230)rkerne b) bestemmelser vedrłrende passet c) bestemmelser vedrłrende listen d) mindstekrav til den kontrol, der skal foretages N(cid:229)r dyr eksporteres til tredjelande, skal den sidste bruger til myndighederne p(cid:229) det sted, hvor dyret 5. aflevere passet eksporteres. (1) EFT L 184 af 17. 7. 1999, s. 23. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 103. 28. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 376 E/47 e) anvendelse af administrative sanktioner 2. M(cid:230)rket skal indeholde fłlgende: f) overgangsforanstaltninger, der kr(cid:230)ves for at lette anven- delsen af dette afsnit. AFSNIT II M˘RKNING AF OKSEK(cid:216)D OG OKSEK(cid:216)DSPRODUKTER Artikel 11 En erhvervsdrivende eller en organisation som defineret artikel 12, der: i (cid:151) i henhold til afdeling I i dette afsnit skal m(cid:230)rke oksekłd p(cid:229) salgsstedet og/eller (cid:151) i henhold til afdeling II i dette afsnit łnsker at m(cid:230)rke oksekłd p(cid:229) salgsstedet for at give andre oplysninger end dem, der er fastsat i artikel 13, om egenskaber ved det m(cid:230)rkede kłd eller det dyr, som det stammer fra, eller produktionsbetingelser, skal i den forbindelse overholde dette afsnit. (cid:151) Et referencenummer eller en referencekode, s(cid:229) der kan fast- sl(cid:229)s en sammenh(cid:230)ng mellem kłdet og dyret eller dyrene. Dette nummer kan v(cid:230)re identifikationsnummeret for det enkelte dyr, som oksekłdet stammer fra, eller identifika- tionsnummeret for en gruppe af dyr. (cid:151) Autorisationsnummeret for det slagteri, hvor dyret eller gruppen af dyr er blevet slagtet, og regionen eller medlems- staten eller slagteriet er beliggende. Oplysningerne anfłres p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de: »Slagtet i [regio- nens eller medlemsstatens eller tredjelandets navn] [autori- sationsnummer]«. tredjelandet, hvor (cid:151) Autorisationsnummeret for den udbeningsvirksomhed, hvor slagtekroppen eller gruppen af slagtekroppe er udbenet, og regionen eller medlemsstaten eller tredjelandet, hvor udbe- ningsvirksomheden er beliggende. Oplysningerne anfłres p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de: »Udbenet i [regionens eller medlemssta- tens eller tredjelandets navn] [autorisationsnummer]«. (cid:151) Den dyrekategori, som oksekłdet stammer fra. Dette afsnit finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i R(cid:229)dets direktiv 79/112/E(cid:216)F. (cid:151) Den dato, hvor dyret eller gruppen af dyr, som oksekłdet stammer fra, er slagtet. Artikel 12 I dette afsnit forst(cid:229)s ved: (cid:151) »oksekłd«: de produkter, der henhłrer under KN-kode 0201, 0202, 0206 10 95 og 0206 29 91 (cid:151) Oksekłdets ideelle minimumsmodningsperiode. 3. Medlemsstaterne kan dog, hvis der findes tilstr(cid:230)kkelige oplysninger i den identifikations- og registreringsordning for kv(cid:230)g, der omhandles i afsnit I, beslutte, at der for oksekłd fra dyr, der er fłdt, opdr(cid:230)ttet og slagtet i den samme medlems- stat, ogs(cid:229) skal anfłres yderligere oplysninger p(cid:229) m(cid:230)rket. (cid:151) »m(cid:230)rkning«: anbringelse af et m(cid:230)rke p(cid:229) et eller flere kłdstykker eller p(cid:229) deres emballage, herunder forbrugerin- formation p(cid:229) salgsstedet En obligatorisk ordning som omhandlet i stk. 3 m(cid:229) ikke 4. fłre til forstyrrelser i samhandelen mellem medlemsstaterne. (cid:151) »organisation«: en gruppe erhvervsdrivende fra samme eller forskellige dele af oksekłdshandelen. De gennemfłrelsesordninger, der skal g(cid:230)lde i de medlemsstater, der łnsker at anvende stk. 3, skal godkendes af Kommissionen p(cid:229) forh(cid:229)nd. A f d e l i n g I Obligatorisk EF-m(cid:230)rkningsordning for oksekłd Fra den 1. januar 2003 skal erhvervsdrivende og organi- 5. sationer ogs(cid:229) anfłre fłlgende p(cid:229) m(cid:230)rket: Artikel 13 Almindelige regler (cid:151) den medlemsstat, region eller bedrift eller det tredjeland, hvor dyret er fłdt Erhvervsdrivende og organisationer, der afs(cid:230)tter oksekłd 1. i EF, skal m(cid:230)rke det i henhold til denne artikel. (cid:151) alle de medlemsstater, regioner eller bedrifter eller tredje- lande, hvor opfedningen har fundet sted I forbindelse med den obligatoriske m(cid:230)rkningsordning skal der kunne fastsl(cid:229)s en sammenh(cid:230)ng mellem p(cid:229) den ene side iden- tifikationen af slagtekroppen, fjerdingen eller kłdstykkerne og p(cid:229) den anden side det enkelte dyr eller gruppen af dyr, hvis dette er tilstr(cid:230)kkeligt til at sikre rigtigheden af oplysningerne p(cid:229) det m(cid:230)rke, der skal kontrolleres. (cid:151) den medlemsstat eller region eller det tredjeland eller slag- teri, hvor slagtningen har fundet sted (cid:151) den medlemsstat, region eller udbeningsvirksomhed eller det tredjeland, hvor udbeningen har fundet sted. C 376 E/48 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 28. 12. 1999 Hvis oksekłdet stammer fra dyr, der er fłdt, opdr(cid:230)ttet, slagtet og udbenet: »Oprindelse: tredjelande« eller »Slagtet i: [tredjelandets navn]«. (cid:151) i den samme medlemsstat, kan der dog st(cid:229): »Oprindelse: [medlemsstatens navn]« eller »Oprindelse: EF« (cid:151) i flere forskellige medlemsstater, kan der dog st(cid:229): »Oprin- delse: EF« eller »Oprindelse: flere EF-medlemsstaters navne« (cid:151) i en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande, kan der dog st(cid:229): »Oprindelse: EF og tredjelande« (cid:151) i et eller flere tredjelande, kan der dog st(cid:229): »Oprindelse: [tredjelandets eller tredjelandenes navn]« eller »Oprindelse: tredjelande«. Artikel 14 Undtagelser fra den obligatoriske m(cid:230)rkningsordning 1. Som undtagelse fra artikel 13, stk. 2, og fłrste, andet og tredje led af artikel 13, stk. 5, og artikel 13, stk. 6, skal en erhvervsdrivende eller en organisation, der producerer hakket oksekłd, oksekłdsafpuds eller opsk(cid:229)ret oksekłd, p(cid:229) m(cid:230)rket mindst anfłre de medlemsstater, regioner eller udbeningsvirk- somheder eller tredjelande, hvor oksekłdet er produceret. Artikel 16 Oksekłd, der kan spores tilbage til det enkelte dyr sammenh(cid:230)ng mellem oksekłdets En erhvervsdrivende eller en organisation, der słrger for, at der er identifikation og det enkelte dyr, som oksekłdet stammer fra, har ret til at m(cid:230)rke oksekłdet med et s(cid:230)rligt logo. A f d e l i n g I I Frivillig m(cid:230)rkningsordning Artikel 17 Almindelige regler i afdeling I For m(cid:230)rker, der indeholder andre oplysninger end dem, 1. der er fastsat i dette afsnit, skal hver enkelt erhvervsdrivende eller organisation freml(cid:230)gge en specifikation til myndighedernes orientering i hver enkelt medlemsstat, hvor produktionen eller salget af det p(cid:229)g(cid:230)ldende oksekłd finder sted. Forh(cid:229)ndsorienteringen skal finde sted mindst en m(cid:229)ned fłr, oksekłdet m(cid:230)rkes. Myndighederne kan ogs(cid:229) udarbejde specifikationer til anvendelse i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat, forudsat at det ikke er obligatorisk at anvende dem. Er oksekłdet produceret: I de frivillige m(cid:230)rkningsspecifikationer anfłres det: (cid:151) i den samme region eller medlemsstat, kan der enten st(cid:229) »Fremstillet i: [regionens eller medlemsstatens navn]« eller »Fremstillet i EF« (cid:151) i flere forskellige medlemsstater, kan der dog st(cid:229): »Frem- stillet i [medlemsstaternes navne]« eller »Fremstillet i: EF« (cid:151) i en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande, kan der dog st(cid:229): »Fremstillet i: [medlemsstaternes og tred- jelandenes navne]« eller »Fremstillet i EF og tredjelande« (cid:151) i et eller flere tredjelande, kan der dog st(cid:229): »Fremstillet i: [tredjelandets eller tredjelandenes navn]« eller »Fremstillet i tredjelande«. 2. Som undtagelse fra artikel 13, stk. 2, sjette led, kan en erhvervsdrivende eller en organisation m(cid:230)rke kalvekłd uden at anfłre kłdets minimumsmodning. Artikel 15 Obligatorisk m(cid:230)rkning af oksekłd fra tredjelande (cid:151) hvilke oplysninger m(cid:230)rket skal indeholde (cid:151) hvilke foranstaltninger der skal tr(cid:230)ffes for at sikre, at disse oplysninger er rigtige (cid:151) hvilken kontrolordning der vil blive anvendt i alle produk- tions- og afs(cid:230)tningsled, herunder hvilke former for kontrol der skal udfłres af et uvildigt organ, der er godkendt af myndighederne, og som udpeges af den erhvervsdrivende eller organisationen. Disse organer skal opfylde kriterierne i europ(cid:230)isk standard nr. EN/45011. (cid:151) n(cid:229)r det drejer sig om en organisation, hvilke foranstalt- ninger der vil blive truffet over for et medlem, som ikke overholder specifikationerne. Medlemsstaterne kan beslutte, at kontrol udfłrt af det uvildige organ kan erstattes af kontrol udfłrt af en myndighed. Myndig- heden skal i s(cid:229) fald have det fornłdne kvalificerede personale og tilstr(cid:230)kkelige ressourcer til at udfłre kontrollen. Som undtagelse fra artikel 13 skal oksekłd, der er importeret til EF, og for hvilket ikke alle de oplysninger, som er n(cid:230)vnt i artikel 13, foreligger, m(cid:230)rkes s(cid:229)ledes: Omkostningerne ved kontrol i henhold til dette afsnit afholdes af den erhvervsdrivende eller den organisation, der anvender m(cid:230)rkningsordningen. 28. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 376 E/49 I forbindelse med en specifikation skal der kunne fastsl(cid:229)s 2. en sammenh(cid:230)ng mellem p(cid:229) den ene side identifikationen af slagtekroppen, fjerdingen eller kłdstykkerne og p(cid:229) den anden side det enkelte dyr eller de p(cid:229)g(cid:230)ldende dyr, hvis dette er tilstr(cid:230)kkeligt til at sikre rigtigheden af oplysningerne p(cid:229) det m(cid:230)rke, der skal kontrolleres. (cid:151) hvilke procedurer og kriterier myndigheden skal anvende, n(cid:229)r den undersłger specifikationen (cid:151) hver enkelt erhvervsdrivende og organisation, som har f(cid:229)et godkendt en specifikation af myndigheden. 3. Et m(cid:230)rke skal indeholde oplysninger, som: Kommissionen sender disse meddelelser til medlemsstaterne. (cid:151) myndighederne p(cid:229) forh(cid:229)nd har f(cid:229)et meddelelse om (cid:151) er korrekte og kan kontrolleres i overensstemmelse med den specifikation, som er sendt til myndighederne grundlag Konkluderer Kommissionen p(cid:229) af ovenn(cid:230)vnte meddelelser, at de procedurer og/eller kriterier, der anvendes i et tredjeland, ikke kan ligestilles med de normer, der er fastsat i denne samr(cid:229)d med det p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjeland, at specifikationer fra det p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjeland ikke er gyldige i EF. forordning, beslutter den efter (cid:151) er klare, utvetydige og f(cid:230)lles for det oksekłd, som er blandet fra forskellige dyr. Artikel 19 Sanktioner Har myndighederne ikke senest en m(cid:229)ned efter at have 4. f(cid:229)et forelagt specifikationen rejst indvending mod eller anmodet om yderligere oplysninger om specifikationen, har den erhvervsdrivende eller organisationen ret til at m(cid:230)rke okse- kłdet i overensstemmelse med specifikationen, hvis m(cid:230)rket indeholder den erhvervsdrivendes/organisationens navn eller logo. Viser det sig, at en erhvervsdrivende eller en organisation ikke overholder den i artikel 17, stk. 1, omhandlede specifikation, kan medlemsstaten stille yderligere krav, som den erhvervsdri- vende eller organisationen skal opfylde for at beholde sit m(cid:230)rke, uden at dette i łvrigt berłrer de foranstaltninger, der tr(cid:230)ffes af organisationen selv eller af det uvildige kontrolorgan, der er omhandlet i artikel 17. Produceres og/eller afs(cid:230)ttes oksekłdet 5. medlemsstater, głr medlemsstaternes myndigheder fłlgende: to eller flere i (cid:151) bist(cid:229)r hinanden med effektivt at udveksle oplysninger om anden anvendes der en i m(cid:230)rkningsspecifikationer, medlemsstat (cid:151) anerkender de specifikationer, der anvendes i en anden medlemsstat. Artikel 18 Frivillig m(cid:230)rkning af oksekłd fra tredjelande 1. Finder oksekłdsproduktionen helt eller delvis sted i et tredjeland, har de erhvervsdrivende og organisationerne ret til at m(cid:230)rke oksekłdet i henhold til denne afdeling, hvis de fłrst har sendt deres specifikationer til de myndigheder, som hvert enkelt tredjeland har udpeget til det form(cid:229)l, og myndighederne ikke senest en m(cid:229)ned efter at have modtaget specifikationen har rejst indvending mod eller anmodet om yderligere oplys- ninger om specifikationen. 2. For at en specifikation, der anvendes i et tredjeland, er gyldig i EF, skal tredjelandet i forvejen have givet Kommis- sionen meddelelse om: (cid:151) hvilken myndighed tredjelandet har udpeget A f d e l i n g I I I Almindelige bestemmelser Artikel 20 Gennemfłrelsesbestemmelser 1. Medmindre andet er fastsat i artikel 8 i R(cid:229)dets afgłrelse 1999/468/EF, vedtager Kommissionen gennemfłrelsesbestem- melserne til dette afsnit efter proceduren i artikel 43 i forord- ning (EF) nr. 1254/1999, og definerer herunder: (cid:151) det maksimale antal dyr i en gruppe som omhandlet i artikel 13 (cid:151) de dyrekategorier, som omhandles i artikel 13, stk. 2, fjerde led (cid:151) hakket oksekłd, oksekłdsafpuds og opsk(cid:229)ret oksekłd som omhandlet i artikel 14, stk. 1 (cid:151) det logo, som omhandles i artikel 16 (cid:151) de s(cid:230)rlige oplysninger, som kan anfłres p(cid:229) m(cid:230)rkerne. 2. Efter samme procedure vedtager Kommissionen ogs(cid:229): a) de foranstaltninger, der kr(cid:230)ves for at lette overgangen fra anvendelsen af forordning (EF) nr. 820/97 til anvendelsen af dette afsnit C 376 E/50 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 28. 12. 1999 b) de foranstaltninger, der kr(cid:230)ves til lłsning af specifikke prak- tiske problemer. S(cid:229)danne foranstaltninger kan, hvis der fore- ligger en behłrig begrundelse herfor, fravige visse dele af dette afsnit. Kommissionen fłlger med i udviklingen; den kan, p(cid:229) 5. baggrund heraf efter proceduren i artikel 22A (cid:230)ndre eller oph(cid:230)ve de afgłrelser, der er n(cid:230)vnt i stk. 3. Artikel 21 Udpegning af myndigheder Gennemfłrelsesbestemmelserne til denne artikel vedtages 6. om nłdvendigt efter proceduren i artikel 22A. Medlemsstaterne udpeger den eller de myndigheder, der er ansvarlige for at gennemfłre dette afsnit, senest seks m(cid:229)neder efter, at denne forordning er tr(cid:229)dt i kraft. Artikel 22A 1. Kommissionen bist(cid:229)s af Den St(cid:229)ende Veterin(cid:230)rkomitØ, der er nedsat ved R(cid:229)dets afgłrelse 68/361/E(cid:216)F, efter proce- duren i denne artikels stk. 2. AFSNIT III F˘LLES BESTEMMELSER Artikel 22 1. Medlemsstaterne tr(cid:230)ffer alle de foranstaltninger, der er nłdvendige for at sikre, at denne forordning overholdes. Denne kontrol foregriber ikke eventuel kontrol, som Kommis- sionen foretager analogt med artikel 9 i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95. Eventuelle sanktioner, som medlemsstaterne p(cid:229)l(cid:230)gger brugerne, skal st(cid:229) i forhold til overtr(cid:230)delsens alvor. Sanktionerne kan, n(cid:229)r det er berettiget, omfatte restriktioner med hensyn til at flytte dyrene til eller fra den p(cid:229)g(cid:230)ldende brugers bedrift. 2. Hvis det med henblik p(cid:229) ensartet anvendelse af denne forordnings bestemmelser er nłdvendigt, kan Kommissionens veterin(cid:230)rsagkyndige sammen med myndighederne: a) kontrollere, om medlemsstaterne overholder de n(cid:230)vnte bestemmelser b) foretage kontrol p(cid:229) stedet for at sikre sig, at kontrollen udfłres i henhold til denne forordning. En medlemsstat, p(cid:229) hvis omr(cid:229)de der fłres kontrol, yder 3. Kommissionens veterin(cid:230)rsagkyndige den bistand, de m(cid:229)tte łnske for at kunne udfłre deres opgaver. Resultatet af kontrollen skal drłftes med den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats myndigheder, fłr der udarbejdes en endelig rapport, som rundsendes. skal repr(cid:230)sentant Kommissionens til de foranstaltninger, der 2. forel(cid:230)gger komitØen et tr(cid:230)ffes. KomitØen udkast afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden kan fasts(cid:230)tte alt efter, hvor meget spłrgsm(cid:229)let haster. Den udtaler sig med det flertal, der efter traktatens artikel 205, stk. 2, g(cid:230)lder for afgłrelser, som R(cid:229)det skal tr(cid:230)ffe p(cid:229) forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i komitØen v(cid:230)gtes de stemmer, der afgives af repr(cid:230)sentanterne for medlemstaterne, som anfłrt i n(cid:230)vnte artikel. Formanden deltager ikke i afstem- ningen. 3. Hvis Europa-Parlamentet med en begrundet beslutning głr opm(cid:230)rksom p(cid:229), at et udkast til gennemfłrelsesforanstalt- ninger, som forventes vedtaget, og som er blevet forelagt for en komitØ i henhold til denne forordning vedtaget efter proce- indeb(cid:230)rer en overskridelse af duren i traktatens artikel 251, de gennemfłrelsesbefłjelser, som er fastlagt forordningen, i behandler Kommissionen udkastet p(cid:229) ny. Under hensyn til denne beslutning kan Kommissionen under overholdelse af fristen for den igangv(cid:230)rende procedure forel(cid:230)gge komitØen et nyt udkast til gennemfłrelsesforanstaltninger, viderefłre proce- duren eller forel(cid:230)gge Europa-Parlamentet og R(cid:229)det et forslag til retsakt traktaten. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og komitØen om, hvad den agter at głre p(cid:229) baggrund af Europa-Parlamentets beslutning og om begrun- delsen herfor. i henhold til 4. Kommissionen vedtager de p(cid:229)t(cid:230)nkte foranstaltninger, n(cid:229)r de er i overensstemmelse med komitØens udtalelse, jf. dog stk. 3. 5. Er de p(cid:229)t(cid:230)nkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med komitØens udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udta- lelse, forel(cid:230)gger Kommissionen straks R(cid:229)det et forslag til de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes, og underretter Europa-Parla- mentet. 4. Mener Kommissionen, at resultatet af kontrollen taler for det, tages situationen op til behandling i Den St(cid:229)ende Vete- rin(cid:230)rkomitØ. Den kan tr(cid:230)ffe de nłdvendige afgłrelser efter proceduren i artikel 22A. 6. Er Europa-Parlamentet af den opfattelse, at et forslag, der er forelagt af Kommissionen i henhold til den forordning, som er vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251, indeb(cid:230)rer en overskridelse af de gennemfłrelsesbefłjelser, der er fastsat i forordningen, underretter det R(cid:229)det om sin holdning. 28. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 376 E/51 R(cid:229)det kan, n(cid:229)r det skłnner det hensigtsm(cid:230)ssigt under 7. hensyntagen til en s(cid:229)dan holdning, tr(cid:230)ffe afgłrelse om forslaget med kvalificeret flertal inden for en frist p(cid:229) tre m(cid:229)neder regnet fra dets forel(cid:230)ggelse for R(cid:229)det. Har R(cid:229)det inden for denne frist med kvalificeret flertal tilken- degivet, at det er imod forslaget, behandler Kommissionen forslaget p(cid:229) ny. Den kan forel(cid:230)gge R(cid:229)det et (cid:230)ndret forslag, forel(cid:230)gge sit frems(cid:230)tte forslag til en retsakt i henhold til traktaten. forslag p(cid:229) ny eller Har R(cid:229)det ved udlłbet af denne frist hverken vedtaget den foresl(cid:229)ede gennemfłrelsesretsakt eller tilkendegivet, at det er imod forslaget til gennemfłrelsesforanstaltninger, vedtager Kommissionen den foresl(cid:229)ede gennemfłrelsesretsakt. Artikel 23 1. Forordning (EF) nr. 820/97 oph(cid:230)ves. 2. Henvisninger til forordning (EF) nr. 820/97 betragtes som henvisninger til n(cid:230)rv(cid:230)rende forordning og skal l(cid:230)ses i over- ensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag I. Artikel 24 Denne forordning tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) syvendedagen efter offent- liggłrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Den anvendes fra den [en m(cid:229)ned efter ikrafttr(cid:230)delsen]. BILAG SAMMENLIGNINGSTABEL Forordning (EF) nr. 820/97 N(cid:230)rv(cid:230)rende forordning Artikel 1 Artikel 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 13 Artikel 14, stk. 1 Artikel 14, stk. 2 Artikel 14, stk. 3 Artikel 14, stk. 4 Artikel 15 Artikel 16, stk. 1 Artikel 16, stk. 2 Artikel 16, stk. 3 Artikel 17 Artikel 18 Artikel 19 Artikel 20 Artikel 21 Artikel 22 Artikel 1 Artikel 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 24 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 17, stk. 1 Artikel 17, stk. 2 Artikel 17, stk. 5 Artikel 17, stk. 4 Artikel 18 Artikel 17, stk. 3 Artikel 17, stk. 3 Artikel 13, stk. 2, fłrste led Artikel 19 Artikel 20 (cid:151) Artikel 21 Artikel 22 Artikel 24


title: European Union : Financial Report 1998.

eurovoc_concepts:
Community budget
European Union
activity report
consolidated account
financial analysis


title: PREGUNTA ESCRITA E-1837/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión. Rechazo del programa de reestructuración de los cítricos en Grecia.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
Greece
aid for restructuring
citrus fruit
fruit-growing

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/31 concertadas (148 concluyen este aæo) y de 330 acciones de gastos compartidos (157 concluyen este aæo). En los proyectos de gastos compartidos, 17 contratos estÆn relacionados con la encefalopat(cid:237)a espongiforme bovina/encefalopat(cid:237)a espongiforme transmisible (EEB/EET) («vacas locas»). AdemÆs, se firmaron 92 medidas de est(cid:237)mulo para pequeæas y medianas empresas, incluidas 61 primas exploratorias (todas concluyen este aæo) y 31 acciones de investigaci(cid:243)n cooperativa (4 concluyen este aæo). De la financiaci(cid:243)n total de BIOMED 2 para actividades de investigaci(cid:243)n, un 85 % se concede a instituciones pœblicas y un 15 % a entidades privadas. Se remite directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento un listado de los participantes en el programa BIOMED 2, del coste total por participante y de la participaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n. En lo que se refiere a la comprobaci(cid:243)n del destino de los fondos y a los resultados de las iniciativas financiadas, el equipo de gesti(cid:243)n del programa BIOMED 2 se encarg(cid:243) de la revisi(cid:243)n y evaluaci(cid:243)n de las actividades hasta finales de 1998. El equipo de gesti(cid:243)n del programa sobre calidad de vida, desde enero de 1999 y hasta el final de todos los contratos de BIOMED 2, garantizarÆ que se revisen y evalœen todas las actividades en curso relacionadas con proyectos BIOMED 2. Los funcionarios cient(cid:237)ficos seguirÆn estando en contacto con los directores de los proyectos, mediante sus informes intermedios, y responderÆn a sus necesidades. El programa BIOMED 2 ha establecido un Consejo de revisi(cid:243)n de proyectos formado por expertos externos procedentes de todos los Estados miembros (excepto Luxemburgo), as(cid:237) como de Noruega e Islandia. Su misi(cid:243)n consiste en asistir a la Comisi(cid:243)n en el seguimiento de los proyectos en curso mediante el anÆlisis de los informes peri(cid:243)dicos, en funci(cid:243)n de los hitos consignados en los anexos tØcnicos de los contratos. Durante el per(cid:237)odo 1998-1999, el Consejo de revisi(cid:243)n de proyectos habrÆ revisado un total de 98 de los 600 contratos de BIOMED 2. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n ha creado un sistema de evaluaci(cid:243)n externa de los proyectos en curso. El programa ha sido evaluado anualmente desde 1995 y se han presentado informes correspondientes a los aæos 1995, 1996, 1997 y 1998. Pueden obtenerse todos estos informes, que fueron positivos, previa petici(cid:243)n. En 1999 la evaluaci(cid:243)n externa del programa BIOMED correrÆ a cargo del grupo de evaluaci(cid:243)n encargado del seguimiento del programa sobre calidad de vida. (2000/C 219 E/038) PREGUNTA ESCRITA E-1837/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de octubre de 1999) Asunto: Rechazo del programa de reestructuraci(cid:243)n de los c(cid:237)tricos en Grecia Segœn informaciones publicadas, parece que la Comisi(cid:243)n ha rechazado definitivamente el programa de reestructuraci(cid:243)n del sector de los c(cid:237)tricos en Grecia, cuyo importe ascend(cid:237)a a 77 000 millones de dracmas y que hab(cid:237)a sido presentado el 7 de julio de 1998. En la respuesta del Comisario competente en este Æmbito, Sr. Fischler (E-0002/99 de 4 de marzo de 1999 (1)), a una pregunta m(cid:237)a anterior sobre este asunto, se precisaba que el examen de dicho programa segu(cid:237)a pendiente. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si ha rechazado efectivamente el citado programa y, en caso afirmativo, por quØ motivos? (1) DO C 325 de 12. 11. 1999, p. 57. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de noviembre de 1999) Mediante carta de 7 de julio de 1998, la administraci(cid:243)n griega present(cid:243) a la Comisi(cid:243)n un proyecto de programa de mejora de la producci(cid:243)n de c(cid:237)tricos en Grecia con un coste de 294 millones de euros. En efecto, Grecia propon(cid:237)a que un 75 % de ese importe fuera financiado por la Secci(cid:243)n de Garant(cid:237)a del Fondo Europeo de Orientaci(cid:243)n y Garant(cid:237)a Agr(cid:237)cola (FEOGA), pasando ella a asumir el 25 % restante. Mediante carta de 23 de noviembre de 1998, la Comisi(cid:243)n indic(cid:243) a las autoridades griegas que la Secci(cid:243)n de Garant(cid:237)a del FEOGA no pod(cid:237)a financiar ese programa debido a la envergadura financiera de Øste y a los l(cid:237)mites presupuestarios a que se encuentra sujeta la citada Secci(cid:243)n. C 219 E/32 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 AdemÆs, subray(cid:243) que los programas operativos aplicables por las organizaciones de productores con arreglo a la nueva organizaci(cid:243)n comœn del mercado implantada por el Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo, de 28 de octubre de 1996, por el que se establece la organizaci(cid:243)n comœn de mercados en el sector de las frutas y hortalizas (1) pueden incluir un apartado dedicado a la reestructuraci(cid:243)n. Finalmente, record(cid:243) a las autoridades griegas las posibilidades ofrecidas por la Secci(cid:243)n de Orientaci(cid:243)n del FEOGA. Tras la reuni(cid:243)n celebrada con las autoridades griegas en el mes de diciembre de 1998, la Comisi(cid:243)n llev(cid:243) a cabo entre el 9 y el 13 de enero de 1999 una inspecci(cid:243)n tØcnica en las principales zonas griegas de producci(cid:243)n. El anÆlisis de los resultados de esa misi(cid:243)n, que fueron comunicados a las autoridades griegas mediante carta de 15 de julio de 1999, confirm(cid:243) las conclusiones presentadas en el mes de noviembre de 1998. (1) DO L 297 de 21. 11. 1996. (2000/C 219 E/039) PREGUNTA ESCRITA P-1844/99 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisi(cid:243)n (11 de octubre de 1999) Asunto: Art(cid:237)culo 58 (cid:129) Legalizaci(cid:243)n de los sobornos en BØlgica y respeto de las normativas en materia de competencia El Art(cid:237)culo 58 del C(cid:243)digo Fiscal belga reconoce expl(cid:237)citamente el derecho de las empresas a entregar sobornos, definidos con la eufem(cid:237)stica expresi(cid:243)n «comisiones secretas», cuando esos pagos se consideren «prÆctica habitual»: «El Ministro de Hacienda podrÆ [. ] autorizar la clasificaci(cid:243)n como gastos profesionales de los importes asignados segœn dicho criterio a condici(cid:243)n de que las comisiones no sobrepasen los l(cid:237)mites normales y de que la empresa efectœe el pago de los impuestos correspondientes [. ]». ¿EstÆ al corriente la Comisi(cid:243)n de esta legalizaci(cid:243)n de los sobornos en BØlgica? ¿Considera que respeta el esp(cid:237)ritu y la letra de los Tratados? ¿Le ha comunicado BØlgica los nombres de los pa(cid:237)ses en los que este Estado miembro considera estos pagos «prÆctica habitual»? En particular, ¿puede la Comisi(cid:243)n indicar si BØlgica reconoce estos pagos como «prÆctica habitual» en otros pa(cid:237)ses de la Uni(cid:243)n? ¿No considera la Comisi(cid:243)n, ademÆs, que la legalizaci(cid:243)n de los sobornos constituye una violaci(cid:243)n de los principios en materia de competencia? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de noviembre de 1999) A falta de medidas de armonizaci(cid:243)n, los impuestos directos son competencia de los Estados miembros, a condici(cid:243)n de que se respete el Derecho comunitario y, en particular, las libertades fundamentales previstas por el Tratado. En el marco de la lucha contra la corrupci(cid:243)n, el Consejo de Ministros de la Organizaci(cid:243)n para la Cooperaci(cid:243)n y el Desarrollo Econ(cid:243)mico (OCDE) adopt(cid:243), en abril de 1996, una recomendaci(cid:243)n en la que poreconiza que sus miembros proh(cid:237)ban la deducibilidad de los sobornos pagados a funcionarios pœblicos extranjeros. La firma del Convenio de 17 de diciembre de 1997 sobre la lucha contra la corrupci(cid:243)n de los funcionarios pœblicos extranjeros en las transacciones comerciales internacionales, que ha sido ratificado tuvo un gran impacto en la revisi(cid:243)n de las legislaciones de los Estados contratantes, por BØlgica, garantizando la aplicaci(cid:243)n de la recomendaci(cid:243)n de 1996. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n indic(cid:243), en su Comunicaci(cid:243)n de 21 de mayo de 1997 (1) sobre la pol(cid:237)tica de la Comunidad contra la corrupci(cid:243)n, que plantear(cid:237)a a los Estados miembros la cuesti(cid:243)n de la deducibilidad de los sobornos en las instancias apropiadas, en la perspectiva de buscar un acuerdo sobre una acci(cid:243)n concertada para la supresi(cid:243)n de esta deducibilidad. Segœn la informaci(cid:243)n de que dispone la Comisi(cid:243)n, BØlgica cuenta con un rØgimen que permite, previa las «comisiones secretas» autorizaci(cid:243)n del Ministro de Hacienda, tratar, bajo determinadas condiciones, pagadas como gastos profesionales cuando la empresa efectœa el pago de los impuestos correspondientes a estas comisiones, calculados a los tipos fijados a tanto alzado por el Ministro y que no pueden ser inferiores al 20 %. No obstante, el art(cid:237)culo 7 de la ley de 10 de febrero de 1999 relativa a la represi(cid:243)n de la corrupci(cid:243)n prevØ que esta autorizaci(cid:243)n no podrÆ concederse en lo que respecta a la obtenci(cid:243)n o el mantenimiento de contratos pœblicos o autorizaciones administrativas


title: PREGUNTA ESCRITA E-1827/99 de Mogens Camre (UEN) a la Comisión. Ayudas estructurales a la comercialización y la formación del personal de empresas privadas.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
in-service training
marketing
private sector
restriction on competition
use of aid

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/1 I (Comunicaciones) PARLAMENTO EUROPEO PREGUNTAS ESCRITAS CON RESPUESTA (2001/C 26 E/001) PREGUNTA ESCRITA E-1827/99 de Mogens Camre (UEN) a la Comisi(cid:243)n (13 de octubre de 1999) Asunto: Ayudas estructurales a la comercializaci(cid:243)n y la formaci(cid:243)n del personal de empresas privadas ¿QuØ medidas piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para impedir la distorsi(cid:243)n de la competencia y el derroche de la los recursos de la UE como consecuencia de las ayudas que la UE presta a la comercializaci(cid:243)n, formaci(cid:243)n interna y las medidas de racionalizaci(cid:243)n de empresas privadas? Esta semana, la prensa danesa ha informado de las ayudas que la UE presta, a cargo de los Fondos estructurales, a empresas privadas danesas. Se habla de ayudas a la formaci(cid:243)n del personal, la racionaliza- ci(cid:243)n y la publicidad de las empresas. Ha causado asombro el hecho de que algunas empresas, con la ayuda de asesores familiarizados con las formulaciones y las palabras clave que llevan a la administraci(cid:243)n de la UE a conceder crØditos, han recibido estas ayudas. Los recursos se han adjudicado a las empresas totalmente al azar, lo que ha ocasionado distorsiones de la competencia. He recibido un impreso publicitario de 16 pÆginas distribuido por la Landsforening af Danske Plantehandlere (Asociaci(cid:243)n danesa de comerciantes de plantas) en 1 230 000 ejemplares, es decir, para casi todos los hogares de Dinamarca. Los impresos distribuidos a domicilio constituyen una de las formas de desperdicio de los recursos que muchos ciudadanos desean limitar. Este impreso lleva el logotipo de la UE y el texto: «Campaæa financiada con el apoyo de la Uni(cid:243)n Europea». Las ayudas estructurales que benefician a Dinamarca son muy limitadas y existen ejemplos mucho mÆs provocadores de utilizaci(cid:243)n insensata de las ayudas a cargo de los Fondos estructurales en otros pa(cid:237)ses que reciben ayudas masivas. Si la UE concediera crØditos para mejorar la escuela primaria danesa o para ampliar la enseæanza de la medicina en las universidades, sin duda redundar(cid:237)a en beneficio de los ciudadanos del pa(cid:237)s; pero ofrecer regalos al azar a empresas privadas a cargo de los contribuidores europeos supone una provocaci(cid:243)n que pone de relieve que la Comisi(cid:243)n no cumple con las normas de la UE para evitar distorsiones de la competencia y que le preocupa mÆs que se utilicen los crØditos que lo que recibe a cambio. Respuesta complementaria del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Impedir la distorsi(cid:243)n de la competencia, y el derroche y la mala utilizaci(cid:243)n de los recursos comunitarios a cargo de los Fondos Estructurales es una prioridad fundamental de la Comunidad y, por supuesto, tambiØn de la Comisi(cid:243)n. C 26 E/2 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 La ayuda concedida por los Fondos Estructurales se administra de acuerdo con la pol(cid:237)tica de competencia. Pueden concederse, por ejemplo, ayudas a inversiones pero no ayudas operativas, hay normas especiales para las ayudas a las pequeæas y medianas empresas y hay restricciones en cuanto a las zonas subvencionables. AdemÆs, los Fondos se gestionan de forma descentralizada, segœn normas nacionales y comunitarias sobre gesti(cid:243)n y control financieros. los Estados miembros estÆn de Con respecto a las medidas financiadas por los Fondos Estructurales, acuerdo en dar prioridad a la promoci(cid:243)n de nuevas inversiones productivas para generar ingresos y nuevos puestos de trabajo en las regiones mÆs desfavorecidas. Por œltimo, con el fin de aumentar al mÆximo los efectos de las intervenciones de los Fondos Estructurales, los Estados miembros han decidido establecer disposiciones sobre el tipo de ayuda que puede recibir cada una de las regiones. Esas disposiciones evitan que la financiaci(cid:243)n en virtud del objetivo no 2 (que Dinamarca recibi(cid:243) durante el periodo 1994-1999 en regiones de Jutlandia del Norte y Lolland) se utilice para cofinanciar inversiones en infraestructuras bÆsicas de educaci(cid:243)n puesto que las zonas del objetivo no 2 ya estÆn relativamente bien equipadas en este sentido. Por consiguiente, las infraestructuras bÆsicas de educaci(cid:243)n s(cid:243)lo pueden ser cofinanciadas por los Fondos Estructurales en las regiones mÆs desfavorecidas de la Comunidad (regiones del objetivo no 1). (2001/C 26 E/002) PREGUNTA ESCRITA E-2183/99 de Niels Busk (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: ComitØs y grupos de trabajo en el sector jur(cid:237)dico ¿Puede la Comisi(cid:243)n indicar que comitØs, grupos de trabajo y similares existen en el sector jur(cid:237)dico a escala de la UE? Respuesta del Sr. Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n entiende, tras haberse puesto en contacto con Su Seæor(cid:237)a, que esta pregunta afecta a los grupos de trabajo y las comisiones de justicia y de asuntos de interior. Los programas existentes en los Æmbitos de la justicia y los asuntos de interior (OISIN (1), Falcone (2), la STOP (3), Grotius (4) y Odysseus (5)) se aplican por medio de comisiones dirigidas por la Comisi(cid:243)n. Estas comisiones tienen su base jur(cid:237)dica en las acciones conjuntas adoptadas por el Consejo por las que se crean los propios programas. Su objetivo es ayudar a la Comisi(cid:243)n en la aplicaci(cid:243)n de las medidas previstas en las acciones conjuntas. Estas comisiones estÆn compuestas por un representante de cada Estado miembro y presididas por la Comisi(cid:243)n. En cuanto que la pregunta de Su Seæor(cid:237)a se refiere a las comisiones y grupos de trabajo creados por el Consejo y que asesoran a Øste, no estÆn dentro de la competencia de la Comisi(cid:243)n, y se invita a Su Seæor(cid:237)a a que diriga su pregunta al Consejo. (1) DO L 7 de 10. 1. 1997. (2) DO L 99 de 31. 3. 1998. (3) DO L 322 de 12. 12. 1996. (4) DO L 287 de 8. 11. 1996. (5) DO L 99 de 31. 3. 1998


title: 1999/699/EG: Kommissionens beslut av den 13 oktober 1999 om ändring av beslut 92/469/EEG om godkännande av metoder för att klassificera slaktkroppar av gris i Danmark [delgivet med nr K(1999) 3279] (Endast den danska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Denmark
carcase
classification
meat processing industry
swine

text: L 276/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 10. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 13 oktober 1999 om ändring av beslut 92/469/EEG om godkännande av metoder för att klassificera slaktkroppar av gris i Danmark [delgivet med nr K(1999) 3279] (Endast den danska texten är giltig) (1999/699/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3220/84 av den 13 november 1984 om fastställande av gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 3513/93 (2), särskilt artikel 5. 2 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. Kommissionen har genom beslut 92/469/EEG (3), senast ändrat genom beslut 98/283/EG (4), godkänt olika metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Danmark. Den danska regeringen har begärt att kommissionen skall godkänna användningen av nya formler för beräkning av hur mycket magert kött de avhudade slaktkropparna innehåller enligt de befintliga klassificeringsmetoderna ”KC” och ”FOM/MK”. Den information har lämnats in som krävs enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EEG) nr 2967/85 av den 24 oktober 1985 om tillämpningsfö- reskrifter för gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris (5), ändrad genom förordning (EG) nr 3127/94 (6). En utvärdering av denna begäran visar att villkoren för godkännande av de nya formlerna uppfylls. Beslut 92/469/EEG bör ändras i enlighet med detta. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för griskött. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Beslut 92/469/EEG ändras på följande sätt: 1. Artikel 2 skall ersättas med följande: ”Artikel 2 Utan hinder av den standardpresentation som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 3220/84, får slaktkroppar av gris avhudas innan de vägs och klassificeras, då framklövarna skärs av just ovanför os carpi accessorium och bakklövarna just under calca-neum. Avhudade slaktkroppar skall klassificeras med hjälp av redskapen ’KC’ eller ’FOM/MK’, och en särskild formel som anges i del 1 och 2 i bilagan. Vikten på den varma slaktkroppen (exklusive ister, njurar och diafragma) skall beräknas med hjälp av följande formel: Den varma slaktkroppens vikt = 5,83 + 1,037 × de avhudade slaktkropparnas vikt. ” (1) EGT L 301, 20. 11. 1984, s. 1. (2) EGT L 320, 22. 12. 1993, s. 5. (3) EGT L 265, 11. 9. 1992, s. 39. (4) EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 68. (5) EGT L 285, 25. 10. 1985, s. 39. (6) EGT L 330, 21. 12. 1994, s. 43. 27. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 276/13 2. Del 1 av bilagan skall ändras på följande sätt: Formeln i punkt 3 b skall ersättas med följande: ”Ŷ = 58,881 − 0,1706 x1 + 0,0853 x8 + 0,0452 x9 + 0,0513 x10 + 0,0427 x11”. − 0,0818 x − 0,1645 x 2 − 0,1964 x 3 − 0,1005 x − 0,2553 x − 0,1813 x 7 6 5 4 3. Del 2 av bilagan skall ändras på följande sätt: Formeln i punkt 3 b skall ersättas med följande: ”Ŷ = 62,16152 − 0,2106379 x1 − 0,61076 x2 + 0,1128888 x3 + 0,02276837 x4”. Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark. Artikel 2 Utfärdat i Bryssel den 13 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: Proposition de règlement du Parlement européen et du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 820/97 du Conseil établissant un système d'identification et d'enregistrement des bovins et relatif à l'étiquetage de la viande bovine et des produits à base de viande bovine

text: C 376 E/52 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 28. 12. 1999 Proposition de rŁglement du Parlement europØen et du Conseil modifiant le rŁglement (CE) no 820/97 du Conseil Øtablissant un systŁme d’identification et d’enregistrement des bovins et relatif (cid:224) l’Øtiquetage de la viande bovine et des produits (cid:224) base de viande bovine (1999/C 376 E/08) COM(1999) 487 final (cid:151) 1999/0205(COD) (PrØsentØe par la Commission le 27 octobre 1999) LE PARLEMENT EUROP(cid:201)EN ET LE CONSEIL DE L’UNION EURO- P(cid:201)ENNE, (6) Il est donc nØcessaire de modifier le rŁglement (CE) no 820/97 du Conseil, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, et notam- ment son article 152, vu la proposition de la Commission, vu l’avis du ComitØ Øconomique et social, vu l’avis du ComitØ des rØgions, statuant conformØment (cid:224) la procØdure prØvue (cid:224) l’article 251 du traitØ, considØrant ce qui suit: (1) L’article 19 du rŁglement (CE) no 820/97 du Conseil Øtablis- sant un systŁme d’identification et d’enregistrement des bovins et relatif (cid:224) l’Øtiquetage de la viande bovine et des produits (cid:224) base de viande bovine (1) dispose qu’un systŁme d’Øtiquetage obligatoire de la viande bovine doit Œtre mis en place et Œtre obligatoire dans tous les (cid:201)tats membres (cid:224) compter du 1er janvier 2000. Sur la base d’une proposition de la Commission, le mŒme article prØvoit Øgalement que les rŁgles gØnØrales d’application de ce systŁme obligatoire doivent Œtre arrŒtØes avant cette date. rempla(cid:231)ant les (2) La Commission a prØsentØ au Conseil une proposition de (CE) no 820/97 et rŁglement prØvoyant rŁgles gØnØrales d’application du rØgime d’Øtiquetage obligatoire de la viande bovine. Les procØdures requises pour l’adoption de ce rŁglement ne seront proba- blement pas achevØes avant le 1er janvier 2000. le rŁglement (3) En principe, si un nouveau rŁglement n’Øtait pas arrŒtØ, le systŁme obligatoire fondØ sur l’origine entrerait immØdiate- ment en vigueur sans rŁgles gØnØrales d’application. Cela aurait des consØquences fa(cid:136)cheuses sur la situation des opØrateurs du secteur de la viande bovine, tant dans la CommunautØ que dans les pays tiers. (4) De telles consØquences peuvent Œtre ØvitØes en prorogeant le rØgime facultatif actuel, instituØ par le rŁglement (CE) no 820/97 du Conseil, en reportant d’une annØe l’entrØe en vigueur du systŁme d’Øtiquetage obligatoire Øtabli (cid:224) l’article 19 de ce rŁglement. (5) L’objectif premier du systŁme d’Øtiquetage de la viande bovine est la protection de la santØ publique, dans la mesure oø il est destinØ (cid:224) maintenir et (cid:224) renforcer la confiance du consommateur dans la viande bovine, qui a ØtØ considØrablement entamØe par la crise de l’ESB. La base juridique appropriØe du prØsent rŁglement est donc l’article 152. (1) JO L 117 du 7. 5. 1997, p. 1. ONT ARR˚T(cid:201) LE PR(cid:201)SENT R¨GLEMENT: Article premier L’article 19 du rŁglement remplacØ par le texte suivant: (CE) no 820/97 du Conseil est «Article 19 Un systŁme d’Øtiquetage obligatoire de la viande 1. bovine est mis en place et est obligatoire dans tous les (cid:201)tats membres (cid:224) compter du 1er janvier 2001. Toutefois, ce systŁme obligatoire n’exclut pas la possibilitØ pour un (cid:201)tat membre de dØcider de n’appliquer ce systŁme qu’(cid:224) titre facultatif (cid:224) la viande bovine commercialisØe sur son terri- toire. Le systŁme d’Øtiquetage prØvu par le prØsent rŁgle- ment reste en vigueur jusqu’au 31 dØcembre 2000. En consØquence, sur la base du rapport prØvu au para- le Parlement et le Conseil, conformØment (cid:224) la graphe 3, procØdure Øtablie (cid:224) l’article 152 du traitØ, arrŒtent avant le 1er janvier 2001 les rŁgles gØnØrales d’un systŁme d’Øtique- tage obligatoire de la viande bovine applicables (cid:224) partir de cette date, dans le respect des engagements internationaux de la CommunautØ. Sauf dØcision contraire du Parlement et du Conseil, le 2. systŁme d’Øtiquetage obligatoire (cid:224) compter du 1er janvier 2001 devra, conformØment aux engagements internatio- naux de la CommunautØ, rendre obligatoire, outre la mention sur l’Øtiquette visØe (cid:224) l’article 16, paragraphe 3, la mention de l’(cid:201)tat membre ou du pays tiers oø est nØ l’animal dont la viande provient, des (cid:201)tats membres ou des pays tiers oø il a ØtØ dØtenu et de l’(cid:201)tat membre ou du pays tiers oø il a ØtØ abattu. 3. Les (cid:201)tats membres transmettent (cid:224) la Commission d’ici au 1er mai 1999 des rapports sur la mise en (cid:156)uvre du systŁme d’Øtiquetage de la viande bovine. La Commission transmet au Parlement europØen et au Conseil un rapport sur l’Øtat d’avancement de la mise en (cid:156)uvre des systŁmes d’Øtiquetage de la viande bovine dans les diffØrents (cid:201)tats membres. Toutefois, imposer, dŁs avant 4. les (cid:201)tats membres qui disposent d’un systŁme d’identification et d’enregistrement des bovins suffi- le 1er samment dØveloppØ peuvent janvier 2001, un systŁme d’Øtiquetage obligatoire de la viande bovine provenant d’animaux nØs, engraissØs et abattus sur leur territoire. En outre, ils peuvent dØcider qu’un ou plusieurs des ØlØments d’information ØnumØrØs (cid:224) l’article 16, paragraphes 1 et 2, doivent figurer sur les Øtiquettes. 28. 12. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 376 E/53 Le systŁme obligatoire prØvu au paragraphe 4 ne doit 5. provoquer aucune dØsorganisation des Øchanges entre les (cid:201)tats membres. Les modalitØs de mise en (cid:156)uvre applicables dans les (cid:201)tats membres qui souhaitent recourir aux dispo- sitions du paragraphe 4 nØcessitent l’approbation prØalable de la Commission. D’ici au 1er janvier 2001, le Parlement et le Conseil, 6. conformØment (cid:224) la procØdure Øtablie (cid:224) l’article 152 du traitØ, dØcident si la mention obligatoire d’autres donnØes que celles prØvues au paragraphe 2 et l’extension du champ d’application du prØsent rŁglement (cid:224) d’autres produits que ceux qui sont indiquØs (cid:224) l’article 13, premier tiret, sont possibles et souhaitables. » Article 2 Le prØsent rŁglement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des CommunautØs europØennes. Il est applicable (cid:224) partir du 1er janvier 2000


title: 1999 m. spalio 13 d. Komisijos Sprendimas nustatantis ekologinius kriterijus suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą nešiojamiesiems kompiuteriams (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 3278)Tekstas svarbus EEE.

eurovoc_concepts:
eco-label
environmental protection
innovation
micro-computer

text: 15/4 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 333 31999D0698 L 276/7 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 10 27 KOMISIJOS SPRENDIMAS 1999 m. spalio 13 d. nustatantis ekologinius kriterijus suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą nešiojamiesiems kompiuteriams (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 3278) (tekstas svarbus EEE) (1999/698/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, 1 straipsnis atsižvelgdama į 1992 m. kovo 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 880/92 dėl Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo siste- mos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, kadangi Reglamento (EEB) Nr. 880/92 5 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatyta, kad Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sąlygos turi būti apibrėžtos pagal gami- nių grupes; Gaminių grupė „nešiojamieji kompiuteriai“ (toliau gaminių grupė) yra: — prekyboje esantys nešiojamieji kompiuteriai, kurie yra auto- nomiški ta prasme, kad neturi būti nuolatos prijungti prie išo- rinio programinės įrangos maitinimo, nepriklauso nuo kom- piuterio galios arba įtampos elektros tinkle, reikalingų, kad jie tinkamai dirbtų, ir yra skirti duomenims apdoroti ir turi įves- ties bei išvesties įrenginius. kadangi Reglamento (EEB) Nr. 880/92 10 straipsnio 2 dalyje sakoma, kad gaminio aplinkosaugos veiksmingu- mas vertinamas pagal specialiuosius tų gaminių grupių kri- terijus; 2 straipsnis kadangi šie kriterijai turėtų būti iš naujo apsvarstyti per dvejus metus tam, kad energijos reikalavimai būtų pritai- kyti prie technologinių naujovių ir rinkos plėtros; Gaminių grupės aplinkosaugos veiksmingumas ir tinkamumas naudoti įvertinami atsižvelgiant į priede pateiktus konkrečius ekologinius kriterijus. Komisija kadangi (EEB) pagal Nr. 880/92 6 straipsnį konsultaciniame forume konsulta- vosi su pagrindinėmis šį klausimą keliančiomis grupėmis; Reglamento kadangi šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EEB) Nr. 880/92 7 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, (1) OL L 99, 1992 4 11, p. 1. 3 straipsnis taikomi Gaminių grupės apibrėžimas ir tai gaminių grupei konkretūs ekologiniai kriterijai galioja dvejus metus nuo kito mėnesio, einančio po šių kriterijų priėmimo, pirmos dienos. Jeigu iki šio laikotarpio pabaigos nebus patvirtinti patikslinti kriterijai, jų galiojimas pratęsiamas dar vieneriems metams arba iki tos dienos, kai bus patvirtinti nauji kriterijai, priklausomai nuo to, kas įvyks anksčiau. (1) (2) (3) (4) (5) 334 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15/4 t. Administravimo tikslais šiai gaminių grupei priskirtas gaminių grupės kodas „018“. 4 straipsnis 5 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1999 m. spalio 13 d. Komisijos vardu Margot WALLSTRÖM Komisijos narė 15/4 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 335 PRIEDAS STRUKTŪRA Kad nešiojamiesiems kompiuteriams būtų suteiktas ekologinis ženklas, jie turi atitikti šio priedo kriterijus, kurių paskirtis: — mažinant energijos naudojimą mažinti su energijos naudojimu susijusią žalą arba riziką aplinkai (visuotinis atšilimas, rūgštėjimas, neatsinaujinančių energijos šaltinių išsekimas), — skatinant keisti sudedamąsias dalis bei pakartotinai naudoti kompiuterius ir patogiai eksploatuoti, mažinti su gamtos išteklių naudojimu susijusią žalą arba riziką aplinkosaugai, — mažinant pavojingų medžiagų naudojimą mažinti su gamtos išteklių naudojimu susijusią žalą arba riziką aplinkosaugai. Šie kriterijai taip pat skatina diegti geriausią praktiką ir didina vartotojų informuotumą aplinkosaugos srityje. Be to, ženklinant plastmasines sudedamąsias dalis skatinama pakartotinai jas naudoti. Vertinant gaminius ir atliekant atitikties šio priedo kriterijams monitoringą, kompetentingoms institucijoms rekomenduojama atsižvelgti į pripažintų aplinkosaugos valdymo programų vykdymą, pvz. , EMAS arba ISO 14001. (Pastaba: nereikalaujama įgyvendinti šias valdymo sistemas). PAGRINDINIAI KRITERIJAI 1. Energijos taupymas Didžiausias nešiojamojo kompiuterio sunaudojamos energijos kiekis visiškos ramybės režimo metu – 5 W. Išjungto nešiojamojo kompiuterio didžiausias sunaudojamos energijos kiekis – 3 W. Numatytasis veiksenos režimo pakeitimo iš veikimo į ramybės režimą laikas turi būti 15 neveiklumo minučių. Gamintojas suteikia tokią galimybę, bet vartotojas gali jos atsisakyti. 2. Gyvavimo trukmės pratęsimas Gamintojas suteikia prekybos garantiją, užtikrinančią, kad kompiuteris veiks ne trumpiau kaip trejus metus. Ši garantija galioja nuo gaminio pardavimo vartotojui dienos. Galimybė pakeisti tinkamomis dalimis ir aptarnavimas garantuojamas penkeriems metams nuo gaminio pristatymo. Be to, nešiojamieji kompiuteriai turi atitikti tam tikrus kriterijus. 1. Sisteminiame bloke turi būti modulinė konstrukcija, kad būtų lengva pasiekti sudedamąsias dalis. 2. Turi būti garantuotas laisvosios kreipties atminties praplečiamumas. Pakeičiamas turi būti bent procesorius, standusis diskas ir, jeigu yra, kompaktinių diskų pastoviosios programos atminties kaupiklis. Procesorių galima pakeisti pakeičiant visą pagrindinę plokštę. 3. Turi būti vienas arba keli tušti lizdai. GERIAUSIOS PRAKTIKOS KRITERIJAI 3. Grąžinimas ir pakartotinis perdirbimas Gamintojas turi pasiūlyti, kad nešiojamąjį kompiuterį arba keičiamas jo sudedamąsias dalis galima nemokamai grąžinti pakartotiniam panaudojimui, išskyrus vartotojo užterštas dalis (pvz. , naudojant medicinoje arba branduoliniams tyrimams). Be to, nešiojamasis kompiuteris turi atitikti tam tikrus kriterijus. 1. Vienas kvalifikuotas asmuo pats turi sugebėti jį išardyti. 2. Gamintojas turi patikrinti sistemos išardymą ir pateikti ataskaitą apie išardymą. Tarp kitų punktų ataskaitoje turi būti patvirtinta, kad sujungimai: — lengvai randami ir prieinami, — kiek įmanoma yra standartizuoti, — jiems galima naudoti universalius įrankius. 336 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15/4 t. 3. Nesuderinamos ir pavojingos medžiagos yra atskiriamos. 4. 90 % korpuse ir šasi esančių plastmasinių bei metalinių medžiagų turi būti techniškai pakartotinai panaudojamos. Pakartotinis panaudojimas šiuo atveju – tai pakartotinis panaudojimas, medžiagų pakartotinis panaudojimas arba cheminis perdirbimas (pvz. , pirolizė, dujinimas). Leidžiama plastmasines dalis metalizuoti. 5. Jeigu reikalaujama, kad būtų etiketės, jos būna lengvai atskiriamos arba neatskiriamos. 6. Plastmasinės dalys: — neturi turėti tyčia pridėto švino arba kadmio, — turi būti pagamintos iš vieno polimero arba suderinamų polimerų, išskyrus apdangalą, kurį sudaro ne daugiau kaip 2 tipų polimerai, kuriuos galima atskirti, — neturi turėti metalinių inkrustacijų, kurių nebūtų galima atskirti. 7. Sunkesnėse nei 25 gramų svorio plastmasinėse dalyse, kabeliuose ir plastmasėse, naudojamose formoms lieti iš miltelių, baterijose ar kitoje išorinėje įrangoje turi: Pavadinimas CAS Nr. a) nebūti šių antipirenų: dekabromo bifenilas monobromo difenileteris dibromo difenileteris tribromo difenileteris tetrabromo difenileteris pentabromo difenileteris heksabromo difenileteris heptabromo difenileteris oktabromo difenileteris nonabromo difenileteris dekabromo difenileteris 13654-09-6 101-55-3 2050-47-7 49690-94-0 40088-47-9 32534-81-9 36483-60-0 68928-80-3 32536-52-0 63936-56-1 1163-19-5 85535-84-8 chloroparafinas, kurių grandinės ilgis 10–13 atomų, chloras sudaro > 50 % svorio b) antipireninių medžiagų arba preparatų, kuriuose yra medžiagų, kurioms pagal Tarybos direktyvą 67/548/EEB (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 98/98/EB (2), yra arba gali būti priskirta kuri nors rizikos fazė: R45 (gali sukelti vėžį), R46 (gali sukelti paveldimų genetinių pakitimų), R50 (labai toksiškas vandens organizmams), R51 (toksiškas vandens organizmams), R53 (gali sukelti ilgalaikių nepageidaujamų poveikių vandens aplinkoje), R60 (gali pakenkti vaisingumui) arba R61 (gali pakenkti negimusiam kūdikiui); c) turėti ilgalaikį medžiagos identifikavimo ženklą, atitinkantį ISO 11469. Šiam kriterijui nepriklauso presuotos plastmasinės medžiagos ir plokščio monitoriaus ekrano šviesolaidis. 8. Elementuose turi būti ne daugiau kaip 0,0001 % gyvsidabrio, 0,001 % kadmio arba 0,01 % švino baterijų svorio. 9. Foniniam plokščio monitoriaus ekrano apšvietimui: a) turi būti sunaudojama ne daugiau kaip 5 mg gyvsidabrio mažesniuose kaip 12 colių monitoriaus ekranuose (30,48 cm, kai įstrižai matuojamas aktyvusis monitoriaus ekrano paviršius); b) jame turi būti ne daugiau kaip 10 mg gyvsidabrio didesniems monitoriaus ekranams. 4. Instrukcijos vartotojams Nešiojamasis kompiuteris parduodamas kartu su atitinkama instrukcija vartotojams, kurioje pateikiami nurodymai dėl teisingo aplinkosauginio naudojimo, visų pirma: 1. Rekomendacijos dėl energijos valdymo savybių panaudojimo, taip pat informacija apie tai, kaip nepasinaudojant tomis savybėmis sunaudojama daugiau energijos ir tokiu būdu padidinamos eksploatavimo išlaidos. (1) OL 196, 1967 8 16, p. 1. (2) OL L 355, 1998 12 30, p. 1. 15/4 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 337 2. 3. 4. Informacija apie nešiojamojo kompiuterio mažiausią ir didžiausią energijos sunaudojimą eksploatavimo, ramybės metu ir juos išjungus, taip pat nurodymas, kad energijos sunaudojimas gali būti sumažinamas iki nulio, jeigu kompiuteris išjungiamas iš sieninio elektros lizdo arba išjungiamas pats elektros lizdas. Informacija apie garantiją ir galimybę gauti atsargines dalis. Jeigu vartotojui reikia patobulinti arba pakeisti sudedamąsias dalis, turi būti pateikiama informacija, kaip tai tinkamai atlikti. Informacija apie tai, kad gaminys taip sukonstruotas, kad jo dalys gali būti pakartotinai panaudotos ir jis pats gali būti pakartotinai panaudotas ir kad jo nederėtų išmesti. 5. Nurodymas, kaip vartotojas gali pasinaudoti gamintojo pasiūlymu dėl grąžinimo. 5. Aplinkos apsaugos deklaracija Vartotojams: Aplinkos apsaugos deklaracija turi būti pridedama prie gaminio ir prieinama vartotojams. Šis dokumentas turi atitikti ECMA techninę ataskaitą 70 „Su gaminiu susijusios aplinkosauginės savybės“. Kompetentingoms institucijoms: Kompetentingoms institucijoms turi būti pateikiama deklaracija apie visas skystas ar dujines medžiagas, kurių kiekis viršija 0,1 mg elementuose ir skystųjų kristalų monitoriaus ekrane, kurioms Direktyva 67/548/EEB su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 98/98/EB, yra arba gali būti priskirta kuri nors rizikos frazė: R45 (gali sukelti vėžį), R46 (gali sukelti paveldimų genetinių pakenkimų), R50 (labai toksiškas vandens organizmams), R51 (toksiškas vandens organizmams), R53 (gali sukelti ilgalaikių nepageidaujamų poveikių vandens aplinkoje), R60 (gali pakenkti vaisingumui) arba R61 (gali pakenkti negimusiam kūdikiui). 6. Bandymų laboratorijos BANDYMAI Jeigu reikia atlikti bandymus, juos pareiškėjo sąskaita atlieka laboratorijos, atitinkančios standarte EN 45001 išdėstytus bendruosius reikalavimus. INFORMACIJA VARTOTOJAMS Toliau pateiktas tekstas turi būti pateiktas taip, kad vartotojai jį aiškiai matytų (jei įmanoma, greta etiketės). Šis gaminys turi teisę į Europos Sąjungos ekologinį ženklą, kadangi jis taupiai naudoja energiją ir yra suprojektuotas taip, kad būtų galima pakeisti sudedamąsias dalis, remontuoti, pakartotinai panaudoti ir išmesti nesukeliant žalos aplinkai. Papildoma informacija apie tai, kaip sumažinti poveikį aplinkai, pateikta naudojimo instrukcijoje


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1830/99 von Ioannis Marínos (PPE-DE) an die Kommission. Alterung der Bevölkerung in Europa.

eurovoc_concepts:
Europe
consumer behaviour
demographic analysis
elderly person
gerontology
medical research
migrant worker
population ageing
social security
socioeconomic conditions
working population

text: C 170 E/110 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1830/99 von Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) an die Kommission (13. Oktober 1999) Betrifft: Alterung der Bev(cid:246)lkerung in Europa In den Medien wird st(cid:228)ndig vor dem R(cid:252)ckgang der Geburtenraten und der (cid:220)beralterung der Bev(cid:246)lkerung auf unserem Kontinent gewarnt. Vor kurzem hat der amerikanische Dozent Samuel Preston von der Universit(cid:228)t in Pensilvania eine Prognose ver(cid:246)ffentlicht, derzufolge die Bev(cid:246)lkerung in Europa im Jahre 2050 um 25 % gesunken sein wird und im speziellen Falle Griechenlands die Bev(cid:246)lkerung von 10,2 Millionen auf 8,23 sinken wird. Ferner wird sich die Bev(cid:246)lkerungsstruktur durch die Zunahme der Wirtschaftsfl(cid:252)chtlinge (cid:228)ndern, die in jungen Jahren zuwandern und schrittweise an die Stelle der Ein- heimischen treten werden. Aus der selben Studie geht ebenfalls hervor, da(cid:223) die (cid:220)beralterung der Bev(cid:246)lkerung unter anderem auch zu sp(cid:252)rbaren Ver(cid:228)nderungen im Konsumverhalten der Europ(cid:228)er, zu einem R(cid:252)ckgang der unternehmerischen T(cid:228)tigkeiten und der Neuerungen im Produktionssektor f(cid:252)hren wird, w(cid:228)hrend zwangsl(cid:228)ufig die weniger leistungsf(cid:228)higen Systeme der sozialen Sicherheit zusammenbrechen werden, da immer weniger junge Menschen ihre Beitr(cid:228)ge f(cid:252)r die (cid:228)lteren Menschen bezahlen, die diese Beitr(cid:228)ge fast v(cid:246)llig f(cid:252)r sich in Anspruch nehmen, so da(cid:223) sie selbst keine Altersversorgungsperspektive mehr haben. Welche konkreten Ma(cid:223)nahmen will die Europ(cid:228)ische Kommission ausarbeiten und wann und wie wird sie ihre Durchsetzung vorantreiben, um eine Umkehr dieser f(cid:252)r die Zukunft Europas so gef(cid:228)hrlichen Entwicklung zu sorgen? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (12. November 1999) Die Kommission stimmt mit dem Herrn Abgeordneten darin (cid:252)berein, da(cid:223) das Ausma(cid:223) des demo- graphischen Wandels ein Umdenken und eine Abkehr von (cid:252)berholten Verfahrensweisen und Strategien notwendig macht. In den letzten f(cid:252)nf Jahren hat die Kommission mehrere Initiativen zur F(cid:246)rderung der Debatte zwischen und mit den Mitgliedstaaten zu dieser Problematik entwickelt. So hat die Kommission nach der Ver(cid:246)ffentlichung ihrer demographischen Berichte in den Jahren 1994, 1995 und 1997 Anfang des Jahres eine Mitteilung verabschiedet mit dem Titel (cid:132)Ein Europa f(cid:252)r alle Altersgruppen (cid:129) Wohlstand und Solidarit(cid:228)t zwischen den Generationen(cid:147) (1), in der die Folgen der Alterung der Bev(cid:246)lkerung in der Besch(cid:228)ftigung, im Sozialschutz und in den Einrichtungen des Sozial- und Gesund- heitsbereichs aufgezeigt werden und eine Strategie f(cid:252)r tragf(cid:228)hige politische Antworten in diesen Feldern vorgeschlagen wird. Ebenfalls vor kurzem hat die Kommission eine Mitteilung (cid:252)ber (cid:132)Eine konzertierte Strategie zur Modernisierung des Sozialen Schutzes(cid:147) (2) verabschiedet, in der ein neuer Kooperationsproze(cid:223) zwischen der Kommission und den Mitgliedstaaten in diesem Bereich vorgeschlagen wird. Im Rahmen der Europ(cid:228)ischen Besch(cid:228)ftigungsstrategie ist die niedrige Erwerbst(cid:228)tigenquote (cid:228)lterer Menschen als wichtiges Thema herausgestellt worden und die Mitgliedstaaten wurden aufgefordert, Strategien zur F(cid:246)rderung des lebenslangen Lernens und flexibler Arbeitsregelungen zu entwickeln. Im Bereich der Gesundheitspolitik, der Altenpflege und der damit zusammenh(cid:228)ngenden Forschung wird die Kommission einen besonderen Schwerpunkt auf die altersbezogene medizinische und soziale For- schung im F(cid:252)nften Rahmenprogramm f(cid:252)r die Gemeinschaftsforschung legen, das einen breiten Bereich von Forschungsaktivit(cid:228)ten abdeckt. Nicht zuletzt wird sich die Kommission auch f(cid:252)r eine Debatte (cid:252)ber die gesellschaftlichen Aspekte des demographischen Wandels und f(cid:252)r die Unterst(cid:252)tzung der Mitgliedstaaten bei ihrer Suche nach tragf(cid:228)higen Strategien einsetzen. (1) (2) KOM(99) 221 endg. KOM(99) 347 endg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1827/99 van Mogens Camre (UEN) aan de Commissie. Structuursteun voor de afzet van privé-ondernemingen en opleiding van personeel.

text: 26. 1. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 26 E/1 I (Mededelingen) EUROPEES PARLEMENT SCHRIFTELIJKE VRAGEN MET ANTWOORD (2001/C 26 E/001) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1827/99 van Mogens Camre (UEN) aan de Commissie (13 oktober 1999) Betreft: Structuursteun voor de afzet van privØ-ondernemingen en opleiding van personeel Wat denkt de Europese Commissie te doen om de concurrentievervalsing en verkwisting van EU-middelen te verhinderen, door het feit dat de EU subsidie betaalt voor de afzet van privØ-ondernemingen, interne opleiding en rationalisatieregelingen? De Deense pers heeft deze week verslag gedaan van subsidiºring van Deense bedrijven door de EU- in de privØ-sector, voor structuurfondsen. Er is sprake van subsidies voor de opleiding van personeel bedrijfsrationalisatie en reclamecampagnes. Het heeft enig opzien gebaard dat een aantal individuele ondernemingen, die zich laten bijstaan door raadgevers die zich vertrouwd gemaakt hebben met bepaalde formuleringen en sleutelwoorden die de EU- ambtenarij geld laten uitkeren, erin geslaagd zijn om zich subsidie te laten uitbetalen. De middelen zijn op een bijzonder eigenaardige manier verdeeld, zodat er concurrentievervalsing optreedt. Ik heb een reclame- drukwerk van 16 bladzijden ontvangen dat uitgegeven is door de landelijke vereniging van Deense handelaars in planten op 1. 230. 000 exemplaren, dat m. a. w. aan zo goed als alle Deense huishoudens gestuurd is. Drukwerk dat in alle bussen gestopt wordt, is een vorm van verspilling waar veel burgers paal en perk aan willen stellen. Het drukwek in kwestie draagt het logo van de Europese Unie en de tekst: campagne gefinancierd met steun van de Europese Gemeenschap. De structuursteun waar Denemarken aanspraak op kan maken, is zeer beperkt, en in Denemarken zijn er nog veel meer tergende voorbeelden van ongerijmde gebruikmaking van structuursteun te vinden, die royaal gesubsidieerd worden. Als de EU geld uitkeert om de Deense lagere scholen te verbeteren of om de artsenopleiding aan onze universiteiten uit te bouwen, dan zal dat zonder twijfel een positieve indruk op de Deense burger maken, maar met het geld van de Europese belastingbetaler geschenken uitdelen aan willekeurige privØ-ondernemingen, dat is een provocatie waar duidelijk uit blijkt dat de Commissie zich niet aan de EU-regels houdt om concurrentievervalsing te vermijden en dat het haar niet interesseert wat de belastingbetaler voor zijn geld terugkrijgt, maar dat het haar enig doel is om ervoor te zorgen dat de middelen op raken. Aanvullend antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (19 april 2000) Het voorkomen van concurrentievervalsing, verspilling en misbruik bij de besteding van de communautaire middelen uit de Structuurfondsen is van het allergrootste belang voor de Gemeenschap, en bijgevolg ook voor de Commissie. C 26 E/2 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 26. 1. 2001 De steun uit de Structuurfondsen wordt beheerd in overeenstemming met het concurrentiebeleid. Zo kan er bijvoorbeeld wel investeringssteun maar geen exploitatiesteun worden verleend, gelden er speciale regels voor de ondersteuning van het midden- en kleinbedrijf en zijn er beperkingen wat de in aanmerking komende regio(cid:146)s betreft. Voorts worden de financiºle middelen op gedecentraliseerde wijze beheerd met inachtneming van de nationale en communautaire voorschriften inzake financieel beheer en controle. Ten aanzien van de door de Structuurfondsen ondersteunde acties hebben de lidstaten besloten dat het bevorderen van nieuwe productieve investeringen een prioriteit is om in de zwakkere regio(cid:146)s voor inkomsten en nieuwe arbeidsplaatsen te zorgen. Om het effect van de steun uit de Structuurfondsen zo groot mogelijk te maken, hebben de lidstaten ten slotte ook besloten te bepalen welke soorten steun de individuele regio(cid:146)s kunnen ontvangen. Volgens de betrokken bepalingen mag financiºle steun in het kader van doelstelling 2 (die Denemarken in de periode 1994-1999 heeft ontvangen voor delen van Noord-Jutland en Lolland) niet voor de medefinanciering van investeringen in infrastructuur voor basisonderwijs worden gebruikt, omdat regio(cid:146)s van doelstelling 2 in dit opzicht reeds betrekkelijk goed zijn toegerust. Medefinanciering door de Structuurfondsen van infrastruc- tuur voor basisonderwijs is daarom alleen mogelijk in de zwakste regio(cid:146)s van de Gemeenschap (de regio(cid:146)s van doelstelling 1). (2001/C 26 E/002) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2183/99 van Niels Busk (ELDR) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Juridische ComitØs en werkgroepen Kan de Commissie mededelen welke comitØs, werkgroepen etc. de EU op juridisch terrein kent? Antwoord van de heer Vitorino namens de Commissie (3 maart 2000) De Commissie heeft van het geachte parlementslid vernomen dat zijn vraag betrekking heeft op comitØs en werkgroepen op het gebied van justitie en binnenlandse zaken. De bestaande programma(cid:146)s op het gebied van justitie en binnenlandse zaken (OISIN (1), Falcone (2), STOP (3), Grotius (4) en Odysseus (5)) worden ten uitvoer gelegd door middel van comitØs die door de Commissie worden geleid. De rechtsgrond voor deze comitØs vormen de door de Raad aangenomen gemeenschappelijke optredens houdende oprichting van de programma(cid:146)s. De comitØs moeten de Com- missie bijstaan bij het uitvoeren van de maatregelen waarin de gemeenschappelijke optredens voorzien. Zij bestaan uit een vertegenwoordiger van elke lidstaat en worden door de Commissie voorgezeten. Voor zover de vraag van het geachte parlementslid betrekking heeft op door de Raad opgerichte comitØs en werkgroepen, die de Raad bijstaan: deze vallen niet onder de bevoegdheid van de Commissie, en het geachte parlementslid wordt dan ook verzocht zijn vraag tot de Raad te richten. (1) PB L 7 van 10. 1. 1997. (2) PB L 99 van 31. 3. 1998. (3) PB L 322 van 12. 12. 1996. (4) PB L 287 van 8. 11. 1996. (5) PB L 99 van 31. 3. 1998