title: Fælles holdning (EF) nr. 41/1999 af 22. oktober 1999 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU policy
water
water management

text: 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/1 I (Meddelelser) R¯DET F˘LLES HOLDNING Nr. 41/1999 fastlagt af R(cid:229)det den 22. oktober 1999 med henblik p(cid:229) vedtagelse af Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 1999/(cid:133)/EF om fastl(cid:230)ggelse af en ramme for F(cid:230)llesskabets vandpolitiske foranstaltninger (1999/C 343/01) EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 175, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg (2), under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3), i henhold til fremgangsm(cid:229)den i traktatens artikel 251 (4), og ud fra fłlgende betragtninger: (1) Konklusionerne fra ministerseminaret i Frankfurt i 1988 om F(cid:230)llesskabets vandpolitik understregede behovet for f(cid:230)llesskabslovgivning om łkologisk kvalitet; i sin resolu- tion af 28. juni 1988 (5) opfordrede R(cid:229)det Kommissionen til at forel(cid:230)gge forslag til forbedring af den łkologiske kvalitet af F(cid:230)llesskabets overfladevand; (2) i erkl(cid:230)ringen fra ministerseminaret om grundvand, der blev afholdt i Haag i 1991, erkendtes behovet for hand- (1) EFT C 184 af 17. 6. 1997, s. 20, EFT C 16 af 20. 1. 1998, s. 14, og EFT C 108 af 7. 4. 1998, s. 94. (2) EFT C 355 af 21. 11. 1997, s. 83. (3) EFT C 180 af 11. 6. 1998, s. 38. (4) Europa-Parlamentets udtalelse af 11. februar 1999 (EFT C 150 af 28. 5. 1999, s. 419), R(cid:229)dets f(cid:230)lles holdning af 22. oktober 1999 og Europa-Parlamentets afgłrelse af (cid:133) (endnu ikke offentliggjort i EFT). (5) EFT C 209 af 9. 8. 1988, s. 3. ling for at undg(cid:229) forringelse p(cid:229) lang sigt af ferskvands- kvaliteten og ferskvandsm(cid:230)ngden, og der blev opfordret til at vedtage et handlingsprogram, som skulle gennem- fłres inden (cid:229)r 2000 og stile mod b(cid:230)redygtig forvaltning og beskyttelse af ferskvandsressourcerne; i sine resolutio- ner af 25. februar 1992 (6) og 20. februar 1995 (7) efter- lyste R(cid:229)det et handlingsprogram for grundvand og en revision af R(cid:229)dets direktiv 80/68/E(cid:216)F af 17. december 1979 om beskyttelse af grundvand mod forurening for- (cid:229)rsaget af visse farlige stoffer (8) som led i en overordnet politik for ferskvandsbeskyttelse; (3) (4) (5) vand uds(cid:230)ttes i F(cid:230)llesskabet for stigende pres fra den konstante stigning i efterspłrgslen efter vand i tilstr(cid:230)kke- lige m(cid:230)ngder og af god kvalitet til alle anvendelsesfor- m(cid:229)l; den 10. november 1995 forelagde Det Europ(cid:230)iske Miljłagentur i »Environment in the European Union (cid:151) 1995« (Europas miljł (cid:151) 1995) en ajourfłrt rapport om miljłets tilstand, som bekr(cid:230)ftede, at der er behov for handling for at beskytte F(cid:230)llesskabets vandressourcer, b(cid:229)de hvad ang(cid:229)r kvalitet og m(cid:230)ngde; den 18. december 1995 vedtog R(cid:229)det konklusioner, hvori det bl. a. anfłrte behovet for et nyt rammedirektiv med grundprincipper for en b(cid:230)redygtig vandpolitik i Den Europ(cid:230)iske Union og opfordrede Kommissionen til at frems(cid:230)tte et forslag; den 21. februar 1996 vedtog Kommissionen en medde- lelse til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det om »Det Europ(cid:230)- iske F(cid:230)llesskabs vandpolitik«, der fasts(cid:230)tter principperne for F(cid:230)llesskabets vandpolitik; (6) EFT C 59 af 6. 3. 1992, s. 2. (7) EFT C 49 af 28. 2. 1995, s. 1. (8) EFT L 20 af 26. 1. 1980, s. 43. Direktivet er (cid:230)ndret ved direktiv 91/692/E(cid:216)F (EFT L 377 af 31. 12. 1991, s. 48). C 343/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 den 9. september 1996 forelagde Kommissionen et for- slag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning om et handlingsprogram for integreret beskyttelse og forvalt- ning af grundvand (1); Kommissionen pegede i dette for- slag p(cid:229) behovet for at fastl(cid:230)gge procedurer for regule- ring af indvinding af ferskvand og for overv(cid:229)gning af ferskvandsm(cid:230)ngden og ferskvandskvaliteten; (13) foruds(cid:230)tningerne for, at dette direktiv f(cid:229)r den łnskede virkning, er et n(cid:230)rt samarbejde og en samordnet indsats p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan, medlemsstatsplan og lokalt plan samt oplysning, hłring og inddragelse af offentligheden, her- under brugerne; (6) (7) den 29. maj 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det om fornuftig anvendelse og bevaring af v(cid:229)domr(cid:229)der, hvori det erkendtes, at v(cid:229)domr(cid:229)der spiller en vigtig rolle i beskyttelsen af vand- ressourcer; (8) det er nłdvendigt at udvikle en integreret vandpolitik for F(cid:230)llesskabet; (9) den 25. juni 1996 opfordrede R(cid:229)det, den 19. september 1996 Regionsudvalget, den 26. september 1996 Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og den 23. oktober 1996 Europa-Parlamentet Kommissionen til at frems(cid:230)tte et forslag til et r(cid:229)dsdirektiv om fastl(cid:230)ggelse af en ramme for en europ(cid:230)isk vandpolitik; (10) (11) (12) som fastsat i traktatens artikel 174 bidrager F(cid:230)llesskabets forfłlgelse af m(cid:229)lene om bevarelse, miljłpolitik til beskyttelse og forbedring af miljłkvaliteten ved en for- nuftig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, og den bygger p(cid:229) forsigtighedsprincippet og principperne om forebyggende indsats, om at indgreb over for miljł- skader fortrinsvis sker ved kilden og om, at forureneren betaler; som fastsat i traktatens artikel 174 tager F(cid:230)llesskabet ved udarbejdelsen af sin miljłpolitik hensyn til eksisterende videnskabelige og tekniske data, miljłforholdene i de for- skellige omr(cid:229)der i F(cid:230)llesskabet, den łkonomiske og sociale udvikling i F(cid:230)llesskabet som helhed og den afba- lancerede udvikling i dets omr(cid:229)der samt til mulige for- dele og ulemper ved handling eller manglende handling; der er forskellige forhold og behov i F(cid:230)llesskabet, som kr(cid:230)ver forskellige specifikke lłsninger; denne forskellig- artethed błr tages i betragtning ved planl(cid:230)gningen og gennemfłrelsen af foranstaltninger til at sikre beskyttelse og b(cid:230)redygtig anvendelse af vand inden for rammerne af vandlłbsoplandet; beslutninger błr tr(cid:230)ffes s(cid:229) t(cid:230)t som muligt p(cid:229) de steder, hvor vandet anvendes eller p(cid:229)virkes; der błr derfor l(cid:230)gges s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) handling inden for medlemsstaternes ansvarsomr(cid:229)de gennem udarbejdelse af indsatsprogrammer, der er afpasset regionale og lokale forhold; (14) vandforsyning er en forsyningspligtsydelse som defineret i Kommissionens meddelelse »Forsyningspligtsydelse i Europa« (2); (15) (16) der er behov for yderligere integration af vandbeskyttelse og b(cid:230)redygtig vandforvaltning i andre f(cid:230)llesskabspoliti- ske omr(cid:229)der, navnlig energipolitik, transportpolitik, land- brugspolitik, fiskeripolitik, regionalpolitik og turistpolitik; dette direktiv błr danne grundlag for en fortsat dialog og udvikling af strategier rettet mod yderligere integra- tion af omr(cid:229)derne; dette direktiv kan ogs(cid:229) bidrage v(cid:230)sentligt samarbejde p(cid:229) andre omr(cid:229)der, bl. a. Det Europ(cid:230)iske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (ESDP (cid:151) European Spatial Deve- lopment Perspective); til medlemsstaternes F(cid:230)llesskabets vandpolitik kr(cid:230)ver en gennemsigtig, effek- tiv og sammenh(cid:230)ngende lovgivningsramme; F(cid:230)llesskabet błr tilvejebringe f(cid:230)lles principper og en overordnet ramme for indsatsen; dette direktiv udgłr en s(cid:229)dan ramme, og det vil samordne og integrere samt p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt yderligere udvikle de overordnede principper og strukturer for beskyttelse og b(cid:230)redygtig anvendelse af vand i F(cid:230)llesskabet i overensstemmelse med subsidiari- tetsprincippet; (17) dette direktiv tager sigte p(cid:229) at bevare og forbedre vand- miljłet i F(cid:230)llesskabet; dette form(cid:229)l vedrłrer hovedsagelig kvaliteten af det p(cid:229)g(cid:230)ldende vand; vandm(cid:230)ngden er et af de aspekter, der m(cid:229) kontrolleres af hensyn til vandkva- liteten, og der błr derfor ogs(cid:229) fastl(cid:230)gges foranstaltninger vedrłrende m(cid:230)ngden til understłtning af m(cid:229)let om at sikre en god kvalitet; (18) en grundvandsforekomsts kvantitative tilstand kan have indvirkning p(cid:229) den łkologiske kvalitet of overfladevand til grund- og terrestriske łkosystemer, der er knyttet vandsforekomsten; (19) i forskellige F(cid:230)llesskabet og medlemsstaterne er part internationale aftaler, der indeholder vigtige forpligtelser vedrłrende beskyttelse af havvand mod forurening, navnlig konventionen om beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det, undertegnet den 9. april 1992 i Hel- singfors og godkendt ved R(cid:229)dets afgłrelse 94/157/EF (3), konventionen om beskyttelse af havmiljłet i det nordłst- (1) EFT C 355 af 25. 11. 1996, s. 1. (2) EFT C 281 af 26. 9. 1996, s. 3. (3) EFT L 73 af 16. 3. 1994, s. 19. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/3 lige Atlanterhav, undertegnet den 22. september 1992 i Paris og godkendt ved R(cid:229)dets afgłrelse 98/249/EF (1), og konventionen om beskyttelse af Middelhavet mod forure- ning, undertegnet den 16. februar 1976 i Barcelona og godkendt ved R(cid:229)dets afgłrelse 77/585/E(cid:216)F (2), samt dens protokol om beskyttelse af Middelhavet mod landbaseret forurening, undertegnet den 17. maj 1980 i Athen og godkendt ved R(cid:229)dets afgłrelse 83/101/E(cid:216)F (3); dette direktiv vil bidrage til, at F(cid:230)llesskabet og medlemssta- terne kan opfylde disse forpligtelser; grundvandstilstand og til at vende enhver betydelig og vedvarende stigende tendens i koncentrationen af forure- nende stoffer i grundvandet; (25) ved gennemfłrelsen af m(cid:229)lene i dette direktiv og ved udarbejdelsen af et indsatsprogram med henblik herp(cid:229) kan medlemsstaterne indsatsprogrammet gradvis for at fordele udgifterne til gennemfłrelsen; iv(cid:230)rks(cid:230)tte (20) dette direktiv vil bidrage til en progressiv reduktion af emissioner af farlige stoffer i vand; (26) (21) for at indsats der er behov for f(cid:230)lles principper for at samordne med- lemsstaternes forbedre beskyttelsen af F(cid:230)llesskabets vand med hensyn til m(cid:230)ngde og kvalitet, fremme b(cid:230)redygtigt vandforbrug, bidrage til lłsningen af gr(cid:230)nseoverskridende vandproblemer, beskytte vandłko- systemer samt terrestriske łkosystemer og v(cid:229)domr(cid:229)der, der er direkte afh(cid:230)ngige heraf, og beskytte og udvikle den potentielle anvendelse af F(cid:230)llesskabets vandforekom- ster; (22) der błr fastl(cid:230)gges f(cid:230)lles definitioner for vands tilstand med hensyn til kvalitet og, n(cid:229)r det er relevant i forbin- delse med miljłbeskyttelse, m(cid:230)ngde; der błr fasts(cid:230)ttes miljłm(cid:229)l, som kan sikre en god tilstand for overflade- vand og grundvand i F(cid:230)llesskabet; (23) medlemsstaterne błr sigte mod at opfylde m(cid:229)let for i det mindste god vandtilstand ved at fastsl(cid:230)gge og gennem- fłre de fornłdne foranstaltninger inden for integrerede indsatsprogrammer under hensyntagen til eksisterende f(cid:230)llesskabskrav; hvor vandtilstanden allerede er god, błr den opretholdes; for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r grundvand błr der stilles krav om en god vandtilstand; herudover błr enhver betydelig og vedvarende stigende tendens i kon- centrationen af forurenende stoffer identificeres og ven- des; (24) overfladevand og grundvand er i princippet fornyelige naturressourcer; s(cid:229)fremt der skal sikres en god grund- vandstilstand, m(cid:229) der (cid:151) som fłlge af den tid, grund- vandsdannelse og -fornyelse naturligt tager (cid:151) gribes tid- ligt ind og foretages en stabil og langsigtet planl(cid:230)gning af beskyttelsesforanstaltninger; der m(cid:229) i tidsplanerne tages hensyn til den tid, det tager at opn(cid:229) forbedringer, n(cid:229)r der udarbejdes foranstaltninger til opn(cid:229)else af en god (1) EFT L 104 af 3. 4. 1998, s. 1. (2) EFT L 240 af 19. 9. 1977, s. 1. (3) EFT L 67 af 12. 3. 1983, s. 1. (27) (28) for at sikre en fuldst(cid:230)ndig og konsekvent gennemfłrelse af dette direktiv błr eventuelle forl(cid:230)ngelser af tidsplanen ske p(cid:229) grundlag af relevante, klare og gennemsigtige kri- terier og begrundes af medlemsstaterne i vandomr(cid:229)depla- nerne; i tilf(cid:230)lde, hvor en vandforekomst p(cid:229)virkes s(cid:229)ledes af menneskelige aktiviteter, eller hvor de naturlige forhold er s(cid:229)ledes, at det kan v(cid:230)re umuligt eller urimeligt dyrt at opn(cid:229) en god tilstand, kan der fasts(cid:230)ttes mindre strenge miljłm(cid:229)l p(cid:229) grundlag af relevante, klare og gennemsig- tige kriterier, og der błr tages alle mulige skridt for at undg(cid:229) yderligere forringelse af vandets tilstand; der kan v(cid:230)re grunde til undtagelser fra kravet om at undg(cid:229) yderligere forringelse eller at opn(cid:229) en god tilstand under specifikke forhold, hvis bestr(cid:230)belserne mislykkes p(cid:229) grund af uforudsete eller ekstraordin(cid:230)re omst(cid:230)ndig- heder, navnlig oversvłmmelser eller tłrke, eller nye (cid:230)ndringer af et overfladevandomr(cid:229)des fysiske karakteri- stika eller (cid:230)ndringer i grundvandsstanden af hensyn til v(cid:230)sentlige samfundsinteresser; men der m(cid:229) i s(cid:229) fald tr(cid:230)ffes enhver rimelig foranstaltning for at afbłde den skadelige virkning p(cid:229) vandomr(cid:229)dets tilstand; (29) det błr tilstr(cid:230)bes at n(cid:229) m(cid:229)let om en god vandtilstand for hvert vandlłbsopland, s(cid:229)ledes at foranstaltninger vedrł- rende overfladevand og grundvand, der tilhłrer samme łkologiske og hydrologiske system, samordnes; (30) af hensyn til miljłbeskyttelsen er der behov for stłrre integration af de kvalitative og kvantitative aspekter for b(cid:229)de overfladevand og grundvand under hensyntagen til vandets naturlige strłmningsforhold inden for vand- kredslłbet; (31) hvor anvendelse af vand i et vandlłbsopland kan have gr(cid:230)nseoverskridende virkninger, błr dette direktivs krav til opfyldelse af miljłm(cid:229)lene og navnlig alle indsatspro- grammer samordnes for hele vandomr(cid:229)dedistriktet; for vandlłbsoplande, der overskrider F(cid:230)llesskabets gr(cid:230)nser, błr medlemsstaterne forsłge at sikre en passende sam- C 343/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 ordning med de relevante tredjelande; dette direktiv vil bidrage til overholdelse af F(cid:230)llesskabets forpligtelser i henhold til internationale konventioner om beskyttelse og forvaltning af vand, navnlig De Forenede Nationers konvention om beskyttelse og anvendelse af gr(cid:230)nseover- skridende vandlłb og internationale słer, godkendt ved R(cid:229)dets afgłrelse 95/308/EF (1), og senere aftaler om dens anvendelse; (38) (39) (32) det er nłdvendigt at foretage analyser af et vandlłbs- oplands karakteristika og fłlgerne af menneskelige aktivi- teter samt en łkonomisk analyse af vandanvendelse; medlemsstaterne błr overv(cid:229)ge udviklingen i vandets til- stand systematisk og p(cid:229) et sammenligneligt grundlag i hele F(cid:230)llesskabet; s(cid:229)danne oplysninger er nłdvendige for at tilvejebringe et solidt grundlag for medlemsstaternes udformning af indsatsprogrammer for at opfylde dette direktivs m(cid:229)l; for til miljłkvalitet emissioner f(cid:230)lles minimumskrav og mini- for mumsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier bestemte grupper eller familier af forurenende stoffer błr fasts(cid:230)ttes fastl(cid:230)gges i bestemmelser krav og for gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan; f(cid:230)llesskabslovgivning; der błr s(cid:229)danne vedtagelse g(cid:230)ldende af det er nłdvendigt, at forurening ved udledning af forskel- lige farlige stoffer bek(cid:230)mpes; R(cid:229)det błr p(cid:229) forslag af Kommissionen beslutte, hvilke stoffer der fłrst og frem- mest skal s(cid:230)ttes ind mod, og tr(cid:230)ffe s(cid:230)rlige foranstaltnin- ger mod forurening af vand med disse stoffer, idet der tages hensyn til alle v(cid:230)sentlige kilder og fasts(cid:230)ttes et niveau og en kombination af kontrolforanstaltninger, der er omkostningseffektive og st(cid:229)r i rimeligt forhold til de łnskede resultater; (33) medlemsstaterne błr identificere der anvendes til indvinding af drikkevand, og sikre overhol- delse af R(cid:229)dets direktiv 80/778/E(cid:216)F af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand (2); vandomr(cid:229)der, (34) medlemsstaternes anvendelse af łkonomiske virkemidler kan v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssig som led i et indsatsprogram; i overensstemmelse med navnlig princippet om, at forure- neren betaler, błr der tages hensyn til princippet om, at alle omkostninger forbundet med forsyningspligtydelser skal d(cid:230)kkes, herunder miljłm(cid:230)ssige og ressourcerelate- rede omkostninger forbundet med skader eller negative virkninger p(cid:229) vandmiljłet; med henblik herp(cid:229) bliver der brug for en łkonomisk analyse af vandforsyningen p(cid:229) grundlag af langtidsprognoser for udbud og efterspłrgsel efter vand i vandomr(cid:229)dedistriktet; (35) der er behov for at forebygge eller mindske virkningerne af forurening som fłlge af uheld; der błr fasts(cid:230)ttes for- anstaltninger med henblik herp(cid:229) i indsatsprogrammet; (36) med hensyn til forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af forure- ning błr F(cid:230)llesskabets vandpolitik baseres p(cid:229) en kombi- neret metode, hvor der gribes ind ved kilden ved fast- s(cid:230)ttelse af emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier og miljłkvalitetskrav; (37) med hensyn til vandm(cid:230)ngde błr der fastl(cid:230)gges overord- nede principper for tilsyn med indvinding og opmagasi- nering af vand for at sikre, at de berłrte vandsystemer er miljłm(cid:230)ssigt b(cid:230)redygtige; (1) EFT L 186 af 5. 8. 1995, s. 42. (2) EFT L 229 af 30. 8. 1980, s. 11. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved direktiv 98/83/EF (EFT L 330 af 5. 12. 1998, s. 32). (40) medlemsstaterne błr tr(cid:230)ffe foranstaltninger til at elimi- nere forurening af overfladevand med de prioriterede stoffer og progressivt nedbringe forurening med andre stoffer, som ellers ville forhindre medlemsstatererne i at opfylde m(cid:229)lene for overfladevandomr(cid:229)der; (41) for at słrge for, at offentligheden, herunder vandforbru- gere, deltager i udarbejdelse og ajourfłring af vandomr(cid:229)- deplaner, er det nłdvendigt at słrge for tilstr(cid:230)kkelig information om planlagte foranstaltninger og rapportere om, hvorledes s(cid:229)danne foranstaltninger skrider frem, for s(cid:229)ledes at inden der tr(cid:230)ffes endelige beslutninger om de nłdvendige foranstaltninger; involvere offentligheden, (42) dette direktiv vil słrge for ordninger til behandling af hindringer for forbedring af vandets tilstand, der falder for F(cid:230)llesskabets lovgiv- uden for anvendelsesomr(cid:229)det ning p(cid:229) vandomr(cid:229)det, idet det er hensigten at udvikle passende f(cid:230)llesskabsstrategier til overvindelse heraf; (43) Kommissionen błr (cid:229)rligt forel(cid:230)gge en ajourfłrt plan for mulige fremtidige initiativer, som den agter at foresl(cid:229) for vandsektoren; (44) der błr som led i dette direktiv fastl(cid:230)gges tekniske speci- fikationer for at sikre sammenh(cid:230)ng i m(cid:229)den at agere p(cid:229) inden for F(cid:230)llesskabet; kriterierne for vurdering af vand- tilstanden, beskrevet i bilag V, er et vigtigt skridt fremad; tilpasning af visse tekniske elementer, beskrevet i bila- gene, til den tekniske udvikling og standardisering af overv(cid:229)gnings-, prłvetagnings- og analysemetoder błr vedtages ved en udvalgsprocedure; for at fremme fuld forst(cid:229)else og en konsekvent anvendelse af kriterierne for karakterisering af vandomr(cid:229)dedistrikterne og vurdering af vandtilstanden kan Kommissionen vedtage retningslin- jer for anvendelse af disse kriterier; 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/5 (45) (46) (47) gennemfłrelsen af dette direktiv vil medfłre et beskyttel- sesniveau for vand, som mindst svarer til det, der er fast- sat ved tidligere retsakter, som derfor błr oph(cid:230)ves, n(cid:229)r de relevante bestemmelser i dette direktiv er gennemfłrt fuldt ud; dette direktivs bestemmelser overtager de rammebestem- melser om regulering af forurening med farlige stoffer, der er fastsat i R(cid:229)dets direktiv 76/464/E(cid:216)F (1); n(cid:230)vnte direktiv błr derfor oph(cid:230)ves, n(cid:229)r de relevante bestemmel- ser i dette direktiv er gennemfłrt fuldt ud; for słrges fuldst(cid:230)ndig gennemfłrelse og der błr h(cid:229)ndh(cid:230)velse af eksisterende miljłlovgivning om beskyt- telse af vand; det er nłdvendigt, at der gennem passende sanktioner i medlemsstaternes lovgivning słrges for, at gennemfłrelsesbestemmelserne til dette direktiv anvendes korrekt i hele F(cid:230)llesskabet; disse sanktioner błr v(cid:230)re effektive, st(cid:229) i et rimeligt forhold til overtr(cid:230)delsen og have en afskr(cid:230)kkende virkning (cid:151) UDSTEDT F(cid:216)LGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Form(cid:229)l Direktivets overordnede form(cid:229)l er at fastl(cid:230)gge en ramme for beskyttelse af vandlłb og słer, overgangsvande, kystvande og grundvand, som: a) forebygger yderligere forringelse og beskytter og forbedrer vandłkosystemernes tilstand og, hvad ang(cid:229)r deres vandbe- hov, ogs(cid:229) terrestriske łkosystemer og v(cid:229)domr(cid:229)der, der er direkte afh(cid:230)ngige af vandłkosyste- merne tilstanden for b) fremmer b(cid:230)redygtig vandanvendelse baseret p(cid:229) langsigtet beskyttelse af tilg(cid:230)ngelige vandressourcer c) bidrager til at afbłde virkningerne af oversvłmmelser og tłrke og derved bidrager til: (cid:151) tilstr(cid:230)kkelig forsyning af overfladevand og grundvand af god kvalitet, som er nłdvendig for at opn(cid:229) en b(cid:230)redygtig, afbalanceret og rimelig vandanvendelse (1) EFT L 129 af 18. 5. 1976, s. 23. Direktivet er (cid:230)ndret ved direktiv 91/692/E(cid:216)F (EFT L 377 af 31. 12. 1991, s. 48). (cid:151) beskyttelse af territoriale og marine vande (cid:151) at opfylde m(cid:229)lene i de relevante internationale aftaler, her- under de m(cid:229)l, der tager sigte p(cid:229) at forebygge og eliminere forurening af havmiljłet, og (cid:151) progressiv reduktion af emissioner af farlige stoffer. Artikel 2 Definitioner I dette direktiv g(cid:230)lder fłlgende definitioner: 1) 2) 3) 4) indvand bortset »Overfladevand«: fra grundvand; over- gangsvande og kystvande, undtagen med hensyn til kemisk tilstand, hvor det ogs(cid:229) omfatter territorialfar- vande. »Grundvand«: alle former for vand under jordoverfladen i m(cid:230)ttede zoner og i direkte kontakt med jordoverfladen eller undergrunden. »Indvand«: alt stillest(cid:229)ende eller strłmmende vand p(cid:229) jordoverfladen og alt grundvand p(cid:229) landsiden af den basislinje, hvorfra bredden af territoriale farvande m(cid:229)les. »Vandlłb«: indvand, som for stłrstedelens vedkommende lłber p(cid:229) jordoverfladen, men som kan lłbe under jorden i en del af sit lłb. 5) »Sł«: indvand best(cid:229)ende af stillest(cid:229)ende overfladevand. 6) 7) 8) 9) »Overgangsvande«: overfladevandomr(cid:229)der i n(cid:230)rheden af flodmundinger, som er delvis saltholdige som fłlge af, at de er i n(cid:230)rheden af kystvande, men som i v(cid:230)sentlig grad p(cid:229)virkes af ferskvandsstrłmme. »Kystvand«: overfladevand p(cid:229) landsiden af en linje, hvor hvert punkt befinder sig i en afstand af Øn słmil til havsi- den fra det n(cid:230)rmeste punkt p(cid:229) den basislinje, hvorfra bredden af territorialfarvande m(cid:229)les, og som, hvor det er relevant, str(cid:230)kker sig ud til overgangsvandets yderste gr(cid:230)nse. »Kunstigt vandomr(cid:229)de«: forekomst af overfladevand skabt ved menneskelig aktivitet. »St(cid:230)rkt modificeret vandomr(cid:229)de«: forekomst af overflade- vand, der som et resultat af fysiske (cid:230)ndringer som fłlge af menneskelig aktivitet i v(cid:230)sentlig grad har (cid:230)ndret karakter som angivet af medlemsstaten i henhold til bestemmelserne i bilag II. C 343/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 10) 11) afgr(cid:230)nset »Overfladevandomr(cid:229)de«: betydelig en m(cid:230)ngde overfladevand, s(cid:229)som en sł, et reservoir, et min- dre eller stłrre vandlłb eller en kanal, en del af et mindre eller stłrre vandlłb eller en kanal, et overgangsvand eller en kystvandsstr(cid:230)kning. og »Grundvandsmagasin«: et lag lige under jorden eller lag af bjergarter eller andre geologiske lag med tilstr(cid:230)kkelig porłsitet og permeabilitet til at muliggłre enten en bety- delig grundvandsstrłmning eller indvinding af betydelige m(cid:230)ngder grundvand. 12) »Grundvandsforekomst«: en separat m(cid:230)ngde grundvand i et eller flere grundvandsmagasiner. 13) 14) 15) landomr(cid:229)de, hvorfra »Vandlłbsopland«: al overflade- afstrłmning lłber gennem en r(cid:230)kke mindre og stłrre vandlłb og eventuelt słer ud til havet i Øn enkelt flod- munding eller Øt enkelt delta. »Delopland«: landomr(cid:229)de, hvorfra al overfladeafstrłmning lłber gennem en r(cid:230)kke mindre og stłrre vandlłb og eventuelt słer til et bestemt punkt i et vandlłb (normalt en sł eller et vandlłbssammenlłb). »Vandomr(cid:229)dedistrikt«: et land- og havomr(cid:229)de best(cid:229)ende af et vandlłbsopland eller flere tilstłdende vandlłbs- oplande sammen med det tilhłrende grundvand og kyst- vand, som i artikel 3, stk. 1, er fastlagt som hovedenhed for vandlłbsoplandets forvaltning. 16) »Ansvarlig myndighed«: en myndighed fastlagt efter arti- kel 3, stk. 2 eller 3. 17) »Overfladevandstilstand«: det samlede udtryk for et over- fladevandomr(cid:229)des tilstand, bestemt ved enten vandomr(cid:229)- dets łkologiske tilstand eller dets kemiske tilstand, alt efter hvilken der er ringest. 22) »God łkologisk tilstand«: tilstand for et overfladevandom- r(cid:229)de, som klassificeret i henhold til bilag V. 23) »Godt łkologisk potentiale«: tilstand for et st(cid:230)rkt modifi- i ceret eller et kunstigt vandomr(cid:229)de, som klassificeret henhold til de relevante bestemmelser i bilag V. 24) »God kemisk tilstand for overfladevand«: den kemiske til- stand, der er n(cid:229)et i et overfladevandomr(cid:229)de, hvori kon- centrationerne af forurenende stoffer ikke overstiger de miljłkvalitetskrav, der er fastlagt i bilag IX og i medfłr af artikel 16, stk. 5, eller anden relevant f(cid:230)llesskabslovgiv- ning, hvori der er fastsat miljłkvalitetskrav p(cid:229) f(cid:230)lles- skabsplan. 25) »God kemisk tilstand for grundvand«: den tilstand, der er defineret i tabel 2. 3. 2 i bilag V. 26) i hvilken grad en »Kvantitativ tilstand«: et udtryk for, grundvandsforekomst er berłrt af direkte og indirekte indvinding. 27) »Tilg(cid:230)ngelig grundvandsressource«: den langsigtede (cid:229)rlige gennemsnitlige grundvandsdannelse for en grundvands- forekomst minus den langsigtede (cid:229)rlige vandfłring, der kr(cid:230)ves for at opfylde de łkologiske kvalitetsm(cid:229)l for til- knyttet overfladevand i henhold til artikel 4, for at undg(cid:229) enhver v(cid:230)sentlig forringelse af s(cid:229)dant vands łkologiske tilstand og for at undg(cid:229) enhver v(cid:230)sentlig skadelig ind- virkning p(cid:229) tilknyttede terrestriske łkosystemer. 28) »God kvantitativ tilstand«: den tilstand, der er defineret i tabel 2. 1. 2 i bilag V. 29) »Forurenende stof«: ethvert stof, der kan for(cid:229)rsage forure- ning, herunder navnlig stoffer n(cid:230)vnt i bilag VIII. 18) »God overfladevandstilstand«: den tilstand et overflade- vandomr(cid:229)de har n(cid:229)et, n(cid:229)r b(cid:229)de dets łkologiske tilstand og dets kemiske tilstand i det mindste er »god«. 30) 19) »Grundvandstilstand«: det samlede udtryk for en grund- vandsforekomsts tilstand bestemt ved enten dens kvanti- tative eller dens kemiske tilstand, alt efter hvilken der er ringest. »Forurening«: direkte eller indirekte udledning som fłlge af menneskelige aktiviteter af stoffer eller varme til luft, vand eller jord, der kan skade menneskers sundhed eller kvaliteten af vandłkosystemer eller terrestriske łkosyste- mer, som er direkte afh(cid:230)ngige af vandłkosystemer, eller medfłre skade p(cid:229) materielle v(cid:230)rdier eller forringelse eller forstyrrelse af naturfaciliteter og anden legitim anvendelse af miljłet. 20) »God grundvandstilstand«: den tilstand en grundvands- forekomst har n(cid:229)et, n(cid:229)r b(cid:229)de dens kvantitative og dens kemiske tilstand i det mindste er »god«. 31) »Miljłm(cid:229)l«: de m(cid:229)l, der er fastlagt i artikel 4. 21) »(cid:216)kologisk tilstand«: et udtryk for kvaliteten af de med overfladevandet forbundne vandłkosystemers struktur og funktion, som klassificeret i henhold til bilag V. 32) »Miljłkvalitetskrav«: den koncentration af et bestemt for- urenende stof eller gruppe af forurenende stoffer i vand, sediment eller biota, som ikke błr overskrides af hensyn til beskyttelsen af menneskers sundhed og miljłet. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/7 33) »Drikkevand«: 80/778/E(cid:216)F. samme betydning som i direktiv 34) »Forsyningspligtsydelser«: a) indvinding af, forsyning med og forbrug af overflade- vand eller grundvand eller anvendelse af overflade- vand eller grundvand i relation til enhver form for łkonomisk aktivitet Sm(cid:229) vandlłbsoplande kan kombineres med stłrre vandlłbs- oplande eller fłjes til tilstłdende sm(cid:229) vandlłbsoplande, s(cid:229) de tilsammen danner et s(cid:230)rskilt vandomr(cid:229)dedistrikt, hvor dette findes hensigtsm(cid:230)ssigt. I det omfang grundvand ikke fuldt ud fłlger et bestemt vandlłbsopland, afgr(cid:230)nses og henl(cid:230)gges s(cid:229)dant grundvand under det n(cid:230)rmeste eller mest hensigtsm(cid:230)s- sige vandomr(cid:229)dedistrikt. Kystvande afgr(cid:230)nses og henl(cid:230)gges under det eller de n(cid:230)rmeste eller mest hensigtsm(cid:230)ssige vand- omr(cid:229)dedistrikter. b) emission af forurenende stoffer til overfladevand og indsamling og rensning af spildevand til anl(cid:230)g til med efterfłlgende udledning til overfladevand. 2. Medlemsstaterne sikrer passende administrative ordnin- ger, herunder fastl(cid:230)ggelse af den rette ansvarlige myndighed, for anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv inden for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt p(cid:229) deres omr(cid:229)de. 35) »Vandanvendelse«: forsyningspligtsydelser sammen med enhver anden aktivitet som fastsat i henhold til artikel 5 og bilag II, som har v(cid:230)sentlig indvirkning p(cid:229) vands til- stand. Dette begreb g(cid:230)lder for artikel 1 og for den łkonomiske analyse, der foretages i henhold til artikel 5 og bilag III, litra b). 36) i »Emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdi«: massen udtrykt relation til bestemte parametre, koncentrationen og/eller emissions- niveauet, som ikke m(cid:229) overskrides i et eller flere bestemte tidsrum. Der kan ogs(cid:229) fasts(cid:230)ttes emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for bestemte grupper, familier eller kategorier af stoffer, herunder navnlig for de stoffer, der er omhandlet i artikel 16. Emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne for stoffer g(cid:230)lder normalt p(cid:229) det punkt, hvor emissionerne udledes fra anl(cid:230)gget, idet der ved fasts(cid:230)ttelsen af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier ses bort fra enhver fortynding. Ved tilledning af spildevand til et renseanl(cid:230)g kan der ved fasts(cid:230)ttelse af emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne for dette anl(cid:230)g tages hensyn til anl(cid:230)ggets renseeffekt under foruds(cid:230)tning af, at der opn(cid:229)s en tilsvarende beskyttelse af miljłet som helhed, og at det ikke medfłrer stłrre for- urening af miljłet. 37) »Emissionskontrol«: kontrol, der kr(cid:230)ver en specifik emis- f. eks. en emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdi, eller sionsbegr(cid:230)nsning, som p(cid:229) anden m(cid:229)de specificerer gr(cid:230)nser eller betingelser for virkningerne, arten eller andre karakteristika af en emission eller driftsforhold med indvirkning p(cid:229) emissio- nerne. Anvendelse af udtrykket »emissionskontrol« i dette direktiv skal med hensyn til bestemmelserne i ethvert andet direktiv ikke p(cid:229) nogen m(cid:229)de anses for at v(cid:230)re en omfortolkning af disse bestemmelser. 3. Medlemsstaterne sikrer, at et vandlłbsopland, der d(cid:230)kker mere end Øn medlemsstats omr(cid:229)de, henl(cid:230)gges under et inter- nationalt vandomr(cid:229)dedistrikt. P(cid:229) anmodning af de berłrte medlemsstater tr(cid:230)der Kommissionen til for at lette henl(cid:230)ggel- sen under s(cid:229)danne internationale vandomr(cid:229)dedistrikter. Hver enkelt medlemsstat sikrer de relevante administrative ord- ninger, herunder fastl(cid:230)ggelse af den rette ansvarlige myndig- hed, for anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv inden for den del af et internationalt vandomr(cid:229)dedistrikt, der ligger inden for dens omr(cid:229)de. 4. Medlemsstaterne sikrer, at kravene i dette direktiv til opfyldelse af de miljłm(cid:229)l, der er fastsat i henhold til artikel 4, og is(cid:230)r alle indsatsprogrammer samordnes for hele vandomr(cid:229)- dedistriktet. For internationale vandomr(cid:229)dedistrikter foretager de berłrte medlemsstater denne samordning i f(cid:230)llesskab. P(cid:229) anmodning af de berłrte medlemsstater tr(cid:230)der Kommissionen til for at lette udarbejdelsen af indsatsprogrammer. Str(cid:230)kker et vandomr(cid:229)dedistrikt sig ud over F(cid:230)llesskabets 5. omr(cid:229)de, słrger den eller de berłrte medlemsstater for at etab- lere passende samordning med de p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjelande for at opfylde m(cid:229)lene for dette direktiv i hele vandomr(cid:229)dedistrik- tet. Medlemsstaterne sikrer, at reglerne i dette direktiv finder anvendelse inden for deres omr(cid:229)de. 6. Medlemsstaterne kan udpege et eksisterende nationalt eller internationalt organ som ansvarlig myndighed for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r dette direktiv. Artikel 3 7. Medlemsstaterne udpeger den ansvarlige myndighed senest den dato, der er n(cid:230)vnt i artikel 23. Koordinering af administrative ordninger inden for vandomr(cid:229)dedistrikter 1. Medlemsstaterne afgr(cid:230)nser de enkelte vandlłbsoplande inden for deres nationale territorium og henl(cid:230)gger dem med henblik p(cid:229) dette direktiv under s(cid:230)rskilte vandomr(cid:229)dedistrikter. 8. Medlemsstaterne forsyner Kommissionen med en liste over deres ansvarlige myndigheder og de ansvarlige myndighe- der i alle de internationale organer, de deltager i, senest seks m(cid:229)neder efter den dato, der er n(cid:230)vnt i artikel 23. De oplysnin- ger, der er n(cid:230)vnt i bilag I, meddeles for hver ansvarlig myndig- hed. C 343/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 9. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om enhver (cid:230)ndring i de oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 8, senest tre m(cid:229)neder efter, at (cid:230)ndringen er indtr(cid:229)dt. b) forl(cid:230)ngelse af fristen er sammen med begrundelsen herfor udtrykkeligt fastsat og forklaret i den vandomr(cid:229)deplan, der kr(cid:230)ves i henhold til artikel 13 Artikel 4 Miljłm(cid:229)l 1. Medlemsstaterne tilstr(cid:230)ber at opfylde fłlgende m(cid:229)l: a) b) forebygge forringelse af den łkologiske tilstand og forure- ning af overfladevand samt restaurere overfladevand med henblik p(cid:229) i alle overfladevandomr(cid:229)der og i overensstem- melse med bestemmelserne i bilag V at opn(cid:229) god tilstand for overfladevand eller (cid:151) for st(cid:230)rkt modificerede og kun- stige vandomr(cid:229)der (cid:151) godt łkologisk potentiale og god kemisk tilstand for overfladevand senest 16 (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den, med forbehold af frist- forl(cid:230)ngelser fastsat i henhold til stk. 3 og anvendelsen af stk. 4, 5 og 6 og med forbehold af de for de berłrte parter relevante internationale aftaler, der henvises til i artikel 1 forringelse af grundvandstilstand, forebygge restaurere grundvandsforekomster og słrge for balance mellem ind- vinding og grundvandsdannelse med sigte p(cid:229) at opn(cid:229) en god grundvandstilstand i alle grundvandsforekomster i hen- hold til bestemmelserne i bilag V senest 16 (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den samt (cid:230)ndre enhver v(cid:230)sent- lig og vedvarende opadg(cid:229)ende tendens i koncentrationen af ethvert forurenende stof som fłlge af indvirkning af men- neskelig aktivitet, med forbehold af fristforl(cid:230)ngelser fastsat i henhold til stk. 3 og anvendelsen af stk. 4, 5 og 6 c) fristforl(cid:230)ngelser begr(cid:230)nses til perioder, som ikke overstiger en periode omfattet af tre yderligere ajourfłringer af vand- omr(cid:229)deplanen, bortset fra de tilf(cid:230)lde, hvor de naturlige for- hold er af en s(cid:229)dan karakter, at m(cid:229)lene ikke kan opfyldes inden for denne periode. Bortset fra sidstn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde skal anmodninger om den tredje forl(cid:230)ngelse forel(cid:230)gges Kommissionen, der tr(cid:230)ffer afgłrelse om en s(cid:229)dan anmod- ning inden tre m(cid:229)neder d) vandomr(cid:229)deplanen indeholder en oversigt over de for- anstaltninger, der kr(cid:230)ves i henhold til artikel 11 og anses for nłdvendige for gradvis at bringe vandet i overensstem- melse med den kr(cid:230)vede tilstand inden udlłbet af den forl(cid:230)ngede frist, samt den forventede tidsplan for deres gennemfłrelse. En gennemgang af gennemfłrelsen af disse foranstaltninger og en oversigt over alle yderligere for- anstaltninger medtages i ajourfłringerne af vandomr(cid:229)depla- nen. 4. Medlemsstaterne kan for konkrete forekomster af vand tilstr(cid:230)be mindre strenge miljłm(cid:229)l end kr(cid:230)vet i henhold til stk. 1, litra a) og b), s(cid:229)fremt fłlgende to betingelser er opfyldt: a) medlemsstaterne afgłr, at vandforekomsten er p(cid:229)virket af menneskelig aktivitet i en s(cid:229)dan grad, eller at dens natur- lige betingelser er s(cid:229)danne, at forbedringer af tilstanden er uopn(cid:229)elige eller urimeligt dyre, og c) overholde alle krav og m(cid:229)l, der g(cid:230)lder for beskyttede omr(cid:229)der, senest 16 (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikraft- tr(cid:230)den, medmindre andet er fastsat i de f(cid:230)llesskabsrets- akter, i henhold til hvilke de enkelte beskyttede omr(cid:229)der er oprettet b) fasts(cid:230)ttelsen af mindre strenge miljłm(cid:229)l er sammen med begrundelsen herfor udtrykkeligt n(cid:230)vnt i den vandomr(cid:229)de- plan, der kr(cid:230)ves i henhold til artikel 13, og m(cid:229)lene revide- res hvert sjette (cid:229)r. gennem en gradvis iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af de foranstaltninger, der tr(cid:230)ffes i henhold til artikel 11. Hvis mere end Øt af m(cid:229)lene i stk. 1 g(cid:230)lder for en given 2. forekomst af vand, anvendes det strengeste. 3. De frister, der er fastsat i stk. 1, litra a) og b), kan med henblik p(cid:229) en gradvis opfyldelse af m(cid:229)lene i stk. 1 forl(cid:230)nges for forekomster af vand, s(cid:229)fremt alle fłlgende betingelser er opfyldt: 5. Forringelse af vandforekomsternes tilstand er ikke i mod- strid med kravene i dette direktiv, hvis forringelsen skyldes uforudsete eller ekstraordin(cid:230)re omst(cid:230)ndigheder, s(cid:230)rlig over- svłmmelser og tłrke, s(cid:229)fremt alle fłlgende betingelser er opfyldt: a) der tages alle praktisk gennemfłrlige skridt for at forebygge yderligere forringelse af tilstanden og for ikke at hindre opfyldelse af m(cid:229)lene i dette direktiv i andre forekomster af vand, der ikke er berłrt af disse omst(cid:230)ndigheder a) medlemsstaterne afgłr, at alle de nłdvendige forbedringer i vandets tilstand ikke med rimelighed kan opn(cid:229)s inden for den tidsplan, der er fastsat i stk. 1 b) vandomr(cid:229)deplanen redegłr for de betingelser, hvorunder s(cid:229)danne uforudsete eller ekstraordin(cid:230)re omst(cid:230)ndigheder kan p(cid:229)ber(cid:229)bes, herunder fastl(cid:230)ggelse af passende indikato- rer 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/9 c) de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes under s(cid:229)danne ekstraor- din(cid:230)re omst(cid:230)ndigheder, indg(cid:229)r i indsatsprogrammet og vil ikke bringe genoprettelsen af vandforekomstens kvalitet i fare, n(cid:229)r omst(cid:230)ndighederne ikke l(cid:230)ngere foreligger d) virkningerne af de eller ekstraordin(cid:230)re uforudsete omst(cid:230)ndigheder gennemg(cid:229)s (cid:229)rligt, og i andre situationer end oversvłmmelse og tłrke tr(cid:230)ffes alle praktisk gennem- fłrlige foranstaltninger for s(cid:229) hurtigt, som det med rimelig- hed er muligt, at genetablere den tilstand, vandforekomsten havde, inden virkningerne af disse omst(cid:230)ndigheder viste sig, og e) en oversigt over virkningerne af omst(cid:230)ndighederne og af de foranstaltninger, der er truffet eller skal tr(cid:230)ffes i hen- hold til litra a) og d), medtages i den n(cid:230)ste ajourfłring af vandomr(cid:229)deplanen. 6. Manglende opn(cid:229)else af god grundvandstilstand, god łko- logisk tilstand eller, hvor det er relevant, godt łkologisk poten- tiale eller manglende forebyggelse af forringelse af et overflade- vandomr(cid:229)des eller en grundvandsforekomsts tilstand er ikke i modstrid med dette direktiv, s(cid:229)fremt dette skyldes nye (cid:230)ndrin- ger af et overfladevandomr(cid:229)des fysiske karakteristika eller for- andringer i grundvandsforekomsternes niveau, og s(cid:229)fremt med- lemsstaterne bestemmer, at der af hensyn til v(cid:230)sentlige sam- fundsinteresser er behov for at foretage disse (cid:230)ndringer eller forandringer af de grunde, der er anfłrt i punkt 1. 6 (udpegning af kunstige og str(cid:230)kt modificerede vandomr(cid:229)der) eller punkt 2. 4 (vurdering af virkningerne af (cid:230)ndringer i grundvandsstan- den) i bilag II, og fłlgende betingelser, er opfyldt: a) der tages alle praktisk gennemfłrlige skridt for at mindske den skadelige indvirkning p(cid:229) vandforekomstens tilstand b) grundene til (cid:230)ndringerne er specifikt angivet og forklaret i den vandomr(cid:229)deplan, der kr(cid:230)ves i henhold til artikel 13, og m(cid:229)lene revideres hvert sjette (cid:229)r. En medlemsstat, som anvender stk. 3, 4, 5 og 6, słrger 7. for, at anvendelsen ikke hindrer opfyldelse af m(cid:229)lene i dette direktiv i andre forekomster af vand inden for samme vandom- r(cid:229)dedistrikt, og at den er forenelig med gennemfłrelsen af anden f(cid:230)llesskabslovgivning p(cid:229) miljłomr(cid:229)det. Artikel 5 Vandomr(cid:229)dedistriktets karakteristika, vurdering af menneskelige aktiviteters indvirkning p(cid:229) miljłet og łkonomisk analyse af vandanvendelsen (cid:151) en analyse af dets karakteristika (cid:151) en vurdering af menneskelige aktiviteters indvirkning p(cid:229) overfladevandets og grundvandets tilstand, samt (cid:151) en łkonomisk analyse af vandanvendelsen i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i bilag II og III, og at disse analyser og vurderinger afsluttes senest fem (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den. De i stk. 1 omhandlede analyser og vurderinger revideres 2. og ajourfłres om nłdvendigt senest 13 (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den og derefter hvert sjette (cid:229)r. Artikel 6 Register over beskyttede omr(cid:229)de 1. Medlemsstaterne słrger for, at der oprettes et eller flere registre over alle omr(cid:229)der inden for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt, der er udpeget som omr(cid:229)der, der af hensyn til beskyttelsen af deres overfladevand og grundvand eller bevaringen af leveste- der og dyre- og plantearter, der er direkte afh(cid:230)ngige af vand, kr(cid:230)ver s(cid:230)rlig beskyttelse i henhold til konkrete f(cid:230)llesskabsrets- akter. De słrger for, at registret eller registrene er f(cid:230)rdige senest fem (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den. 2. Registret eller registrene skal omfatte alle forekomster af vand, der er udpeget i henhold til artikel 7, stk. 1, og alle beskyttede omr(cid:229)der, der er n(cid:230)vnt i bilag IV. Registret eller registrene over beskyttede omr(cid:229)der skal for hvert vandomr(cid:229)de- 3. lłbende gennemg(cid:229)s og ajourfłres distrikt. Artikel 7 Vand der anvendes til indvinding af drikkevand 1. Medlemsstaterne udpeger inden for hvert vandomr(cid:229)de- distrikt: (cid:151) alle forekomster af vand, der anvendes til indvinding af drikkevand, og som gennemsnitligt frembringer mere end 10 m3 om dagen eller leverer vand til mere end 50 perso- ner, samt (cid:151) de forekomster af vand, som det er hensigten at anvende hertil. 1. Hver medlemsstat sikrer, at der for hvert vandomr(cid:229)de- distrikt eller for den del af et internationalt vandomr(cid:229)dedistrikt, der ligger inden for dens omr(cid:229)de, foretages I overensstemmelse med bilag V overv(cid:229)ger medlemsstaterne de vandforekomster, som i henhold til bilag V gennemsnitligt frembringer mere end 100 m3 om dagen. C 343/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 2. For hver forekomst af vand, der er udpeget i henhold til stk. 1, słrger medlemsstaterne for (cid:151) ud over at opfylde m(cid:229)lene i artikel 4 i henhold til kravene i dette direktiv for overfladevandomr(cid:229)der, herunder de miljłkvalitetskrav, der er fastlagt p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan i henhold til artikel 16 (cid:151) at vandet efter den anvendte vandbehandlingsordning og i overensstem- melse med F(cid:230)llesskabets lovgivning opfylder kravene i direktiv 80/778/E(cid:216)F, som (cid:230)ndret ved direktiv 98/83/EF. 2. Medlemsstaterne n(cid:230)vner i vandomr(cid:229)deplanerne, hvilke praktiske skridt og foranstaltninger der er taget for at gennem- fłre dette princip. Intet 3. i denne artikel er til hinder for finansiering af s(cid:230)rlige forebyggende eller afhj(cid:230)lpende foranstaltninger for at opfylde m(cid:229)lene i dette direktiv. 3. Medlemsstaterne słrger for den nłdvendige beskyttelse af de udpegede vandforekomster for at undg(cid:229) forringelse af deres tilstand, og de kan oprette zoner til beskyttelse af disse fore- komster. Artikel 10 Den kombinerede fremgangsm(cid:229)de ved punktkilder og diffuse kilder Artikel 8 1. Medlemsstaterne sikrer, at relevante udledninger, der skal kontrolleres som angivet i stk. 2, kontrolleres efter fremgangs- m(cid:229)den i denne artikel. Overv(cid:229)gning af overfladevandets og grundvandets tilstand samt overv(cid:229)gning af beskyttede omr(cid:229)der 1. Medlemsstaterne słrger for, at der opstilles programmer for overv(cid:229)gning af vandtilstanden, for at der kan udarbejdes en sammenh(cid:230)ngende og overordnet oversigt over denne inden for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt: (cid:151) for overfladevand skal programmerne omfatte overv(cid:229)gning af den łkologiske og den kemiske tilstand 2. Medlemsstaterne sikrer indfłrelse og/eller gennemfłrelse af: a) en emissionskontrol baseret p(cid:229) den bedste tilg(cid:230)ngelige tek- nologi, eller b) de relevante emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier, eller c) i tilf(cid:230)lde af diffuse virkninger, en kontrol der, hvor det er relevant, omfatter den bedste miljłpraksis (cid:151) for grundvand skal programmerne omfatte overv(cid:229)gning af den kemiske og den kvantitative tilstand som fastsat i: (cid:151) for beskyttede omr(cid:229)der skal ovenn(cid:230)vnte programmer sup- pleres med specifikationerne i den f(cid:230)llesskabslovgivning, i henhold til hvilken de enkelte beskyttede omr(cid:229)der er udpe- get. (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om inte- greret forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af forurening (1) (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 91/271/E(cid:216)F af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (2) 2. Disse programmer skal v(cid:230)re operationelle senest syv (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den, medmindre andet fłlger af den p(cid:229)g(cid:230)ldende lovgivning. Overv(cid:229)gningen skal v(cid:230)re i overensstemmelse med kravene i bilag V. (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 91/676/E(cid:216)F af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening for(cid:229)rsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (3) Artikel 9 (cid:151) de direktiver, der er vedtaget i henhold til artikel 16 i dette direktiv D(cid:230)kning af omkostninger ved forsyningspligtsydelser 1. Medlemsstaterne tager hensyn til princippet om, at alle omkostninger i forbindelse med forsyningspligtsydelser, her- under miljłm(cid:230)ssige og ressourcerelaterede omkostninger, skal d(cid:230)kkes, under hensyn til den łkonomiske analyse, der foreta- ges i henhold til bilag III, og navnlig i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler. Medlemsstaterne kan i den forbindelse tage hensyn til de sociale, miljłm(cid:230)ssige og łkonomiske fłlger af omkostningsd(cid:230)kningen samt de geografi- ske og klimatiske forhold i den eller de berłrte regioner. (cid:151) de direktiver, der er opfłrt i bilag IX (cid:151) anden relevant f(cid:230)llesskabslovgivning senest 13 (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den, med- mindre andet er foreskrevet i den p(cid:229)g(cid:230)ldende retsakt. (1) EFT L 257 af 10. 10. 1996, s. 26. (2) EFT L 135 af 30. 5. 1991, s. 40. Direktivet er (cid:230)ndret ved Kommis- sionens direktiv 98/15/EF (EFT L 67 af 7. 3. 1998, s. 29). (3) EFT L 375 af 31. 12. 1991, s. 1. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/11 3. Hvis et kvalitetsm(cid:229)l eller et kvalitetskrav, uanset om de er fastsat i henhold til dette direktiv, i de direktiver, der er opfłrt i bilag IX, eller i henhold til enhver anden f(cid:230)llesskabslovgiv- ning, kr(cid:230)ver overholdelse af strengere betingelser end dem, som fłlger af anvendelsen af stk. 2, fasts(cid:230)ttes der i overens- stemmelse hermed strengere emissionskontrol. Artikel 11 Indsatsprogram ligger 1. Hver medlemsstat słrger for, at der for hvert vandomr(cid:229)- dedistrikt eller for den del af et internationalt vandomr(cid:229)de- distrikt, der inden for dens omr(cid:229)de, udarbejdes et indsatsprogram, idet der tages hensyn til resultaterne af de ana- lyser, der kr(cid:230)ves i henhold til artikel 5, for gradvis at n(cid:230)rme sig opfyldelse af de m(cid:229)l, der er fastsat i henhold til artikel 4. Hvor det er relevant, kan en medlemsstat vedtage foranstaltnin- ger for alle vandomr(cid:229)dedistrikter og/eller for dele af internatio- nale vandomr(cid:229)dedistrikter, der ligger inden for dens omr(cid:229)de. 2. Hvert indsatsprogram skal indeholde de »grundl(cid:230)ggende« foranstaltninger, der er angivet i stk. 3, og om nłdvendigt »supplerende« foranstaltninger. »Grundl(cid:230)ggende foranstaltninger« er minimumskrav, der 3. skal opfyldes og best(cid:229)r af: a) de foranstaltninger, der kr(cid:230)ves for at gennemfłre F(cid:230)lles- skabets lovgivning vedrłrende beskyttelse af vand, her- under foranstaltninger, der kr(cid:230)ves i henhold til de rets- akter, der er n(cid:230)vnt i artikel 10 og i bilag VI, del A b) foranstaltninger, der skłnnes passende med henblik p(cid:229) arti- kel 9 c) foranstaltninger, der skal opfylde kravene i artikel 7 d) kontrol med indvindingen af overfladeferskvand og grund- vand samt opmagasinering af overfladeferskvand, inklusive et eller flere registre over vandindvindinger og krav om for- h(cid:229)ndstilladelse til indvinding og opmagasinering. Denne kontrol skal regelm(cid:230)ssigt tages op til revision og om nłd- vendigt ajourfłres. Medlemsstaterne kan undtage indvin- dinger og opmagasineringer uden v(cid:230)sentlig indflydelse p(cid:229) vandets tilstand fra denne kontrol e) for udledninger fra punktkilder, der kan v(cid:230)re (cid:229)rsag til for- urening, krav om forh(cid:229)ndstilladelse eller registrering base- ret p(cid:229) generelle bindende regler, der indeholder emissions- kontrolforanstaltninger for de p(cid:229)g(cid:230)ldende forurenende stoffer. Denne kontrol skal regelm(cid:230)ssigt tages op til revi- sion og om nłdvendigt ajourfłres f) foranstaltninger, hvorved medlemsstaterne ogs(cid:229), hvor det er praktisk muligt, słrger for kontrol med og om nłdven- digt forebyggelse af alle andre betydelige negative indvirk- ninger p(cid:229) vandets tilstand, jf. artikel 5 og bilag II, som vil v(cid:230)re til hinder for opfyldelse af m(cid:229)lene i artikel 4, f. eks. ved et krav om forudg(cid:229)ende regulering, s(cid:229)som et forbud mod tilfłrelse af forurenende stoffer til vandet, forh(cid:229)ndstil- ladelse eller registrering baseret p(cid:229) bindende regler, hvor der ikke ellers er bestemmelser om et s(cid:229)dant krav i anden f(cid:230)llesskabslovgivning. Denne kontrol regelm(cid:230)ssigt tages op til revision og om nłdvendigt ajourfłres skal g) forbud mod direkte udledninger af forurenende stoffer til grundvandet med forbehold af fłlgende bestemmelser: Medlemsstaterne kan tillade reinjektion i samme grund- vandsmagasin af vand, der har v(cid:230)ret anvendt til geotermi- ske form(cid:229)l. De kan ogs(cid:229) tillade, at der fasts(cid:230)ttes betingelser for: (cid:151) injektion af vand, der indeholder stoffer, som stammer fra efterforskning og udvinding af kulbrinter eller fra minedrift, og injektion af vand af tekniske grunde i geologiske lag, hvorfra kulbrinter eller andre stoffer er blevet udvundet, eller i geologiske lag, som af naturlige (cid:229)rsager er permanent uegnede til anden anvendelse. S(cid:229)danne injektioner m(cid:229) ikke indeholde andre stoffer end dem, der stammer fra ovenn(cid:230)vnte operationer (cid:151) reinjektion af grundvand, der er pumpet op fra miner og stenbrud eller i forbindelse med udfłrelse eller ved- ligeholdelse af bygge- og anl(cid:230)gsarbejder (cid:151) injektion af naturgas eller flydende gas (LPG) til oplag- ringsform(cid:229)l i geologiske lag, som af naturlige (cid:229)rsager er permanent uegnede til anden anvendelse (cid:151) injektion af naturgas eller flydende gas (LPG) til opla- gringsform(cid:229)l i andre geologiske lag, hvor der er et alt- afgłrende behov for sikker gasforsyning, og hvor injek- tionerne er af en s(cid:229)dan art, at der ikke er nogen nuv(cid:230)- rende eller fremtidig fare for, at kvaliteten af mod- tagende grundvand forringes (cid:151) bygge- og anl(cid:230)gsarbejder og tilsvarende aktiviteter p(cid:229) eller i jorden, som kommer i kontakt med grundvandet. Til disse form(cid:229)l kan medlemsstaterne fasts(cid:230)tte, at s(cid:229)danne aktiviteter behandles som tilladte, forudsat at de gennemfłres i overensstemmelse med generelle bin- dende for s(cid:229)danne aktiviteter som medlemsstaten har regler, fastsat C 343/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 (cid:151) udledninger af sm(cid:229) m(cid:230)ngder stoffer til videnskabelige form(cid:229)l til karakterisering, beskyttelse eller restaurering af vandforekomster, der er begr(cid:230)nset til den m(cid:230)ngde, der er strengt nłdvendig for den p(cid:229)g(cid:230)ldende anven- delse forudsat at s(cid:229)danne udledninger ikke hindrer opfyldelse af de miljłm(cid:229)l, der er fastsat for denne grundvandsforekomst. Medlemsstaterne kan tillade kunstig infiltration eller forł- gelse af grundvandsforekomsterne. Det anvendte vand kan stamme fra alt overfladevand eller grundvand, forudsat at anvendelsen af kilden ikke hindrer opfyldelse af de miljł- m(cid:229)l, der er fastsat for kilden eller den infiltrerede eller forł- gede grundvandsforekomst i overensstemmelse med den indsats, der igangs(cid:230)ttes i hen- hold til artikel 16, foranstaltninger med henblik p(cid:229) at eli- minere forurening af overfladevand med stoffer p(cid:229) listen over prioriterede stoffer, der vedtages i henhold til artikel 16, stk. 2, og p(cid:229) progressivt at reducere forurening med andre stoffer, som ellers vil forhindre medlemsstaterne i at opfylde de m(cid:229)l for overfladevandomr(cid:229)derne, der er anfłrt i artikel 4 enhver foranstaltning, der er nłdvendig for at forebygge betydelige udslip af forurenende stoffer fra tekniske anl(cid:230)g og for at forebygge og/eller reducere virkningerne af for- urening som fłlge af ulykker, f. eks. som fłlge af oversvłm- melse, herunder gennem systemer til at opdage eller varsle om s(cid:229)danne begivenheder. h) i) »Supplerende« 4. foranstaltninger er foranstaltninger, som udformes og gennemfłres ud over de grundl(cid:230)ggende for- anstaltninger med det form(cid:229)l at opfylde de m(cid:229)l, der er fastsat i henhold til artikel 4. Del B i bilag VI indeholder en ikke-ud- tłmmende liste over s(cid:229)danne foranstaltninger. Medlemsstaterne kan ogs(cid:229) vedtage yderligere supplerende for- anstaltninger for yderligere at beskytte eller forbedre vand, som er omfattet af dette direktiv, herunder til gennemfłrelse af de relevante internationale aftaler, der er n(cid:230)vnt i artikel 1. 5. Hvis overv(cid:229)gning eller andre data viser, at m(cid:229)lene i arti- kel 4 for et vandomr(cid:229)de ikke kan ventes opfyldt, słrger med- lemsstaterne for: (cid:151) at (cid:229)rsagerne til det mulige svigt undersłges, og N(cid:229)r disse (cid:229)rsager er uforudsete eller ekstraordin(cid:230)re omst(cid:230)ndig- heder, herunder oversvłmmelse eller tłrke, kan medlemsstaten beslutte, at yderligere foranstaltninger ikke er gennemfłrlige. Ved gennemfłrelse af foranstaltninger i henhold til stk. 3, 6. litra e) og f), tager medlemsstaterne alle relevante skridt for at undg(cid:229) at łge forureningen af marine vande. Med forbehold af g(cid:230)ldende lovgivning m(cid:229) iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af foranstaltninger truf- fet i henhold til stk. 3 under ingen omst(cid:230)ndigheder hverken direkte eller indirekte medfłre łget forurening af overflade- vand. Dette krav g(cid:230)lder ikke, hvis overholdelse heraf vil med- fłre łget forurening af miljłet som helhed. 7. Indsatsprogrammerne opstilles senest ti (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den, og alle foranstaltningerne skal v(cid:230)re operationelle senest 13 (cid:229)r efter denne dato. 8. Indsatsprogrammerne revideres og ajourfłres om nłd- vendigt senest 16 (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikraft- tr(cid:230)den og derefter hvert sjette (cid:229)r. Enhver ny eller (cid:230)ndret for- anstaltning, der fastl(cid:230)gges i et ajourfłrt program, skal v(cid:230)re operationel senest tre (cid:229)r efter fastl(cid:230)ggelsen. Artikel 12 Problemer, der ikke kan lłses p(cid:229) medlemsstatsniveau Hvis en medlemsstat stłder p(cid:229) et problem, der har ind- 1. virkning p(cid:229) forvaltningen af dens vand, men som den ikke selv kan lłse, kan den underrette Kommissionen og enhver anden berłrt medlemsstat, eventuelt med anbefalinger vedrłrende lłs- ning af problemet. Kommissionen besvarer underretninger og anbefalinger 2. fra medlemsstaterne inden for en periode p(cid:229) seks m(cid:229)neder. Artikel 13 Vandomr(cid:229)deplaner 1. Medlemsstaterne słrger for, at der udarbejdes en vand- omr(cid:229)deplan for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt, der udelukkende lig- ger inden for deres omr(cid:229)de. (cid:151) at der fasts(cid:230)ttes s(cid:229)danne yderligere foranstaltninger, som er gennemfłrlige, for at opfylde disse m(cid:229)l. 2. Er der tale om et internationalt vandomr(cid:229)dedistrikt, der udelukkende ligger inden for F(cid:230)llesskabet, słrger medlemssta- terne for samordning med henblik p(cid:229) at udarbejde en f(cid:230)lles international vandomr(cid:229)deplan. S(cid:229)fremt der ikke udarbejdes en 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/13 s(cid:229)dan international vandomr(cid:229)deplan, udarbejder medlemssta- terne vandomr(cid:229)deplaner, der mindst omfatter de dele af det internationale vandomr(cid:229)dedistrikt, der ligger inden for deres omr(cid:229)de, for at opfylde m(cid:229)lene i dette direktiv. S(cid:229)fremt der anmodes herom, skal der gives adgang til de bag- grundsdokumenter og oplysninger, der er anvendt ved udarbej- delsen af vandomr(cid:229)deplanen. 3. Er der tale om et internationalt vandomr(cid:229)dedistrikt, der g(cid:229)r ud over F(cid:230)llesskabets gr(cid:230)nser, słger medlemsstaterne at f(cid:229) udarbejdet en f(cid:230)lles vandomr(cid:229)deplan; hvis dette ikke er muligt, skal planen mindst omfatte den del af det internationale vand- omr(cid:229)dedistrikt, der ligger inden for den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlems- stats omr(cid:229)de. Vandomr(cid:229)deplanen skal omfatte de oplysninger, der er 4. n(cid:230)vnt i bilag VII. Vandomr(cid:229)deplaner kan suppleres ved udarbejdelse af 5. mere detaljerede programmer og omr(cid:229)deplaner for et del- opland, en sektor, et problem eller en type vand for at behandle s(cid:230)rlige aspekter af vandforvaltningen. Gennemfłrel- sen af disse foranstaltninger fritager ikke medlemsstaterne for nogen af deres forpligtelser i henhold til den łvrige del af direktivet. Vandomr(cid:229)deplanerne offentliggłres 6. datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den. senest ti (cid:229)r efter 7. Vandomr(cid:229)deplanerne revideres og ajourfłres senest 16 (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den og derefter hvert sjette (cid:229)r. Artikel 14 Offentlig oplysning og hłring 1. Medlemsstaterne tilskynder til, at alle interesserede parter inddrages aktivt i gennemfłrelsen af dette direktiv, navnlig i udarbejdelse, revision og ajourfłring af vandomr(cid:229)deplanerne. Medlemsstaterne słger for for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt at offentliggłre og głre det muligt for offentligheden, herunder brugere, at frems(cid:230)tte bem(cid:230)rkninger til: a) en tidsplan og et arbejdsprogram for udarbejdelse af pla- nen, herunder en redegłrelse for hłringsprocessen, mindst tre (cid:229)r inden begyndelsen af den periode, planen vedrłrer b) en forelłbig oversigt vandfor- over syningsm(cid:230)ssige problemstillinger, der har vist sig at berłre vandlłbsoplandet, mindst to (cid:229)r inden begyndelsen af den periode, planen vedrłrer v(cid:230)sentlige de 2. Medlemsstaterne giver en frist p(cid:229) mindst seks m(cid:229)neder til frems(cid:230)ttelse af skriftlige kommentarer til disse dokumenter for at muliggłre aktiv deltagelse og hłring. 3. Stk. 1 og 2 g(cid:230)lder ogs(cid:229) for ajourfłrte vandomr(cid:229)deplaner. Artikel 15 Rapportering 1. Medlemsstaterne sender senest tre m(cid:229)neder efter offentlig- głrelsen kopier af vandomr(cid:229)deplanerne og alle efterfłlgende ajourfłringer til Kommissionen og til de berłrte medlemsstater efter fłlgende regler: a) for vandomr(cid:229)dedistrikter, der udelukkende ligger inden for en medlemsstats omr(cid:229)de, alle vandomr(cid:229)deplaner, der d(cid:230)kker dette nationale omr(cid:229)de og er offentliggjort i hen- hold til artikel 13 b) for internationale vandomr(cid:229)dedistrikter mindst den del af vandomr(cid:229)deplanerne, der d(cid:230)kker medlemsstatens omr(cid:229)de. 2. Medlemsstaterne forel(cid:230)gger om: sammenfattende rapporter (cid:151) de i henhold til artikel 5 kr(cid:230)vede analyser, og (cid:151) de i henhold til artikel 8 opstillede overv(cid:229)gningsprogram- mer der er iv(cid:230)rksat med henblik p(cid:229) den fłrste vandomr(cid:229)deplan, senest tre m(cid:229)neder efter deres f(cid:230)rdiggłrelse. 3. Medlemsstaterne forel(cid:230)gger senest tre (cid:229)r efter offentliggł- relsen af hver vandomr(cid:229)deplan eller ajourfłring i henhold til artikel 13 en statusrapport om de fremskridt, der er gjort med gennemfłrelsen af det planlagte indsatsprogram. Artikel 16 Strategier mod vandforurening c) udkast til vandomr(cid:229)deplanen mindst et (cid:229)r inden begyndel- sen af den periode, planen vedrłrer. 1. R(cid:229)det vedtager specifikke foranstaltninger mod vandfor- urening for(cid:229)rsaget af enkelte forurenende stoffer eller grupper forurenende stoffer, der udgłr en uacceptabel risiko for af for vand, der vandmiljłet eller via vandmiljłet, herunder C 343/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 anvendes til indvinding af drikkevand. S(cid:229)danne foranstaltninger forslag fremsat af Kommissionen i vedtages p(cid:229) grundlag af henhold til denne artikel og i overensstemmelse med procedu- rerne i traktaten. 2. Kommissionen forel(cid:230)gger et forslag indeholdende en fłr- ste liste over prioriterede stoffer senest den 31. december 1999. Stofferne prioriteres med henblik p(cid:229) indsats ud fra den risiko for vandmiljłet eller via vandmiljłet, der er konstateret ved: a) en risikovurdering foretaget i henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 793/93 (1), R(cid:229)dets direktiv 91/414/E(cid:216)F (2) og Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/8/EF (3), eller b) en m(cid:229)lrettet risikobaseret vurdering (efter metoden i for- ordning (E(cid:216)F) nr. 793/93), der udelukkende fokuserer p(cid:229) akvatisk łkotoksicitet og p(cid:229) human toksicitet via vandmil- jłet eller, hvor dette viser sig ikke at v(cid:230)re praktisk gennemfłrligt inden for tidsplanen, ved: c) en forenklet risikobaseret vurderingsprocedure, der er base- ret p(cid:229) videnskabelige principper, og som navnlig tager hen- syn til: i) dokumentation for det p(cid:229)g(cid:230)ldende stofs direkte farlig- hed, herunder navnlig dets akvatiske łkotoksicitet og humane toksicitet via akvatiske eksponeringsveje, og ii) dokumentation fra overv(cid:229)gning af udbredt forekomst i miljłet, og iii) andre p(cid:229)viste faktorer, der kan tyde p(cid:229) mulighed for udbredt forekomst i miljłet, s(cid:229)som den producerede eller anvendte m(cid:230)ngde af det p(cid:229)g(cid:230)ldende stof og brugsmłnstre. Kommissionen reviderer listen over prioriterede stoffer senest seks (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den og mindst hvert sjette (cid:229)r derefter og frems(cid:230)tter forslag, hvor dette er hen- sigtsm(cid:230)ssigt. 3. Ved udarbejdelsen af forslaget tager Kommissionen hen- syn til henstillinger fra Den Videnskabelige KomitØ for Toksici- tet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł, medlemsstaterne, Europa-Parlamen- tet, Det Europ(cid:230)iske Miljłagentur, F(cid:230)llesskabets forskningspro- grammer, internationale organisationer, som F(cid:230)llesskabet er part i, europ(cid:230)iske virksomhedsorganisationer, herunder organi- sationer, der repr(cid:230)senterer sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, europ(cid:230)iske miljłorganisationer samt andre relevante oplysnin- ger, som Kommissionen bliver opm(cid:230)rksom p(cid:229). 4. For stofferne p(cid:229) listen over prioriterede stoffer forel(cid:230)gger Komissionen forslag til kontrol med de vigtigste kilder til de p(cid:229)g(cid:230)ldende emissioner. I den forbindelse tager Kommissionen hensyn til s(cid:229)vel punktkilder som diffuse kilder, og den klarl(cid:230)g- ger, hvilket niveau og hvilken kombination af produktkontrol- foranstaltninger og emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier til brug for proces- kontrollen der er mest omkostningseffektiv og rimelig. Hvor det findes hensigtsm(cid:230)ssigt, kan der sektorvis p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan gennemfłres proceskontrolforanstaltninger. N(cid:229)r produktkon- trollen omfatter en revurdering af de relevante tilladelser udstedt i henhold til direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF, udfłres s(cid:229)danne revurderinger efter bestemmelserne i disse direktiver. Ethvert forslag til kontrolforanstaltninger skal inde- holde bestemmelser vedrłrende revision og ajourfłring af for- anstaltningerne og bedłmmelse af deres effektivitet. Kommissionen forel(cid:230)gger 5. forslag til kvalitetskrav for koncentrationerne af de prioriterede stoffer i overfladevand, sedimenter eller biota. Kommissionen forel(cid:230)gger 6. forslag i overensstemmelse med stk. 4 og 5 og (cid:151) i det mindste for emissionskontrol for punktkilder og miljłkvalitetskrav (cid:151) senest to (cid:229)r efter, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende stof er optaget p(cid:229) listen over prioriterede stoffer. S(cid:229)fremt der syv (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den ikke er opn(cid:229)et enighed p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan, fastl(cid:230)gger medlems- staterne for stofferne p(cid:229) den fłrste liste over prioriterede stof- fer miljłkvalitetskrav for alt overfladevand, der p(cid:229)virkes af udledninger af stofferne, samt kontrolforanstaltninger for de vigtigste kilder til udledningerne baseret p(cid:229) bl. a. overvejelse af alle tekniske reduktionsmuligheder. For stoffer, der efterfłl- gende optages p(cid:229) listen over prioriterede stoffer, tr(cid:230)ffer med- lemsstaterne s(cid:229)danne foranstaltninger fem (cid:229)r efter datoen for optagelse p(cid:229) listen, s(cid:229)fremt der ikke er opn(cid:229)et enighed p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan. 7. Kommissionen kan udarbejde strategier mod vandforure- ning for(cid:229)rsaget af alle andre forurenende stoffer eller grupper af forurenende stoffer, herunder enhver forurening, der opst(cid:229)r som fłlge af en ulykke. 8. Under udarbejdelsen af forslag i henhold til stk. 4 og 5 gennemg(cid:229)r Kommissionen ogs(cid:229) alle de direktiver, der er n(cid:230)vnt i bilag IX. Den foresl(cid:229)r inden fristen i stk. 6 en revision af kon- trolforanstaltningerne i bilag IX for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r alle stofferne p(cid:229) listen over prioriterede stoffer og foresl(cid:229)r for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r alle andre stoffer passende foranstaltninger, herunder en even- tuel oph(cid:230)velse af kontrolforanstaltningerne i bilag IX. Alle de kontrolforanstaltninger i bilag IX, som foresl(cid:229)s revide- ret, oph(cid:230)ves senest den dato, hvor disse revisioner tr(cid:230)der i kraft. (1) EFT L 84 af 5. 4. 1993, s. 1. (2) EFT L 230 af 19. 8. 1991, s. 1. Direktivet senest (cid:230)ndret ved direktiv 98/47/EF (EFT L 191 af 7. 7. 1998, s. 50). (3) EFT L 123 af 24. 4. 1998, s. 1. 9. De lister over prioriterede stoffer, som Kommissionen foresl(cid:229)r, bliver bilag X til dette direktiv, n(cid:229)r de er vedtaget af Europa-Parlamentet og R(cid:229)det. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/15 Artikel 17 Kommissionsrapport Kommissionen offentliggłr en rapport om gennemfłrel- 1. sen af dette direktiv senest 12 (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den og derefter hvert sjette (cid:229)r og forel(cid:230)gger den for Europa-Parlamentet og for R(cid:229)det. 2. Rapporten skal omfatte fłlgende: a) en redegłrelse for situationen med hensyn til gennemfłrel- sen af direktivet Artikel 18 Planer vedrłrende fremtidige f(cid:230)llesskabsforanstaltninger 1. En gang om (cid:229)ret forel(cid:230)gger Kommissionen til orientering det i artikel 20 omhandlede udvalg en vejledende oversigt over de foranstaltninger med indvirkning p(cid:229) lovgivningen p(cid:229) vand- omr(cid:229)det, som den har til hensigt at foresl(cid:229) i den n(cid:230)rmeste fremtid, herunder eventuelle foranstaltninger, som skyldes for- slag, kontrolforanstaltninger og strategier fastlagt i henhold til artikel 16. Kommissionen forel(cid:230)gger fłrste gang en s(cid:229)dan plan senest to (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den. b) en redegłrelse for overfladevands og grundvands tilstand i F(cid:230)llesskabet udarbejdet i samarbejde med Det Europ(cid:230)iske Miljłagentur 2. Kommissionen tager dette direktiv op til fornyet over- vejelse senest 19 (cid:229)r efter datoen for dets ikrafttr(cid:230)den og fore- sl(cid:229)r eventuelle nłdvendige (cid:230)ndringer af det. c) en samlet fremstilling af de vandomr(cid:229)deplaner, der er fore- lagt i overensstemmelse med artikel 15, med forslag til for- bedringer af fremtidige planer d) et resumØ af reaktionerne p(cid:229) hver af de underretninger eller anbefalinger til Kommissionen, der er udarbejdet af medlemsstaterne i henhold til artikel 12 e) f) et resumØ af eventuelle forslag, kontrolforanstaltninger og strategier fastlagt i henhold til artikel 16 et resumØ af svarene p(cid:229) bem(cid:230)rkninger fremsat af Europa- Parlamentet og R(cid:229)det til tidligere rapporter om gennem- fłrelsen. 3. Kommissionen offentliggłr ligeledes en rapport om situa- tionen med hensyn til gennemfłrelsen, der bygger p(cid:229) de sam- menfattende rapporter, som medlemsstaterne forel(cid:230)gger i hen- hold til artikel 15, stk. 2, og forel(cid:230)gger den for Europa-Parla- mentet og medlemsstaterne senest to (cid:229)r efter de i artikel 5 og 8 n(cid:230)vnte datoer. 4. Kommissionen offentliggłr senest tre (cid:229)r efter offentliggł- relsen af hver rapport i henhold til stk. 1 en statusrapport om de fremskridt, der er gjort med gennemfłrelsen, p(cid:229) grundlag af medlemsstaternes statusrapporter, jf. artikel 15, stk. 3. Denne rapport forel(cid:230)gges for Europa-Parlamentet og for R(cid:229)det. Kommissionen indkalder, n(cid:229)r det er hensigtsm(cid:230)ssigt i 5. forhold til afl(cid:230)ggelsen af rapporter, de interesserede parter fra hver af medlemsstaterne til en konference om F(cid:230)llesskabets vandpolitik med henblik p(cid:229) kommentering af Kommissionens rapporter om gennemfłrelsen og udveksling af erfaringer. Deltagerne błr omfatte repr(cid:230)sentanter fra de kompetente myn- digheder, Europa-Parlamentet, ikke-statslige organisationer, arbejdsmarkedets parter og de łkonomiske interesseorganisa- tioner, forbrugerorganisationer, forskere og andre eksperter. Artikel 19 Tekniske tilpasninger af direktivet 1. Bilag I, bilag III og bilag V, punkt 1. 3. 6, kan tilpasses den videnskabelige og tekniske udvikling efter proceduren i artikel 20 under hensyn til den tidsplan for revision og ajourfłring af vandomr(cid:229)deplanerne, der er n(cid:230)vnt i artikel 13. Kommissionen kan om nłdvendigt vedtage retningslinjer for gennemfłrelsen af bilag II og V efter proceduren i artikel 20. 2. Med det form(cid:229)l at sende og behandle data, herunder sta- tistiske og kartografiske data, kan der vedtages tekniske for- mater med henblik p(cid:229) stk. 1 efter proceduren i artikel 20. Artikel 20 Forskriftsudvalg 1. Kommissionen bist(cid:229)s af et forskriftsudvalg, der best(cid:229)r af repr(cid:230)sentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repr(cid:230)sentant som formand. repr(cid:230)sentant Kommissionens forel(cid:230)gger udvalget 2. et udkast til de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden kan fasts(cid:230)tte alt efter, hvor meget spłrgsm(cid:229)let haster. Det udtaler sig med det flertal, der efter traktatens artikel 205, stk. 2, g(cid:230)lder for afgłrelser, som R(cid:229)det skal tr(cid:230)ffe p(cid:229) forslag af Kom- missionen. Ved afstemninger i udvalget v(cid:230)gtes de stemmer, der afgives af repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaterne, som anfłrt i n(cid:230)vnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. C 343/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 3. Hvis Europa-Parlamentet med en begrundet beslutning głr opm(cid:230)rksom p(cid:229), at et udkast til gennemfłrelsesforanstalt- ninger, som forventes vedtaget, og som er blevet forelagt for udvalget i henhold til dette direktiv, indeb(cid:230)rer en overskridelse af de gennemfłrelsesbefłjelser, som er fastlagt i dette direktiv, behandler Kommissionen udkastet p(cid:229) ny. Under hensyn til denne beslutning kan Kommissionen under overholdelse af fris- ten for den igangv(cid:230)rende procedure forel(cid:230)gge udvalget et nyt udkast til gennemfłrelsesforanstaltninger, viderefłre procedu- ren eller forel(cid:230)gge Europa-Parlamentet og R(cid:229)det et forslag til retsakt i henhold til traktaten. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og udvalget om, hvad den agter at głre p(cid:229) baggrund af Europa-Parlamen- tets beslutning og om begrundelsen herfor. 4. Med forbehold af stk. 3 vedtager Kommissionen de p(cid:229)t(cid:230)nkte foranstaltninger, n(cid:229)r de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. Er de p(cid:229)t(cid:230)nkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse 5. med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udta- lelse, forel(cid:230)gger Kommissionen straks R(cid:229)det et forslag til de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes, og underretter Europa-Parla- mentet. Er Europa-Parlamentet af den opfattelse, at et forslag, der 6. er forelagt af Kommissionen i henhold til dette direktiv, indeb(cid:230)rer en overskridelse af de gennemfłrelsesbefłjelser, der er fastsat i dette direktiv, underretter det R(cid:229)det om sin hold- ning. R(cid:229)det kan, n(cid:229)r det skłnner det hensigtsm(cid:230)ssigt under 7. hensyntagen til en s(cid:229)dan holdning, tr(cid:230)ffe afgłrelse om forsla- get med kvalificeret flertal og inden for en frist p(cid:229) tre m(cid:229)neder regnet fra forslagets forel(cid:230)ggelse for R(cid:229)det. (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 75/440/E(cid:216)F af 16. juni 1975 om kvalitets- krav til overfladevand, som anvendes til fremstilling af drik- kevand i medlemstaterne (1) (cid:151) R(cid:229)dets beslutning 77/795/E(cid:216)F af 12. december 1997 om indfłrelse af en f(cid:230)lles procedure for udveksling af oplys- ninger vedrłrende kvaliteten af fersk overfladevand i F(cid:230)llesskabet (2) (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 79/869/E(cid:216)F af 9. oktober 1979 om m(cid:229)le- metoder og hyppighed for prłveudtagning og analyse af overfladevand, som anvendes til fremstilling af drikkevand i medlemsstaterne (3). Fłlgende retsakter oph(cid:230)ves tretten (cid:229)r efter datoen for 2. dette direktivs ikrafttr(cid:230)den: (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 78/659/E(cid:216)F af 18. juli 1978 om kvaliteten af ferskvand, der kr(cid:230)ver beskyttelse eller forbedring for at v(cid:230)re egnet til, at fisk kan leve deri (4) (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 79/923/E(cid:216)F af 30. oktober 1979 om kvali- tetskrav til skaldyrvande (5) (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 80/68/E(cid:216)F af 17. december 1979 om beskyttelse af grundvandet mod forurening for(cid:229)rsaget af visse farlige stoffer (6), og (cid:151) direktiv 76/464/E(cid:216)F, bortset fra artikel 6, der oph(cid:230)ves med virkning fra dette direktivs ikrafttr(cid:230)den. Fłlgende overgangsbestemmelser g(cid:230)lder 3. 76/464/E(cid:216)F: for direktiv Har R(cid:229)det inden for denne frist med kvalificeret flertal tilkende- givet, at det er imod forslaget, behandler Kommissionen forsla- get p(cid:229) ny. Den kan forel(cid:230)gge R(cid:229)det et (cid:230)ndret forslag, forel(cid:230)gge sit forslag p(cid:229) ny eller frems(cid:230)tte forslag til en retsakt i henhold til traktaten. a) listen over prioriterede stoffer, der vedtages i henhold til artikel 16 i n(cid:230)rv(cid:230)rende direktiv, tr(cid:230)der i stedet for listen over prioriterede stoffer i Kommissionens meddelelse til R(cid:229)det af 22. juni 1982 Har R(cid:229)det ved udlłbet af denne frist hverken vedtaget den foresl(cid:229)ede gennemfłrelsesretsakt eller tilkendegivet, at det er imod forslaget til gennemfłrelsesforanstaltninger, vedtager Kommissionen den foresl(cid:229)ede gennemfłrelsesretsakt. Artikel 21 Oph(cid:230)velser og overgangsbestemmelser Fłlgende retsakter oph(cid:230)ves syv (cid:229)r efter datoen for dette 1. direktivs ikrafttr(cid:230)den: b) med henblik p(cid:229) artikel 7 i direktiv 76/464/E(cid:216)F kan med- lemsstaterne anvende de principper for identifikation af henholdsvis forureningsproblemer og de stoffer, der for- (cid:229)rsager dem, for opstilling af kvalitetskrav og for vedtagelse af foranstaltninger, der er fastlagt i n(cid:230)rv(cid:230)rende direktiv. (1) EFT L 194 af 25. 7. 1975, s. 26. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved direktiv 91/692/E(cid:216)F (EFT L 377 af 31. 12. 1991, s. 48). (2) EFT L 334 af 24. 12. 1977, s. 29. Beslutningen er senest (cid:230)ndret ved tiltr(cid:230)delsesakten af 1994. (3) EFT L 271 af 29. 10. 1979, s. 44. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved til- tr(cid:230)delsesakten af 1994. (4) EFT L 222 af 14. 8. 1978, s. 1. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved til- tr(cid:230)delsesakten af 1994. (5) EFT L 281 af 10. 11. 1979, s. 47. Direktivet er (cid:230)ndret ved direktiv 91/692/E(cid:216)F (EFT L 377 af 31. 12. 1991, s. 48). (6) EFT L 20 af 26. 1. 1980, s. 43. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/17 4. Miljłm(cid:229)lene i artikel 4 og miljłkvalitetskravene fastlagt i bilag IX og i medfłr af artikel 16, stk. 5, og af medlemssta- terne efter bilag V for stoffer, der ikke findes p(cid:229) listen over prioriterede stoffer, og efter artikel 16, stk. 6, for prioriterede stoffer, for hvilke der ikke er fastsat f(cid:230)llesskabskrav, betragtes som miljłkvalitetskrav ved anvendelsen af artikel 2, nr. 7, og artikel 10 i direktiv 96/61/EF. 5. Et stof p(cid:229) listen over prioriterede stoffer vedtaget i med- fłr af artikel 16, som ikke er medtaget i bilag VIII til dette direktiv eller i bilag III til direktiv 96/61/EF, tilfłjes i disse bilag. 6. For overfladevandomr(cid:229)der skal de miljłm(cid:229)l, der fasts(cid:230)ttes i den fłrste vandomr(cid:229)deplan, der kr(cid:230)ves ifłlge dette direktiv, som et minimum indeb(cid:230)re kvalitetskrav, der er mindst lige s(cid:229) strenge som dem, der kr(cid:230)ves ved gennemfłrelsen af direktiv 76/464/E(cid:216)F. Artikel 22 Sanktioner Medlemsstaterne fasts(cid:230)tter de sanktioner, der skal anvendes i tilf(cid:230)lde af overtr(cid:230)delse af de nationale bestemmelser, som ved- tages i henhold til dette direktiv. Sanktionerne skal v(cid:230)re effek- tive, st(cid:229) i et rimeligt forhold til overtr(cid:230)delsen og have en afskr(cid:230)kkende virkning. Disse foranstaltninger skal ved vedtagelsen indeholde en hen- visning til dette direktiv eller skal ved offentliggłrelsen ledsages af en s(cid:229)dan henvisning. De n(cid:230)rmere regler for henvisningen fasts(cid:230)ttes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale retsforskrifter, som de vedtager p(cid:229) det omr(cid:229)de, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen underretter de łvrige medlemsstater herom. Artikel 24 Ikrafttr(cid:230)delse Dette direktiv tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) dagen for offentliggłrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Artikel 25 Adressater Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 23 Gennemfłrelse Udf(cid:230)rdiget i (cid:133) 1. Medlemsstaterne s(cid:230)tter de nłdvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den (cid:133) (*). De underretter straks Kommissionen herom. P(cid:229) Europa-Parlamentets vegne P(cid:229) R(cid:229)dets vegne (cid:133) Formand (cid:133) Formand (*) Tre (cid:229)r efter datoen for dette direktivs ikrafttr(cid:230)den. C 343/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 BILAG I OPLYSNINGER TIL BRUG FOR LISTEN OVER ANSVARLIGE MYNDIGHEDER Ifłlge direktivets artikel 3, stk. 8, meddeler medlemsstaterne fłlgende oplysninger om alle ansvarlige myndigheder i hvert af deres vandomr(cid:229)dedistrikter samt i den del af hvert internationalt vandomr(cid:229)dedistrikt, der ligger inden for deres omr(cid:229)de. i) Den ansvarlige myndigheds navn og adresse (cid:151) navn og adresse p(cid:229) den myndighed, der er fastlagt i medfłr af direktivets artikel 3, stk. 2. ii) Vandomr(cid:229)dedistriktets geografiske d(cid:230)kning (cid:151) navnene p(cid:229) de vigtigste vandlłb i vandomr(cid:229)dedistriktet sammen med en nłjagtig beskrivelse af vandomr(cid:229)dedistriktets gr(cid:230)nser. Disse oplysninger błr s(cid:229) vidt muligt v(cid:230)re tilg(cid:230)nge- lige med henblik p(cid:229) indfłrelse i det geografiske informationssystem (GIS) og/eller Kommissionens geografiske infor- mationssystem (GISCO). iii) Den ansvarlige myndigheds juridiske status (cid:151) en beskrivelse af den ansvarlige myndigheds juridiske status og, hvis det er relevant, et resumØ eller en kopi af dens vedt(cid:230)gter, oprettelsesakt eller lignende juridiske dokument. iv) Ansvar (cid:151) en beskrivelse af hver ansvarlig myndigheds juridiske og administrative ansvar og dens rolle i hvert vand- omr(cid:229)dedistrikt. v) Medlemskab (cid:151) hvor den ansvarlige myndighed fungerer som et koordineringsorgan for andre ansvarlige myndig- heder, kr(cid:230)ves der en liste over disse organer sammen med et resumØ over de institutionelle forhold, der er oprettet for at sikre koordinering. vi) Internationale forhold (cid:151) hvor et vandomr(cid:229)dedistrikt d(cid:230)kker mere end Øn medlemsstats territorium eller omfatter et tredjelands territorium, skal der udarbejdes et resumØ over de institutionelle forhold, der er oprettet for at sikre koordinering. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/19 BILAG II 1. OVERFLADEVAND 1. 1. Karakterisering af typer af overfladevandomr(cid:229)der Medlemsstaterne angiver overfladevandomr(cid:229)ders beliggenhed og gr(cid:230)nser og foretager en fłrste karakterisering af s(cid:229)danne vandomr(cid:229)der efter nedenst(cid:229)ende fremgangsm(cid:229)de. Medlemsstaterne kan gruppere overfladevandomr(cid:229)- der med henblik p(cid:229) denne fłrste karakterisering. i) Overfladevandomr(cid:229)der i vandomr(cid:229)dedistriktet karakteriseres enten som en af fłlgende kategorier overflade- vand: vandlłb, słer, overgangsvande eller kystvande, eller som kunstige overfladevandomr(cid:229)der eller st(cid:230)rkt modificerede overfladevandomr(cid:229)der. ii) For hver kategori overfladevand opdeles de relevante overfladevandomr(cid:229)der i vandomr(cid:229)dedistriktet efter type. Typerne er de vandomr(cid:229)der, der defineres ved brug af enten system A eller system B, som beskrevet i punkt 1. 2. iii) Benyttes system A, henfłres overfladevandomr(cid:229)derne i vandomr(cid:229)dedistriktet fłrst til de relevante łkoregio- ner i overensstemmelse med de geografiske omr(cid:229)der, som anfłrt i punkt 1. 2 og vist p(cid:229) det relevante kort i bilag XI. Overfladevandomr(cid:229)derne i hver łkoregion opdeles derefter i typer af vandomr(cid:229)der efter deskripto- rerne i system A’s tabeller. iv) Benyttes system B, skal medlemsstaterne mindst pr(cid:230)stere samme opdelingsgrad, som de ville have opn(cid:229)et med system A. Det vil sige, at overfladevandomr(cid:229)derne i vandomr(cid:229)dedistriktet opdeles i typer ved brug af v(cid:230)rdierne for de obligatoriske deskriptorer og for s(cid:229)danne fakultative deskriptorer eller kombinationer af deskriptorer, som er nłdvendige for at sikre, at typespecifikke biologiske referenceforhold kan afledes med den fornłdne p(cid:229)lidelighed. v) Kunstige eller st(cid:230)rkt modificerede overfladevandomr(cid:229)der opdeles efter deskriptorerne for den overflade- vandomr(cid:229)dekategori, der mest ligner det p(cid:229)g(cid:230)ldende st(cid:230)rkt modificerede eller kunstige vandomr(cid:229)de. vi) Medlemsstaterne forel(cid:230)gger Kommissionen et eller flere kort (i GIS-format), der viser typernes geografiske beliggenhed svarende til den opdelingsgrad, der kr(cid:230)ves under system A. 1. 2. (cid:216)koregioner og typer af overfladevandomr(cid:229)der 1. 2. 1. Vandlłb S y s t e m A Fast typologi Deskriptorer (cid:216)koregion (cid:216)koregioner som vist p(cid:229) kort A i bilag XI Type Hłjdetypologi: hłj: > 800 m mellem: 200-800 m lav: < 200 m Stłrrelsestypologi p(cid:229) grundlag af afstrłmningsomr(cid:229)de: lille: 10-100 km2 mellem: > 100-1 000 km2 stor: > 1 000-10 000 km2 meget stor: > 10 000 km2 Geologi: kalkholdig kiselholdig organisk C 343/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 S y s t e m B Alternativ karakterisering Fysiske og kemiske faktorer, der bestemmer vandlłbets eller vandlłbsdelens karakteristika og dermed den biologiske populations struktur og sammen- s(cid:230)tning Obligatoriske faktorer Hłjde Breddegrad L(cid:230)ngdegrad Geologi Areal Fakultative faktorer Afstand fra udspring Strłmningsenergi (funktion af strłmning og h(cid:230)ldning) Middel vandlłbsbredde Middel vanddybde Middel h(cid:230)ldning Hovedflodsengens form og profil Vandfłringskategori Dalprofil Partikul(cid:230)r stoftransport Syreneutraliseringsevne Middel substratsammens(cid:230)tning Chlorid Lufttemperaturudsving Middellufttemperatur Nedbłr 1. 2. 2. Słer S y s t e m A Fast typologi Deskriptorer (cid:216)koregion (cid:216)koregioner som vist p(cid:229) kort A i bilag XI Type Hłjdetypologi: hłj: > 800 m mellem: 200-800 m lav: < 200 m Dybdetypologi p(cid:229) grundlag af middeldybde: < 3 m 3-15 m > 15 m Stłrrelsestypologi p(cid:229) grundlag af overfladeareal: 0,5-1 km2 1-10 km2 10-100 km2 > 100 km2 Geologi: kalkholdig kiselholdig organisk 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/21 S y s t e m B Alternativ karakterisering Fysiske og kemiske faktorer, der bestemmer słens karakteristika og dermed den biologiske populations struktur og sammens(cid:230)tning Obligatorisk faktorer Hłjde Breddegrad L(cid:230)ngdegrad Dybde Geologi Areal Fakultative faktorer Middel vanddybde Słens profil Opholdstid Middel lufttemperatur Lufttemperaturudsving Sammens(cid:230)tningskarakteristika (f. eks. monomiktisk, dimiktisk, polymiktisk) Syreneutraliseringsevne Udgangstilstand for n(cid:230)ringsstoffer Middel substratsammens(cid:230)tning Vandstandsudsving 1. 2. 3. Overgangsvande S y s t e m A Fast typologi Deskriptorer (cid:216)koregion Fłlgende som vist p(cid:229) kort B i bilag XI: (cid:216)stersłen Barentshavet Norskehavet Nordsłen Nordatlanten Middelhavet Type P(cid:229) grundlag af den (cid:229)rlige middelsalinitet: < 0,5 (cid:137): ferskvand 0,5-< 5 (cid:137): oligohalin 5-< 18 (cid:137): mesohalin 18-< 30 (cid:137): polyhalin 30-< 40 (cid:137): euhalin P(cid:229) grundlag af gennemsnitlig tidevandsforskel: < 2 m: mikro 2-4 m: meso > 4 m: makro C 343/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 S y s t e m B Alternativ karakterisering Fysiske og kemiske faktorer, der bestemmer overgangsvandets karakteristika og dermed den biologiske populations struktur og sammens(cid:230)tning Obligatorisk faktorer Breddegrad L(cid:230)ngdegrad Tidevandsforskel Salinitet Fakultative faktorer Dybde Strłmhastighed Błlgeeksponering Opholdstid Middel vandtemperatur Sammens(cid:230)tningskarakteristika Turbiditet Middel substratsammens(cid:230)tning Profil Vandtemperaturvariation 1. 2. 4. Kystvande S y s t e m A Fast typologi Deskriptorer (cid:216)koregion Fłlgende som vist p(cid:229) kort B i bilag XI (cid:216)stersłen Barentshavet Norskehavet Nordsłen Nordatlanten Middelhavet Type P(cid:229) grundlag af den (cid:229)rlige middelsalinitet: < 0,5 (cid:137): ferskvand 0,5-< 5 (cid:137): oligohalin 5-< 18 (cid:137): mesohalin 18-< 30 (cid:137): polyhalin 30-< 40 (cid:137): euhalin P(cid:229) grundlag af middeldybde: lavvandet: < 30 m middeldyb: (30-200 m) dyb: > 200 m 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/23 S y s t e m B Alternativ karakterisering Fysiske og kemiske faktorer, der bestemmer kystvandets karakteristika og der- med den biologiske populations struktur og sammens(cid:230)tning Obligatoriske faktorer Breddegrad L(cid:230)ngdegrad Tidevandsforskel Salinitet Fakultative faktorer Strłmhastighed Błlgeeksponering Middel vandtemperatur Sammens(cid:230)tningskarakteristika Turbiditet Opholdstid (indelukkede havbugter) Middel substratsammens(cid:230)tning Vandtemperaturvariation 1. 3. Fastl(cid:230)ggelsen af typespecifikke referenceforhold for typer af overfladevandomr(cid:229)der i) anfłrte hydromorfologiske og For hver type overfladevandomr(cid:229)de, der karakteriseres i overensstemmelse med punkt 1. 1, fastl(cid:230)gges der typespecifikke hydromorfologiske og fysisk-kemiske forhold svarende til v(cid:230)rdierne for de i bilag V, punkt 1. 1, type overfladevandomr(cid:229)de ved hłj łkologisk tilstand som defineret i den relevante tabel i bilag V, punkt 1. 2. Der fastl(cid:230)gges typespecifikke biologiske referenceforhold svarende til v(cid:230)rdierne for de i bilag V, punkt 1. 1, anfłrte biologiske kvalitetselementer for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevandomr(cid:229)de ved hłj łkologisk til- stand som defineret i den relevante tabel i bilag V, punkt 1. 2. for den p(cid:229)g(cid:230)ldende kvalitetselementer fysisk-kemiske ii) N(cid:229)r de fremgangsm(cid:229)der, der er beskrevet i dette punkt, anvendes p(cid:229) st(cid:230)rkt modificerede eller kunstige overfladevandomr(cid:229)der, skal henvisninger til hłj łkologisk tilstand forst(cid:229)s som henvisninger til maksimalt łkologisk potentiale som defineret i bilag V, punkt 1. 2. 5. V(cid:230)rdierne for et vandomr(cid:229)des maksimale łkolo- giske potentiale revideres hvert sjette (cid:229)r. iii) Typespecifikke forhold for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r nr. i) og ii) og typespecifikke biologiske referenceforhold kan enten bygge p(cid:229) rumlige forhold eller p(cid:229) modeller, eller de kan beregnes ud fra en kombination af disse metoder. N(cid:229)r disse metoder ikke kan bruges, kan medlemsstaterne benytte ekspertskłn til at fastl(cid:230)gge s(cid:229)danne for- hold. Ved definitionen af hłj łkologisk tilstand med hensyn til koncentrationen af bestemte syntetiske for- urenende stoffer er detektionsgr(cid:230)nsen den, der kan fastl(cid:230)gges ved hj(cid:230)lp af den tilg(cid:230)ngelige teknologi p(cid:229) det tidspunkt, hvor de typespecifikke forhold skal fastl(cid:230)gges. iv) For typespecifikke biologiske referenceforhold, der bygger p(cid:229) rumlige forhold, opretter medlemsstaterne et referencenet for hver type overfladevand. Nettet skal indeholde tilstr(cid:230)kkeligt mange referencesteder af hłj tilstand til, at v(cid:230)rdierne for referenceforholdene opn(cid:229)r tilstr(cid:230)kkelig trov(cid:230)rdighed i betragtning af variabili- teten af de v(cid:230)rdier for kvalitetselementerne, der modsvarer hłj tilstand for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overflade- vand, og under hensyn til de modelleringsteknikker, der skal anvendes i henhold til nr. v). v) Modelbaserede typespecifikke biologiske referenceforhold kan beregnes ved brug af enten prognosemodeller eller tilbageskrivningsmetoder. Metoderne skal omfatte brug af historiske, pal(cid:230)ologiske og andre tilg(cid:230)nge- lige data, og de skal sikre, at v(cid:230)rdierne for referenceforholdene er tilstr(cid:230)kkelig trov(cid:230)rdige til, at det sikres, at de s(cid:229)ledes beregnede forhold er indbyrdes forenelige og gyldige for hver type overfladevand. C 343/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 vi) N(cid:229)r det ikke er muligt at fastl(cid:230)gge p(cid:229)lidelige typespecifikke referenceforhold for et kvalitetselement i en type overfladevandomr(cid:229)de p(cid:229) grund af elementets hłje naturlige variabilitet, som ikke kun skyldes s(cid:230)sonm(cid:230)ssige variationer, kan det p(cid:229)g(cid:230)ldende element udelades ved vurderingen af den łkologiske tilstand for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevand. Under s(cid:229)danne omst(cid:230)ndigheder anfłrer medlemsstaterne grundene til denne udeladelse i vandomr(cid:229)deplanen. 1. 4. Identifikation af belastninger Medlemsstaterne indsamler og opbevarer oplysninger om type og omfang af de signifikante menneskeskabte belastninger, som overfladevandomr(cid:229)derne i hvert vandomr(cid:229)dedistrikt vil kunne blive udsat for; oplysningerne skal navnlig omfatte: Vurdering og identifikation af signifikant punktkildeforurening, navnlig med stoffer n(cid:230)vnt i bilag VIII, fra by-, industri- og landbrugsanl(cid:230)g og andre anl(cid:230)g og aktiviteter, baseret bl. a. p(cid:229) oplysninger, der er indsamlet i med- fłr af: i) artikel 15 og 17 i direktiv 91/271/E(cid:216)F (1) ii) artikel 9 og 15 i direktiv 96/61/EF og med henblik p(cid:229) den fłrste vandomr(cid:229)deplan: iii) artikel 11 i direktiv 76/464/E(cid:216)F, og iv) R(cid:229)dets direktiv 75/440/E(cid:216)F, 76/160/E(cid:216)F (2), 78/659/E(cid:216)F og 79/923/E(cid:216)F (3). Vurdering og identifikation af signifikant forurening fra diffuse kilder navnlig med stoffer n(cid:230)vnt i bilag VIII, fra by-, industri-, landbrugsanl(cid:230)g og andre anl(cid:230)g eller aktiviteter, baseret bl. a. p(cid:229) oplysninger, der er indsamlet i medfłr af: i) artikel 3, 5 og 6 i direktiv 91/676/E(cid:216)F (4) ii) artikel 7 og 17 i direktiv 91/414/E(cid:216)F iii) direktiv 98/8/EF og med henblik p(cid:229) den fłrste vandomr(cid:229)deplan: iv) direktiv 75/440/E(cid:216)F, 76/160/E(cid:216)F, 76/464/E(cid:216)F, 78/659/E(cid:216)F og 79/923/E(cid:216)F. Vurdering og identifikation af signifikant indvinding af vand til by-, industri- og landbrugsform(cid:229)l og andre for- m(cid:229)l, herunder s(cid:230)sonm(cid:230)ssige variationer og (cid:229)rlig efterspłrgsel samt vandtab i forsyningsnettene. Vurdering og identifikation af virkningerne af betydende regulering af vandfłring, herunder vandoverfłrsel og omledning, p(cid:229) strłmningskarakteristika og vandbalance som helhed. Identifikation af signifikante morfologiske forandringer af vandomr(cid:229)der. Vurdering og identifikation af andre signifikante menneskeskabte p(cid:229)virkninger af overfladevands tilstand. Vurdering af arealanvendelsesmłnstre, herunder identifikation af de vigtigste by-, industri- og landbrugsarealer og, hvor det er relevant, fiskeri og skove. 1. 5. Vurdering af miljłvirkninger Medlemsstaterne vurderer, hvor p(cid:229)virkelig overfladevandomr(cid:229)dernes tilstand er over for de ovenfor anfłrte belastninger. (1) EFT L 135 af 30. 5. 1991, s. 40. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved direktiv 98/15/EF (EFT L 67 af 7. 3. 1998, s. 29). (2) EFT L 31 af 5. 2. 1976, s. 1. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved tiltr(cid:230)delsesakten af 1994. (3) EFT L 281 af 10. 11. 1979, s. 47. Direktivet er (cid:230)ndret ved direktiv 91/692/E(cid:216)F (EFT L 377 af 31. 12. 1991, s. 48). (4) EFT L 375 af 31. 12. 1991, s. 1. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/25 Medlemsstaterne udnytter de ovenn(cid:230)vnte indsamlede oplysninger og alle andre relevante oplysninger, herunder eksisterende miljłoverv(cid:229)gningsdata, til at vurdere sandsynligheden for, at overfladevandomr(cid:229)der i vandomr(cid:229)de- distriktet ikke kan opfylde de miljłm(cid:229)l, der er fastsat for vandomr(cid:229)derne i medfłr af artikel 4. Medlemsstaterne kan benytte modelleringsmetoder som stłtte for en s(cid:229)dan vurdering. Vandomr(cid:229)der, som anses for ikke at kunne opfylde miljłm(cid:229)lene, skal, hvor det er relevant, karakteriseres yder- ligere for at optimere udformningen af b(cid:229)de de overv(cid:229)gningsprogrammer, der skal iv(cid:230)rks(cid:230)ttes i henhold til direktivets artikel 8, og de indsatsprogrammer, der skal iv(cid:230)rks(cid:230)ttes i henhold til direktivets artikel 11. 1. 6. Udpegning af kunstige og st(cid:230)rkt modificerede vandomr(cid:229)der Medlemsstaterne kan udpege et overfladevandomr(cid:229)de som kunstigt eller st(cid:230)rkt modificeret, n(cid:229)r (cid:230)ndringer af vandomr(cid:229)dets kunstige eller st(cid:230)rkt modificerede karakteristika vil p(cid:229)virke: i) det omgivende miljł ii) sejlads eller rekreation iii) aktiviteter, som er (cid:229)rsag til, at vand opmagasineres (f. eks. elektricitetsproduktion, drikkevandsforsyning) iv) vandregulering, beskyttelse mod oversvłmmelse, kunstvandig eller dr(cid:230)ning v) menneskelig udvikling. 2. GRUNDVAND 2. 1. Fłrste karakterisering Medlemsstaterne foretager en fłrste karakterisering af alt grundvand for at vurdere dets anvendelse og risikoen for, at det ikke opfylder m(cid:229)lene for alle grundvandsforekomster i henhold til direktivets artikel 4. Med henblik p(cid:229) denne fłrste karakterisering kan medlemsstaterne samle grundvandsforekomster i grupper. I denne analyse kan der anvendes best(cid:229)ende hydrologiske, geologiske og pedologiske data og data om arealanvendelse, udled- ning, indvinding og andet, men fłlgende skal kortl(cid:230)gges: (cid:151) grundvandsforekomstens eller -forekomsternes beliggenhed og gr(cid:230)nser (cid:151) den belastning, som grundvandsforekomsten eller -forekomsterne sandsynligvis vil blive udsat for fra bl. a. : (cid:151) diffuse forureningskilder (cid:151) punktforureningskilder (cid:151) indvinding (cid:151) kunstig infiltration (cid:151) karakteren af de overliggende lag i det grundvandsdannende omr(cid:229)de, hvorfra grundvandsforekomsten f(cid:229)r tilfłrt vand (cid:151) de grundvandsforekomster, for hvilke der er direkte afh(cid:230)ngige overfladevandsłkosystemer eller terrestriske łkosystemer. 2. 2. Yderligere karakterisering Efter den fłrste karakterisering foretager medlemsstaterne en yderligere karakterisering af de grundvands- forekomster eller grupper af grundvandsforekomster, der anses for at v(cid:230)re truet, s(cid:229)ledes at risikoens omfang kan vurderes mere pr(cid:230)cist, og det bliver muligt at identificere de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes i henhold til direktivets artikel 11. Denne karakterisering skal s(cid:229)ledes omfatte relevante oplysninger om den menneskelige aktivitets indvirkning og, hvor det er relevant, oplysninger om: (cid:151) grundvandsforekomstens geologiske karakteristika, herunder geologiske enheders omfang og type C 343/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 (cid:151) grundvandsforekomstens hydrogeologiske karakteristika, herunder hydraulisk ledningsevne, porłsitet og magasintype (cid:151) karakteristika ved overfladeaflejringer og jord i det grundvandsdannende omr(cid:229)de, hvorfra grundvands- forekomsten tilfłres vand, herunder deres tykkelse, porłsitet, hydrauliske ledningsevne og grundvands- beskyttende egenskaber (cid:151) lagdeling af grundvandsmagasinet (cid:151) en oversigt over tilknyttede overfladesystemer, herunder terrestriske łkosystemer og overfladevandomr(cid:229)der, som grundvandsforekomsten er dynamisk forbundet med (cid:151) skłn over retninger og omfang af vandudvekslingen mellem grundvandsforekomsten og de tilknyttede overfladesystemer, og (cid:151) tilstr(cid:230)kkelige data til beregning af den (cid:229)rlige gennemsnitlige grundvandsdannelse p(cid:229) langt sigt. 2. 3. Vurdering af menneskelige aktiviteters virkninger p(cid:229) grundvandet For grundvand, der krydser gr(cid:230)nsen mellem to eller flere medlemsstater, eller som p(cid:229) baggrund af den oprinde- lige karakterisering, der er foretaget i overensstemmelse med punkt 2. 1, anses for ikke at kunne opfylde de m(cid:229)l, der er fastsat for hver enkelt forekomst, jf. direktivets artikel 4, indsamles og opbevares fłlgende oplysninger, hvor det er relevant, for hver enkelt grundvandsforekomst: (cid:151) beliggenheden af de steder i grundvandsforekomsten, der anvendes til drikkevandsindvinding, og hvorfra der gennemsnitligt indvindes over 10 m3 pr. dag, eller som forsyner over 50 personer (cid:151) den (cid:229)rlige, gennemsnitlige indvinding fra disse steder (cid:151) den kemiske sammens(cid:230)tning af vand, der indvindes af grundvandsforekomsten (cid:151) beliggenheden af de steder i grundvandsforekomsten, hvor vand udledes direkte (cid:151) udledningens omfang disse steder (cid:151) den kemiske sammens(cid:230)tning af udledningerne til grundvandsforekomsten, og (cid:151) arealanvendelsen i det eller de afstrłmningsomr(cid:229)der, fra hvilke grundvandsforekomsten tilfłres vand, her- under menneskeskabte (cid:230)ndringer af grundvandsdannelsens m(cid:230)ngde og fordeling, f. eks. som fłlge af bef(cid:230)st- ning af arealer, kunstig infiltration, opd(cid:230)mning eller dr(cid:230)ning. 2. 4. Vurdering af virkningerne af (cid:230)ndringer i grundvandsstanden Medlemsstaterne identificerer desuden de grundvandsforekomster, for hvilke der skal fasts(cid:230)ttes mindre strenge m(cid:229)l i henhold til direktivets artikel 4, bl. a. p(cid:229) baggrund af overvejelser over virkningerne af forekomstens til- stand for: i) overfladevand og tilhłrende terrestriske łkosystemer ii) vandregulering, beskyttelse mod oversvłmmelse samt dr(cid:230)ning iii) menneskelig udvikling 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/27 BILAG III (cid:216)KONOMISK ANALYSE Den łkonomiske analyse skal indeholde tilstr(cid:230)kkelige oplysninger i tilstr(cid:230)kkelig detaljeringsgrad (under hensyntagen til omkostningerne ved at indsamle de relevante data) til, at der kan foretages: a) de relevante beregninger, som er nłdvendige for i overensstemmelse med direktivets artikel 9 at tage hensyn til princippet om d(cid:230)kning af omkostningerne ved forsyningspligtydelser, under hensyntagen til langsigtede prognoser for udbud og efterspłrgsel efter vand i vandomr(cid:229)dedistriktet og, om fornłdent: (cid:151) overslag over m(cid:230)ngder, priser og omkostninger ved forsyningspligtsydelser, og (cid:151) overslag over relevante investeringer, herunder prognoser for s(cid:229)danne investeringer b) skłn over, hvilken kombination af foranstaltninger vedrłrende vandanvendelser der er den mest omkostningseffek- tive og kan medtages i indsatsprogrammet i henhold til direktivets artikel 11, med udgangspunkt i skłn over de potentielle omkostninger ved s(cid:229)danne foranstaltninger. C 343/28 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 BILAG IV BESKYTTEDE OMR¯DER 1. Det register over beskyttede omr(cid:229)der, der kr(cid:230)ves i henhold til direktivets artikel 6, skal omfatte fłlgende typer beskyttede omr(cid:229)der: i) omr(cid:229)der, der er udpeget til indvinding af drikkevand i medfłr af direktivets artikel 7 ii) omr(cid:229)der, der er udpeget til beskyttelse af łkonomisk vigtige akvatiske arter iii) vandomr(cid:229)der, der er udpeget til rekreative form(cid:229)l, herunder omr(cid:229)der udpeget som badevandsomr(cid:229)der i hen- hold til direktiv 76/160/E(cid:216)F iv) n(cid:230)ringsstoffłlsomme omr(cid:229)der, herunder omr(cid:229)der, der er udpeget som s(cid:229)rbare omr(cid:229)der i medfłr af direktiv 91/676/E(cid:216)F, og omr(cid:229)der, der er udpeget som s(cid:229)rbare i medfłr af direktiv 91/271/E(cid:216)F, og v) omr(cid:229)der, der er udpeget til beskyttelse af levesteder eller arter, hvor opretholdelse eller forbedring af vandets til- stand er en vigtig faktor i deres beskyttelse, herunder de relevante Natura 2000-lokaliteter, der er udpeget efter R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F (1) og direktiv 79/409/E(cid:216)F (2). 2. ResumØet af det register, der kr(cid:230)ves som led i vandomr(cid:229)deplanen, skal omfatte kort, der angiver beliggenheden af hvert beskyttet omr(cid:229)de, og en beskrivelse af F(cid:230)llesskabets, nationale og lokale retsakter, som ligger til grund for deres udpegelse. (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved direktiv 97/62/EF (EFT L 305 af 8. 11. 1997, s. 42). (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved direktiv 97/49/EF (EFT L 223 af 13. 8. 1997, s. 9). 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/29 1. TILSTAND FOR OVERFLADEVAND 1. 1. Kvalitetselementer til klassifikation af łkologisk tilstand BILAG V 1. 1. 1. Vandlłb 1. 1. 2. Słer 1. 1. 3. Overgangsvande 1. 1. 4. Kystvande 1. 1. 5. Kunstige og st(cid:230)rkt modificerede overfladevandomr(cid:229)der 1. 2. Normgivende definitioner af klassifikationer af łkologisk tilstand 1. 2. 1. Definitioner af hłj, god og moderat łkologisk tilstand i vandlłb 1. 2. 2. Definitioner af hłj, god og moderat łkologisk tilstand i słer 1. 2. 3. Definitioner af hłj, god og moderat łkologisk tilstand i overgangsvande 1. 2. 4. Definitioner af hłj, god og moderat łkologisk tilstand i kystvande 1. 2. 5. Definitioner af maksimalt, godt og moderat łkologisk potentiale for st(cid:230)rkt modificerede eller kunstige vandom- r(cid:229)der 1. 2. 6. Procedure for medlemsstaternes fasts(cid:230)ttelse af kemiske kvalitetskrav 1. 3. Overv(cid:229)gning af overfladevands łkologiske og kemiske tilstand 1. 3. 1. Udformning af kontroloverv(cid:229)gning 1. 3. 2. Udformning af operationel overv(cid:229)gning 1. 3. 3. Udformning af undersłgelsesoverv(cid:229)gning 1. 3. 4. Overv(cid:229)gningsfrekvens 1. 3. 5. Supplerende overv(cid:229)gningskrav for beskyttede omr(cid:229)der 1. 3. 6. Standarder for overv(cid:229)gning af kvalitetselementer 1. 4. Klassificering og pr(cid:230)sentation af łkologisk tilstand 1. 4. 1. De biologiske overv(cid:229)gningsresultaters sammenlignelighed 1. 4. 2. Pr(cid:230)sentation af overv(cid:229)gningsresultater og klassificering af łkologisk tilstand og łkologisk potentiale 1. 4. 3. Pr(cid:230)sentation af overv(cid:229)gningsresultater og klassificering af kemisk tilstand 2. GRUNDVAND 2. 1. Grundvands kvantitative tilstand 2. 1. 1. Parameter for klassificering af kvantitativ tilstand 2. 1. 2. Definition af kvantitativ tilstand 2. 2. Overv(cid:229)gning af grundvands kvantitative tilstand 2. 2. 1. Overv(cid:229)gningsnet for grundvandsstanden 2. 2. 2. Overv(cid:229)gningst(cid:230)thed 2. 2. 3. Overv(cid:229)gningsfrekvens 2. 2. 4. Fortolkning og pr(cid:230)sentation af grundvandets kvantitative tilstand 2. 3. Grundvands kemiske tilstand 2. 3. 1. Parametre for bestemmelse af grundvands kemiske tilstand 2. 3. 2. Definition af god kemisk tilstand for grundvand 2. 4. Overv(cid:229)gning af grundvands kemiske tilstand 2. 4. 1. Grundvandsoverv(cid:229)gningsnet 2. 4. 2. Kontroloverv(cid:229)gning 2. 4. 3. Operationel overv(cid:229)gning 2. 4. 4. Bestemmelse af udviklingstendenser for forurenende stoffer 2. 4. 5. Fortolkning og pr(cid:230)sentation af grundvandets kemiske tilstand 2. 5. Pr(cid:230)sentation af grundvandets tilstand C 343/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 1. TILSTAND FOR OVERFLADEVAND 1. 1. Kvalitetselementer til klassifikation af łkologisk tilstand 1. 1. 1. Vandlłb B i o l o g i s k e e l e m e n t e r Den akvatiske floras sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed Den bentiske invertebratfaunas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed Fiskefaunaens sammens(cid:230)tning, t(cid:230)thed og aldersstruktur H y d r o m o r f o l o g i s k e e l e m e n t e r , d e r u n d e r s t ł t t e r d e b i o l o g i s k e e l e m e n t e r Hydrologisk regime: (cid:151) vandstrłmningens volumen og dynamik (cid:151) forbindelse til grundvandsforekomster Vandlłbets kontinuitet Morfologiske forhold: (cid:151) variation i vandlłbets dybde og bredde (cid:151) bundforhold (struktur og substrat) (cid:151) bredzonens struktur K e m i s k e o g f y s i s k - k e m i s k e e l e m e n t e r , d e r u n d e r s t ł t t e r d e b i o l o g i s k e e l e m e n t e r Generelt: (cid:151) Termiske forhold (cid:151) Iltforhold (cid:151) Salinitet (cid:151) Forsuringstilstand (cid:151) N(cid:230)ringsstofforhold Specifikke forurenende stoffer: (cid:151) Forurening med alle prioriterede stoffer, som det er blevet p(cid:229)vist udledes i vandomr(cid:229)det (cid:151) Forurening med andre stoffer, som det er blevet p(cid:229)vist udledes i signifikante m(cid:230)ngder i vandomr(cid:229)det 1. 1. 2. Słer B i o l o g i s k e e l e m e n t e r Fytoplanktons sammens(cid:230)tning, t(cid:230)thed og biomasse Anden akvatisk floras sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed Den bentiske invertebratfaunas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed Fiskefaunaens sammens(cid:230)tning, t(cid:230)thed og aldersstruktur 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/31 H y d r o m o r f o l o g i s k e e l e m e n t e r , d e r u n d e r s t ł t t e r d e b i o l o g i s k e e l e m e n t e r Hydrologisk regime: (cid:151) vandstrłmningens volumen og dynamik (cid:151) opholdstid (cid:151) forbindelse til grundvandsforekomster Morfologiske forhold: (cid:151) variation i słens dybde (cid:151) volumen og bundforhold (struktur og substrat) (cid:151) słbreddens struktur K e m i s k e o g f y s i s k - k e m i s k e e l e m e n t e r , d e r u n d e r s t ł t t e r d e b i o l o g i s k e e l e m e n t e r Generelt: (cid:151) Sigtdybde (cid:151) Termiske forhold (cid:151) Iltforhold (cid:151) Salinitet (cid:151) Forsuringstilstand (cid:151) N(cid:230)ringsstofforhold Specifikke forurenende stoffer: (cid:151) Forurening med alle prioriterede stoffer, som det er blevet p(cid:229)vist udledes i vandomr(cid:229)det (cid:151) Forurening med andre stoffer, som det er blevet p(cid:229)vist udledes i signifikante m(cid:230)ngder i vandomr(cid:229)det 1. 1. 3. Overgangsvande B i o l o g i s k e e l e m e n t e r Fytoplanktons sammens(cid:230)tning, t(cid:230)thed og biomasse Anden akvatisk floras sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed Den bentiske invertebratfaunas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed Fiskefaunaens sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed H y d r o m o r f o l o g i s k e e l e m e n t e r , d e r u n d e r s t ł t t e r d e b i o l o g i s k e e l e m e n t e r Morfologiske forhold: (cid:151) dybdevariation (cid:151) volumen og bundforhold (struktur og substrat) (cid:151) tidevandszonens struktur C 343/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 Tidevandsregime: (cid:151) ferskvandsstrłmning (cid:151) błlgeeksponering K e m i s k e o g f y s i s k - k e m i s k e e l e m e n t e r , d e r u n d e r s t ł t t e r d e b i o l o g i s k e e l e m e n t e r Generelt: (cid:151) Sigtdybde (cid:151) Termiske forhold (cid:151) Iltforhold (cid:151) Salinitet (cid:151) N(cid:230)ringsstofforhold Specifikke forurenende stoffer: (cid:151) Forurening med alle prioriterede stoffer, som det er blevet p(cid:229)vist udledes i vandomr(cid:229)det (cid:151) Forurening med andre stoffer, som det er blevet p(cid:229)vist udledes i signifikante m(cid:230)ngder i vandomr(cid:229)det 1. 1. 4. Kystvande B i o l o g i s k e e l e m e n t e r Fytoplanktons sammens(cid:230)tning, t(cid:230)thed og biomasse Anden akvatisk floras sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed Den bentiske invertebratfaunas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed H y d r o m o r f o l o g i s k e e l e m e n t e r , d e r u n d e r s t ł t t e r d e b i o l o g i s k e e l e m e n t e r Morfologiske forhold: (cid:151) dybdevariation (cid:151) bundforhold (struktur og substrat) (cid:151) tidevandszonens struktur Tidevandsregime: (cid:151) de dominerende strłmmes retning (cid:151) błlgeeksponering K e m i s k o g f y s i s k - k e m i s k e e l e m e n t e r , d e r u n d e r s t ł t t e r d e b i o l o g i s k e e l e m e n t e r Generelt: (cid:151) Sigtdybde (cid:151) Termiske forhold (cid:151) Iltforhold (cid:151) Salinitet (cid:151) N(cid:230)ringsstofforhold 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/33 Specifikke forurenende stoffer: (cid:151) Forurening med alle prioriterede stoffer, som det er blevet p(cid:229)vist udledes i vandomr(cid:229)det (cid:151) Forurening med andre stoffer, som det er blevet p(cid:229)vist udledes i signifikante m(cid:230)ngder i vandomr(cid:229)det 1. 1. 5. Kunstige og st(cid:230)rkt modificerede overfladevandomr(cid:229)der I forbindelse med kunstige og st(cid:230)rkt modificerede overfladevandomr(cid:229)der anvendes kvalitetselementerne for den af de fire naturlige kategorier af overfladevand, der ligner det p(cid:229)g(cid:230)ldende kunstige eller st(cid:230)rkt modificerede overfladevandomr(cid:229)de mest. 1. 2. Normgivende definitioner af klassifikationer af łkologisk tilstand Tabel 1. 2. Generel definition for vandlłb, słer, overgangsvande og kystvande Fłlgende tekst giver en generel definition af łkologisk kvalitet. De ved klassificeringen anvendte v(cid:230)rdier for kvalitetselementerne for den łkologiske tilstand for hver kategori overfladevand er anfłrt i tabel 1. 2. 1-1. 2. 4 nedenfor. Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Generelt Der er ingen eller kun meget ubetydelige menneskeskabte (cid:230)ndringer i v(cid:230)rdierne for de fysisk-kemiske og hydro- morfologiske kvalitetselementer for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevandomr(cid:229)de i forhold til, hvad der normalt g(cid:230)lder for denne type overfladevand under uberłrte for- hold. V(cid:230)rdierne for de biologiske kvalitetselementer for over- fladevandomr(cid:229)det svarer til, hvad der normalt g(cid:230)lder for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type under uberłrte forhold, og der er ingen eller kun meget ubetydelige tegn p(cid:229) (cid:230)ndring. Der forekommer typespecifikke forhold og samfund. Vandomr(cid:229)der, der har en tilstand under moderat, klassificeres som ringe eller d(cid:229)rlige: V(cid:230)rdierne for de biologiske kvalitetselementer for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevandomr(cid:229)de udviser niveauer, der er svagt (cid:230)ndret som fłlge af menneskelig aktivitet, men afviger kun lidt fra, hvad der normalt g(cid:230)lder for denne type overfladevand under uberłrte forhold. V(cid:230)rdierne for de biologiske kvalitetselementer for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevand afviger i mindre grad fra, hvad der normalt g(cid:230)lder for denne type overfladevand under uberłrte forhold. V(cid:230)rdierne viser mindre tegn p(cid:229) (cid:230)ndring som fłlge af menneskelig aktivitet og er signifi- kant mere forstyrrede end under forhold med god tilstand. Vandomr(cid:229)der, der viser tegn p(cid:229) stłrre (cid:230)ndringer i v(cid:230)rdierne for de biologiske kvalitetselementer for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevandomr(cid:229)de, og hvori de relevante biologiske samfund afviger v(cid:230)sentligt fra, hvad der normalt g(cid:230)lder for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevandomr(cid:229)de under uberłrte forhold, klassificeres som ringe. Vandomr(cid:229)der, der viser tegn p(cid:229) alvorlige (cid:230)ndringer i v(cid:230)rdierne for de biologiske kvalitetselementer for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevandomr(cid:229)de, og hvori store dele af de relevante biologiske samfund, der normalt karakteriserer den p(cid:229)g(cid:230)ldende type overfladevandomr(cid:229)de under uberłrte forhold, ikke forekommer, klassificeres som d(cid:229)rlige. C 3 4 3 / 3 4 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e. 3 0 1 1 1 9 9 9. Biologiske kvalitetselementer Tabel 1. 2. 1. Definitioner af hłj, god og moderat łkologisk tilstand i vandlłb Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Fytoplankton Den taksonomiske sammens(cid:230)tning af fytoplankton sva- rer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte for- hold. Den gennemsnitlige fytoplanktonforekomst er helt i over- ensstemmelse med de typespecifikke fysisk-kemiske for- hold og er ikke af et s(cid:229)dant omfang, at den signifikant kan (cid:230)ndre de typespecifikke sigtdybdeforhold. Planktonopblomstringer finder sted med en frekvens og intensitet, der svarer til de typespecifikke fysisk-kemiske forhold. Der er svage (cid:230)ndringer i planktontaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed i forhold til de typespecifikke samfund. Disse (cid:230)ndringer er ikke tegn p(cid:229) en accelereret algev(cid:230)kst, der fłrer til ułnsket forstyrrelse af balancen mellem de orga- nismer, der findes i vandet, eller af vandets eller sedimen- tets fysisk-kemiske kvalitet. Der kan v(cid:230)re en lille stigning i frekvens og intensitet af de typespecifikke planktonopblomstringer. Planktontaxas sammens(cid:230)tning afviger i mindre grad fra de typespecifikke samfund. T(cid:230)theden er forstyrret i mindre grad og kan v(cid:230)re af et s(cid:229)dant omfang, at der sker en signifikant ułnsket forstyr- relse af v(cid:230)rdierne for andre biologiske og fysisk-kemiske kvalitetselementer. Der kan v(cid:230)re en mindre stigning i frekvens og intensitet af planktonopblomstringer. Vedvarende opblomstringer kan forekomme i sommerm(cid:229)nederne. Makrofyter og bundvegetation Den taksonomiske sammens(cid:230)tning svarer eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. fuldst(cid:230)ndig Ingen p(cid:229)viselige (cid:230)ndringer i den gennemsnitlige udbre- delse af makrofyt- og bundvegetation. Der er svage (cid:230)ndringer i makrofyt- og bundvegetations- taxas sammens(cid:230)tning og udbredelse set forhold til typespecifikke samfund. Disse (cid:230)ndringer er ikke tegn p(cid:229) en accelereret v(cid:230)kst af bundvegetation eller hłjere for- mer for planteliv, der fłrer til ułnskede forstyrrelser af balancen mellem de organismer, der findes i vandet, eller af vandets eller sedimentets fysisk-kemiske kvalitet. i Bundvegetationssamfundet er ikke negativt p(cid:229)virket af bakteriesamlinger og -bel(cid:230)gninger, der er til stede som fłlge af menneskelig aktivitet. Makrofyt- og bundvegetationstaxas sammens(cid:230)tning afviger i mindre grad fra det typespecifikke samfund og er signifi- kant mere (cid:230)ndret end ved god tilstand. Der er tydelige mindre (cid:230)ndringer i den gennemsnitlige udbredelse af makrofyt- og bundvegetation. Bundvegetationssamfundet kan v(cid:230)re berłrt og i nogle omr(cid:229)der fordrevet af bakteriesamlinger og -bel(cid:230)gninger, der er til stede som fłlge af menneskelig aktivitet. Bentisk invertebratfauna Den taksonomiske sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Der er svage (cid:230)ndringer i sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed af invertebrattaxa i forhold til typespecifikke samfund. Sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed af invertebrattaxa afviger i min- dre grad fra de typespecifikke samfund. Forholdet mellem miljłfłlsomme og ikke-miljłfłlsomme taxa viser ingen tegn p(cid:229) (cid:230)ndring i forhold til uberłrte niveauer. Forholdet mellem miljłfłlsomme og ikke-miljłfłlsomme taxa viser en svag (cid:230)ndring i forhold til typespecifikke niveauer. Diversitetsniveauet for invertebrattaxa viser ingen tegn p(cid:229) (cid:230)ndring i forhold til uberłrte niveauer. Diversitetsniveauet for invertebrattaxa viser svage tegn p(cid:229) (cid:230)ndring i forhold til typespecifikke niveauer. Stłrre taksonomiske grupper i det typespecifikke samfund forekommer ikke. Forholdet mellem miljłfłlsomme og ikke-miljłfłlsomme taxa samt diversitetsniveauet er v(cid:230)sentligt lavere end det typespecifikke niveau og signifikant lavere end ved god til- stand. 3 0 1 1 1 9 9 9. D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e C 3 4 3 / 3 5 Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Fiskefauna Artssammens(cid:230)tning og -t(cid:230)thed svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Alle typespecifikke miljłfłlsomme arter forekommer. Fiskesamfundenes aldersstruktur viser n(cid:230)sten ikke tegn m(cid:229) menneskeskabt forstyrrelse og indicerer ikke mang- lende reproduktion eller udvikling for nogen bestemt art. forhold til de typespecifikke samfund svage Der er i (cid:230)ndringer i artsammens(cid:230)tning og -t(cid:230)thed som fłlge af menneskeskabte p(cid:229)virkninger af fysisk-kemiske og hydro- morfologiske kvalitetselementer. Fiskearternes sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed afviger i mindre grad fra de typespecifikke samfund som fłlge af menneske- skabte p(cid:229)virkninger af de fysisk-kemiske eller hydromorfo- logiske kvalitetselementer. Fiskesamfundenes aldersstruktur viser tegn p(cid:229) forstyrrelse som fłlge af menneskeskabte p(cid:229)virkninger af fysisk-ke- miske eller hydromorfologiske kvalitetetselementer og indicerer i nogle f(cid:229) tilf(cid:230)lde manglende reproduktion eller udvikling for en bestemt art, idet nogle aldersklasser eventuelt ikke forekommer. Fiskesamfundenes aldersstruktur viser betydelige tegn p(cid:229) idet en mindre andel af de menneskeskabt typespecifikke arter ikke forekommer eller har en meget lav t(cid:230)thed. forstyrrelse, Hydromorfologiske kvalitetselementer Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Hydrologisk regime Strłmningens volumen og dynamik samt den deraf fłl- gende forbindelse til grundvandet afspejler fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig uberłrte forhold. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Vandlłbets kontinuitet Vandlłbets kontinuitet forstyrres ikke af menneskelig aktivitet og muliggłr akvatiske organismers uhindrede vandring samt sedimenttransport. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Morfologiske forhold Kanalmłnstre, bredde- og dybdevariationer, strłmnings- hastigheder, bundforhold samt bredzonernes struktur og tilstand svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. C 3 4 3 / 3 6 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e. 3 0 1 1 1 9 9 9. Fysisk-kemiske kvalitetselementer (1) Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Generelle forhold Specifikke syntetiske forurenende stoffer svarer V(cid:230)rdierne fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. fysisk-kemiske elementer for de N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne niveauer, der normalt findes ved uberłrte forhold. inden ligger for de Salinitetsniveauer, pH, iltbalance, syreneutraliseringsevne og temperatur viser ikke tegn p(cid:229) menneskeskabt forstyr- relse og ligger inden for de niveauer, der normalt findes ved uberłrte forhold. Koncentrationer t(cid:230)t p(cid:229) nul og i det mindste under detek- tionsgr(cid:230)nserne almindeligt anvendte analyseteknikker. for de mest avancerede Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. iltbalance, pH, syreneutraliseringsevne og Temperatur, salinitet n(cid:229)r ikke niveauer, der ligger uden for de fastsatte gr(cid:230)nser, der sikrer, at det typespecifikke łkosystem fun- gerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fastsatte niveauer, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet i punkt jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF 1. 2. 6, (< EQS) Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Specifikke ikke-synteti- ske forurenende stoffer Koncentrationerne ligger inden for de gr(cid:230)nser, der nor- malt g(cid:230)lder for uberłrte forhold (baggrundsniveauer = bgn). Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet i punkt 1. 2. 6 (2), jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF (< EQS) Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. (1) Fłlgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljłkvalitetskrav. (2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol m(cid:229) ikke kr(cid:230)ve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne: (EQS> bgn). 3 0 1 1 1 9 9 9. D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e C 3 4 3 / 3 7 Biologiske kvalitetsniveauer Tabel 1. 2. 2. Definitioner af hłj, god og moderat łkologisk tilstand i słer Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Fytoplankton Fytoplanktons taksonomiske sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Den gennemsnitlige fytoplanktonbiomasse er i overens- stemmelse med de typespecifikke fysisk-kemiske forhold og er ikke af et s(cid:229)dant omfang, at den signifikant kan (cid:230)ndre de typespecifikke sigtdybdeforhold. Planktonopblomstringer finder sted med en frekvens og intensitet, der svarer til de typspecifikke fysisk-kemiske forhold. Der er svage (cid:230)ndringer i planktontaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed i forhold til de typespecifikke samfund. Disse (cid:230)ndringer er ikke tegn p(cid:229) en accelereret algev(cid:230)kst, der fłrer til ułnsket forstyrrelse af balancen mellem de orga- nismer, der findes i vandet, eller af vandets eller sedimen- tets fysisk-kemiske kvalitet. Der kan v(cid:230)re en lille stigning i frekvens og intensitet af de typespecifikke planktonopblomstringer. Planktontaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed afviger i mindre grad fra de typespecifikke samfund. Biomassen er forstyrret i mindre grad og kan v(cid:230)re af et s(cid:229)dant omfang, at der sker en signifikant ułnsket forstyr- relse i forholdene for andre biologiske kvalitetselementer og i vandets eller sedimentets fysisk-kemiske kvalitet. Der kan v(cid:230)re en mindre stigning i frekvens og intensitet af planktonopblomstringer. Vedvarende opblomstringer kan forekomme i sommerm(cid:229)nederne. Makrofyter og bundvegetation Den taksonomiske sammens(cid:230)tning svarer eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. fuldst(cid:230)ndig Ingen p(cid:229)viselige (cid:230)ndringer i den gennemsnitlige t(cid:230)thed af makrofyter og bundvegetation. Der er svage (cid:230)ndringer i makrofyt- og bundvegetations- taxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed i forhold til typespeci- fikke samfund. Disse (cid:230)ndringer er ikke tegn p(cid:229) en accele- reret v(cid:230)kst af bundvegetation eller hłjere former for planteliv, der fłrer til ułnsket forstyrrelse af balancen mellem de organismer, der findes i vandet, eller af van- dets fysisk-kemiske kvalitet. Bundvegetationssamfundet er ikke negativt p(cid:229)virket af bakteriesamlinger og -bel(cid:230)gninger, der forekommer som fłlge af menneskelig aktivitet. Makrofyt- og bundvegetationstaxas sammens(cid:230)tning afviger i mindre grad fra de typespecifikke samfund og er signifi- kant mere (cid:230)ndret end den sammens(cid:230)tning, der observeres ved god kvalitet. Der er tydelige mindre (cid:230)ndringer i den gennemsnitlige t(cid:230)thed af makrofyter og bundvegetationen. Bundvegetationssamfundet kan v(cid:230)re berłrt og i nogle omr(cid:229)der fordrevet af bakteriesamlinger og -bel(cid:230)gninger, der forekommer som fłlge af menneskelig aktivitet. Bentisk invertebratfauna Den taksonomiske sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Der er svage (cid:230)ndringer i sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed af invertebrattaxa i forhold til typespecifikke samfund. Sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed af invertebrattaxa afviger i min- dre grad fra de typespecifikke samfund. Forholdet mellem miljłfłlsomme og ikke-miljłfłlsomme taxa viser ingen tegn p(cid:229) (cid:230)ndring i forhold til uberłrte niveauer. Forholdet mellem miljłfłlsomme og ikke-miljłfłlsomme taxa viser svage tegn p(cid:229) (cid:230)ndring i forhold til typespeci- fikke niveauer. Diversitetsniveauet for invertebrattaxa viser ingen tegn p(cid:229) (cid:230)ndring i forhold til uberłrte niveauer. Diversitetsniveauet for invertebrattaxa viser svage tegn p(cid:229) (cid:230)ndring i forhold til typespecifikke niveauer. Stłrre taksonomiske grupper i det typespecifikke samfund forekommer ikke. Forholdet mellem miljłfłlsomme og ikke-miljłfłlsomme taxa samt diversitetsniveauet er v(cid:230)sentlig lavere end det typespecifikke niveau og signifikant lavere end ved god til- stand. C 3 4 3 / 3 8 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e. 3 0 1 1 1 9 9 9. Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Fiskefauna Artsammens(cid:230)tning og -t(cid:230)thed svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Alle typespecifikke miljłfłlsomme arter forekommer. Fiskesamfundenes aldersstruktur viser n(cid:230)sten ikke tegn p(cid:229) menneskeskabt forstyrrelse og indicerer ikke mang- lende reproduktion eller udvikling for nogen bestemt art. Der er i forhold til de typespecifikke samfund svage (cid:230)ndringer i artssammens(cid:230)tning og -t(cid:230)thed som fłlge af menneskeskabte p(cid:229)virkninger eller hydromorfologiske kvalitetselementer. fysisk-kemiske af Fiskesamfundenes aldersstruktur viser tegn p(cid:229) forstyrrelse som fłlge af menneskeskabte p(cid:229)virkninger af fysisk-ke- miske eller hydromorfologiske kvalitetselementer og indi- cerer i nogle f(cid:229) tilf(cid:230)lde manglende reproduktion eller udvikling for en bestemt art, idet nogle aldersklasser eventuelt ikke forekommer. Fiskearternes sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed afviger i mindre grad fra de typespecifikke samfund som fłlge af menneske- skabte p(cid:229)virkninger af de fysisk-kemiske eller hydromorfo- logiske kvalitetselementer. Fiskesamfundenes aldersstruktur viser betydelige tegn p(cid:229) forstyrrelse som fłlge af menneskeskabte p(cid:229)virkninger af de fysisk-kemiske eller hydromorfologiske kvalitetselemen- ter, idet en vis andel af de typespecifikke fiskearter ikke forekommer eller har en meget lav t(cid:230)thed. Hydromorfologiske kvalitetselementer Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Hydrologisk regime Strłmningens volumen og dynamik, niveau og opholds- tid samt den deraf fłlgende forbindelse til grundvandet afspejler fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig uberłrte forhold. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Morfologiske forhold Słens dybdevariation, volumen og struktur af substratet samt słbredzonens struktur og tilstand svarer fuldst(cid:230)n- dig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. 3 0 1 1 1 9 9 9. D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e C 3 4 3 / 3 9 Fysisk-kemiske kvalitetselementer (1) Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Generelle forhold Specifikke syntetiske forurenende stoffer V(cid:230)rdierne svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. fysisk-kemiske elementer for de N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne niveauer, der normalt findes ved uberłrte forhold. inden ligger for de Salinitetsniveauer, pH, iltbalance, syreneutraliseringsevne, sigtdybte og temperatur viser ikke tegn p(cid:229) menneske- skabt forstyrrelse og ligger inden for de gr(cid:230)nser, der nor- malt findes ved uberłrte forhold. Koncentrationer t(cid:230)t p(cid:229) nul og i det mindste under detek- tionsgr(cid:230)nserne almindeligt anvendte analyseteknikker. for de mest avancerede Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Temperatur, iltbalance, pH, syreneutraliseringsevne, sigt- dybde og salinitet n(cid:229)r ikke niveauer, der ligger uden for de fastsatte gr(cid:230)nser, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fastsatte niveauer, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet i punkt 1. 2. 6, jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF (< EQS). Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Specifikke ikke-synteti- ske forureningskompo- nenter Koncentrationerne ligger inden for de gr(cid:230)nser, der nor- malt findes ved uberłrte forhold (baggrundsniveauer = bgn). Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i i punkt overensstemmelse med proceduren beskrevet 1. 2. 6 (2), jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF (< EQS). Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. (3) Fłlgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljłkvalitetskrav. (2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol m(cid:229) ikke kr(cid:230)ve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne: (EQS > bgn). C 3 4 3 / 4 0 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e. 3 0 1 1 1 9 9 9. Biologiske kvalitetselementer Tabel 1. 2. 3. Definitioner af hłj, god og moderat miljłtilstand i overgangsvande Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Fytoplankton Fytoplanktontaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed svarer til uberłrte forhold. Der er svage (cid:230)ndringer i planktontaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed. Fytoplanktontaxas mindre grad fra typespecifikke forhold. sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed afviger i Den gennemsnitlige fytoplanktonbiomasse svarer til de typespecifikke fysisk-kemiske forhold og er ikke af et s(cid:229)dant omfang, at den signifikant kan (cid:230)ndre de type- specifikke sigtdybdeforhold. Planktonopblomstringer finder sted med en frekvens og intensitet, der svarer til de typespecifikke fysisk-kemiske forhold. Der er svage (cid:230)ndringer i biomassen i forhold til de typespecifikke forhold. Disse (cid:230)ndringer er ikke tegn p(cid:229) en accelereret algev(cid:230)kst, der fłrer til ułnsket forstyrrelse af balancen mellem de organismer, der findes i vandet, eller af vandets fysisk-kemiske kvalitet. Der kan v(cid:230)re en lille stigning i frekvens og intensitet af de typespecifikke planktonopblomstringer. Biomassen er forstyrret i mindre grad og kan v(cid:230)re af et s(cid:229)dant omfang, at der sker en signifikant ułnsket forstyr- relse i forholdene for andre biologiske kvalitetselementer. Der kan v(cid:230)re en mindre stigning i frekvens og intensitet af planktonopblomstringer. Vedvarende opblomstringer kan forekomme i sommerm(cid:229)nederne. Makroalger Sammens(cid:230)tningen af makroalgetaxa svarer til uberłrte forhold. Ingen p(cid:229)viselige (cid:230)ndringer af makroalgernes d(cid:230)knings- grad som fłlge af menneskelig aktivitet. Der er svage (cid:230)ndringer i makroalgetaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed i forhold til de typespecifikke samfund. Disse (cid:230)ndringer er ikke tegn p(cid:229) en accelereret v(cid:230)kst af bund- vegetation eller hłjere former for planteliv, der fłrer til ułnsket forstyrrelse af balancen mellem de organismer, der findes i vandet, eller af vandets fysisk-kemiske kvali- tet. Makroalgetaxas sammens(cid:230)tning afviger i mindre grad fra typespecifikke forhold og er signifikant mere (cid:230)ndret end ved god kvalitet. Der er tydelige mindre (cid:230)ndringer i makroalgernes t(cid:230)thed, der kan fłre til ułnsket forstyrrelse af balancen mellem de organismer, der findes i vandet. Blomsterplanter Den taksonomiske sammens(cid:230)tning svarer eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. fuldst(cid:230)ndig Der er svage (cid:230)ndringer i blomsterplanternes sammen- s(cid:230)tning set i forhold til typespecifikke forhold. Ingen p(cid:229)viselige (cid:230)ndringer i udbredelsen af blomster- planter som fłlge af menneskelig aktivitet. Udbredelsen af blomsterplanter viser svage tegn p(cid:229) for- styrrelse. Blomsterplantetaxas sammens(cid:230)tning afviger i mindre grad fra typespecifikke samfund og er signifikant mere (cid:230)ndret end ved god kvalitet. Der er mindre (cid:230)ndringer i blomsterplantetaxas udbredelse. 3 0 1 1 1 9 9 9. D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e C 3 4 3 / 4 1 Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Bentisk invertebratfauna Diversiteten og t(cid:230)theden for invertebrattaxa ligger inden for de niveauer, der normalt findes ved uberłrte forhold. Alle forureningsfłlsomme taxa, der er knyttet til uberłrte forhold, forekommer. Diversiteten og t(cid:230)theden for invertebrattaxa ligger lidt uden for de niveauer, der findes ved typespecifikke for- hold. Diversiteten og t(cid:230)theden for invertebrattaxa ligger i mindre grad uden for de niveauer, der findes ved typespecifikke forhold. De fleste fłlsomme taxa fra typespecifikke samfund fore- kommer. Taxa, der indicerer forurening, forekommer. Mange fłlsomme taxa fra typespecifikke samfund forekom- mer ikke. Fiskefauna Artssammens(cid:230)tning og -t(cid:230)thed svarer til uberłrte for- hold. De miljłfłlsomme arters t(cid:230)thed viser svage tegn p(cid:229) (cid:230)ndring i forhold til typespecifikke forhold som fłlge af menneskeskabte p(cid:229)virkninger af de fysisk-kemiske eller hydromorfologiske kvalitetselementer. En mindre andel af de typespecifikke miljłfłlsomme arter forekommer ikke som fłlge af menneskeskabte p(cid:229)virknin- ger af de fysisk-kemiske eller hydromorfologiske kvalitets- elementer. Hydromorfologiske kvalitetselementer Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Tidevandsregime Ferskvandsstrłmningsregimet n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. svarer fuldst(cid:230)ndig eller Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Morfologiske forhold Dybdevariationer, substratforhold samt tidevandszoner- nes struktur og tilstand svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. C 3 4 3 / 4 2 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e. 3 0 1 1 1 9 9 9. Fysisk-kemiske kvalitetselementer (1) Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Generelle forhold De fysisk-kemiske elementer n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. svarer fuldst(cid:230)ndig eller N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne for gr(cid:230)nser, der normalt er knyttet til uberłrte forhold. inden ligger de Temperatur, menneskeskabt gr(cid:230)nser, der normalt er knyttet til uberłrte forhold. iltbalance og sigtdybde viser ikke tegn p(cid:229) inden for de forstyrrelse og ligger Specifikke syntetiske forurenende stoffer Koncentrationer t(cid:230)t p(cid:229) nul og i det mindste under detek- tionsgr(cid:230)nserne almindeligt anvendte analyseteknikker. for de mest avancerede Temperatur, iltforhold og sigtdybde n(cid:229)r ikke niveauer, der ligger uden for de fastsatte gr(cid:230)nser, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specifi- cerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fastsatte niveauer, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet i punkt jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF 1. 2. 6, (< EQS). Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Specifikke ikke-synteti- ske forureningskompo- nenter Koncentrationerne ligger inden for de gr(cid:230)nser, der nor- malt er knyttet til uberłrte forhold (baggrundsniveauer = bgn). Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i overensstemmelse med proceduren i afsnit 1. 2. 6 (2), jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF (< EQS). Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. (1) Fłlgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljłkvalitetskrav. (2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol m(cid:229) ikke kr(cid:230)ve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne: (EQS > bgn). 3 0 1 1 1 9 9 9. D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e C 3 4 3 / 4 3 Biologiske kvalitetselementer Tabel 1. 2. 4. Definitioner af hłj, god og moderat łkologisk tilstand i kystvande Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Fytoplankton Fytoplanktontaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed svarer til uberłrte forhold. Fytoplanktontaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed viser svage tegn p(cid:229) forstyrrelse. Planktontaxas sammens(cid:230)tning og t(cid:230)thed viser tegn p(cid:229) mindre forstyrrelse. Den gennemsnitlige fytoplanktonbiomasse svarer til de typespecifikke fysisk-kemiske forhold og er ikke af et s(cid:229)dant omfang, at den signifikant kan (cid:230)ndre de type- specifikke sigtdybdeforhold. Planktonopblomstringer finder sted med en frekvens og intensitet, der svarer til de typespecifikke fysisk-kemiske forhold. Der er svage (cid:230)ndringer i biomassen i forhold til type- specifikke forhold. Disse (cid:230)ndringer er ikke tegn p(cid:229) en accelereret algev(cid:230)kst, der fłrer til ułnsket forstyrrelse af balancen mellem de organismer, der findes i vandet, eller af vandets kvalitet. Der kan v(cid:230)re en lille stigning i frekvens og intensitet af typespecifikke planktonopblomstringer. Algebiomassen ligger v(cid:230)sentligt uden for de gr(cid:230)nser, der g(cid:230)lder for uberłrte forhold, og er af et s(cid:229)dant omfang, at den kan p(cid:229)virke andre biologiske kvalitetselementer. Der kan v(cid:230)re en mindre stigning i frekvens og intensitet af planktonopblomstringer. Vedvarende opblomstringer kan forekomme i sommerm(cid:229)nederne. Makroalger og blomsterplanter Alle forureningsfłlsomme makroalge- og blomsterplante- taxa, der er knyttet til uberłrte forhold, forekommer. De fleste forureningsfłlsomme makroalge- og blomster- plantetaxa, der er knyttet til uberłrte forhold, er til stede. Makroalgernes d(cid:230)kningsgrad og t(cid:230)theden af blomster- planter svarer til uberłrte forhold. Makroalgernes d(cid:230)kningsgrad og t(cid:230)theden af blomster- planter viser svage tegn p(cid:229) forstyrrelse. Et mindre antal forureningsfłlsomme makroalge- og blom- sterplantetaxa, der er knyttet til uberłrte forhold, forekom- mer ikke. Makroalgernes d(cid:230)kningsgrad og t(cid:230)theden af blomsterplan- ter er forstyrret i mindre grad og kan fłre til ułnskede for- styrrelser af balancen mellem de organismer, der findes i vandet. Bentisk invertebratfauna Diversiteten og t(cid:230)theden for invertebrattaxa ligger inden for de niveauer, der normalt findes ved uberłrte forhold. Alle forureningsfłlsomme taxa, der er knyttet til uberłrte forhold, forekommer. Diversiteten og t(cid:230)theden for invertebrattaxa ligger lidt uden for de niveauer, der findes ved typespecifikke for- hold. Diversiteten og t(cid:230)theden for invertebrattaxa ligger i mindre grad uden for de niveauer, der findes ved typespecifikke forhold. De fleste fłlsomme taxa fra typespecifikke samfund fore- kommer. Taxa, der indicerer forurening, forekommer. Mange fłlsomme taxa fra typespecifikke samfund forekom- mer ikke. C 3 4 3 / 4 4 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e. 3 0 1 1 1 9 9 9. Hydromorfologiske kvalitetselementer Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Tidevandsregime Ferskvandsstrłmningsregimet og de dominerende strłm- mes retning og hastighed svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Morfologiske forhold Dybdevariation, bundforhold, (struktur og substrat) samt tidevandszonernes struktur og tilstand svarer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Fysisk-kemiske kvalitetselementer (1) Element Hłj tilstand God tilstand Moderat tilstand Generelle forhold De fysisk-kemiske elementer n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold. svarer fuldst(cid:230)ndig eller N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne niveauer, der normalt findes ved uberłrte forhold. inden ligger for de Temperatur, menneskeskabt niveauer, der normalt findes ved uberłrte forhold. iltbalance og sigtdybde viser ikke tegn p(cid:229) inden for de forstyrrelse og ligger Specifikke syntetiske forurenende stoffer Koncentrationer t(cid:230)t p(cid:229) nul og i det mindste under detek- tionsgr(cid:230)nserne almindeligt anvendte analyseteknikker. for de mest avancerede Temperatur, iltforhold og sigtdybde n(cid:229)r ikke niveauer, der ligger uden for de fastsatte gr(cid:230)nser, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specifi- cerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fastsatte niveauer, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i overensstemmelse med proceduren beskrevet i punkt 1. 2. 6, jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF (< EQS). Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Specifikke ikke-synteti- ske forurenende stoffer Koncentrationerne ligger inden for de niveauer, der nor- malt findes ved uberłrte forhold (baggrundsniveauer = bgn). Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i overensstemmelse med proceduren i punkt 1. 2. 6 (2), jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF. (< EQS). Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Fłlgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljłkvalitetskrav. (1) (2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol m(cid:229) ikke kr(cid:230)ve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne: (EQS > bgn). 3 0 1 1 1 9 9 9. D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e C 3 4 3 / 4 5 Definitioner af maksimalt, godt og moderat łkologisk potentiale for st(cid:230)rkt modificerede eller kunstige vandomr(cid:229)der (1) Tabel 1. 2. 5. Element Maksimalt łkologisk potentiale Godt łkologisk potentiale Moderat łkologisk potentiale Biologiske kvalitetsele- menter V(cid:230)rdierne for de relevante biologiske kvalitetselementer afspejler i det omfang, det er muligt, de v(cid:230)rdier, der fin- des ved den mest sammenlignelige type overfladevand, givet de fysiske forhold, der fłlger af det p(cid:229)g(cid:230)ldende kunstige eller st(cid:230)rkt modificerede vandomr(cid:229)des karakteri- stika. Der er svage (cid:230)ndringer i v(cid:230)rdierne for de relevante bio- logiske kvalitetselementer i forhold til v(cid:230)rdierne ved maksimalt łkologisk potentiale. Der er mindre (cid:230)ndringer i v(cid:230)rdierne for de relevante bio- logiske kvalitetselementer i forhold til v(cid:230)rdierne ved maksi- malt łkologisk potentiale. Disse v(cid:230)rdier er signifikant mere (cid:230)ndret end ved god kvali- tet. Hydromorfologiske ele- menter De hydromorfologiske forhold er s(cid:229)dan, at de eneste p(cid:229)virkninger af overfladevandomr(cid:229)det er dem, der fłlger af det kunstige eller st(cid:230)rkt modificerede vandomr(cid:229)des karakteristika, n(cid:229)r alle gennemfłrlige genoprettende for- anstaltninger er truffet. Forhold svarende til hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Fysisk-kemiske elemen- ter Generelle forhold svarer De fysisk-kemiske elementer fuldst(cid:230)ndig eller n(cid:230)sten fuldst(cid:230)ndig til uberłrte forhold i den type over- fladevand, det p(cid:229)g(cid:230)ldende kunstige eller st(cid:230)rkt modificerede vandom- r(cid:229)de. sammenlignelig med er mest der N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne de niveauer, der normalt findes ved s(cid:229)danne uberłrte for- hold. inden ligger for Niveauerne for temperatur, iltbalance og pH svarer til dem, der findes i de mest sammenlignelige typer overfla- devand under uberłrte forhold. Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. V(cid:230)rdierne for de fysisk-kemiske elementer ligger inden for de fastsatte gr(cid:230)nser, der sikrer, at łkosystemet funge- rer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. Temperatur og pH n(cid:229)r ikke niveauer, der ligger uden for de fastsatte gr(cid:230)nser, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. N(cid:230)ringsstofkoncentrationerne overstiger ikke de fastsatte niveauer, der sikrer, at łkosystemet fungerer, og at der opn(cid:229)s de ovenfor specificerede v(cid:230)rdier for de biologiske kvalitetselementer. C 3 4 3 / 4 6 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e. 3 0 1 1 1 9 9 9. Element Maksimalt łkologisk potentiale Godt łkologisk potentiale Moderat łkologisk potentiale Specifikke syntetiske forurenende stoffer Koncentrationer t(cid:230)t p(cid:229) nul og i det mindste under detek- almindeligt tionsgr(cid:230)nserne anvendte analyseteknikker. for de mest avancerede Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i i punkt overensstemmelse med proceduren beskrevet 1. 2. 6, jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF (< EQS). Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. 3 0 1 1 1 9 9 9. Specifikke ikke-syntetiske forurenende stoffer Koncentrationerne ligger inden for de niveauer, der nor- malt findes ved uberłrte forhold i den type overflade- vand, der er mest sammenlignelig med det p(cid:229)g(cid:230)ldende kunstige eller st(cid:230)rkt modificerede vandomr(cid:229)de (bag- grundsniveauer = bgn). Koncentrationerne overstiger ikke de krav, der er fastsat i overensstemmelse med proceduren i punkt 1. 2. 6 (2), jf. dog direktiv 91/414/E(cid:216)F og direktiv 98/8/EF (< EQS). Forhold svarende til, hvad der er specificeret ovenfor for de biologiske kvalitetselementer. Fłlgende forkortelser anvendes: bgn = baggrundsniveau, EQS = miljłkvalitetskrav. (1) (2) Anvendelsen af krav afledt af denne protokol m(cid:229) ikke kr(cid:230)ve en reduktion af koncentrationerne af forurenende stoffer til under baggrundsniveauerne. D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s T i d e n d e C 3 4 3 / 4 7 C 343/48 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 1. 2. 6. Procedure for medlemsstaternes fasts(cid:230)ttelse af kemiske kvalitetskrav N(cid:229)r medlemsstaterne beregner miljłkvalitetskrav for de forurenende stoffer, der er n(cid:230)vnt i punkt 1-9 i bilag VIII, med henblik p(cid:229) beskyttelse af den akvatiske biota, handler de i overensstemmelse med fłlgende bestem- melser. Der kan fasts(cid:230)ttes krav for vand, sedimenter eller biota. Overalt, hvor det er muligt, skal der indhentes data for s(cid:229)vel akut som kronisk toksicitet for de af nedenst(cid:229)ende taxa, der er relevante for den p(cid:229)g(cid:230)ldende type vand, samt for andre akvatiske taxa, hvorom der foreligger data. »Grunds(cid:230)ttet« af taxa er: (cid:151) alger og/eller makrofyter (cid:151) dafnier eller organismer, der er repr(cid:230)sentative for saltvand (cid:151) fisk. F a s t s (cid:230) t t e l s e a f m i l j ł k v a l i t e t s k r a v Fłlgende procedure finder anvendelse ved fasts(cid:230)ttelse af den maksimale (cid:229)rlige gennemsnitskoncentration: i) Medlemsstaterne fasts(cid:230)tter passende sikkerhedsfaktorer i hvert tilf(cid:230)lde i overensstemmelse med arten og kvaliteten af de foreliggende data og den vejledning, der findes i punkt 3. 3. 1 i del II af den tekniske vejled- ning til Kommissionens direktiv 93/67/E(cid:216)F om risikovurdering af nye anmeldte stoffer og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 om risikovurdering af eksisterende stoffer, og de sikkerhedsfaktorer, som er anfłrt i nedenst(cid:229)ende tabel: Sikkerhedsfaktor Mindst en akut L(E)C50 fra hvert af grunds(cid:230)ttets trofiske niveauer 1 000 En kronisk NOEC (enten fisk eller dafnier eller en for saltvand repr(cid:230)sentativ organisme) 100 To kroniske NOEC’er fra arter, der repr(cid:230)senterer to trofiske niveauer (fisk og/ eller dafnier eller en for saltvand repr(cid:230)sentativ organisme og/eller alger) Kroniske NOEC’er fra mindst tre arter (normalt fisk, dafnier eller en for salt- vand repr(cid:230)sentativ organisme og alger), der repr(cid:230)sentere tre trofiske niveauer 50 10 Andre tilf(cid:230)lde, herunder feltdata eller modelłkosystemer, der głr det muligt at beregne og anvende mere pr(cid:230)cise sikkerhedsfaktorer. Vurderes fra sag til sag ii) N(cid:229)r der foreligger data om persistens og bioakkumulering, skal de indg(cid:229) i beregningen af miljłkvalitetskra- venes endelige v(cid:230)rdi. iii) De s(cid:229)ledes beregnede krav błr sammenlignes med foreliggende resultater fra feltstudier. Findes der anoma- lier, skal beregningen revideres, for at der kan beregnes en mere pr(cid:230)cis sikkerhedsfaktor. iv) De beregnede krav underkastes »peer review« og offentlig hłring, bl. a. for at der kan beregnes en mere pr(cid:230)cis sikkerhedsfaktor. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/49 1. 3. Overv(cid:229)gning af overfladevands łkologisk og kemiske tilstand Overv(cid:229)gningsnettet for overfladevand oprettes i overensstemmelse med kravene i artikel 8. Overv(cid:229)gningsnettet udformes p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at det giver et sammenh(cid:230)ngende og generelt overblik over den łkologiske og kemiske tilstand inden for hvert vandslłbsopland og giver mulighed for klassificering af vandomr(cid:229)derne i fem klasser i overensstemmelse med de normgivende definitioner i punkt 1. 2. Medlemsstaterne udarbejder et eller flere kort, der viser overv(cid:229)gningsnettet for overfladevand i vandomr(cid:229)deplanen. P(cid:229) grundlag af den karakterisering og vurdering af miljłvirkninger, der foretages i henhold til direktivets artikel 5 og bilag II, udarbejder medlemsstaterne for hver periode, for hvilken der g(cid:230)lder en vandomr(cid:229)deplan, et kon- troloverv(cid:229)gningsprogram og et operationelt overv(cid:229)gningsprogram. Medlemsstaterne kan ogs(cid:229) i nogle tilf(cid:230)lde have behov for at udarbejde undersłgelsesoverv(cid:229)gningsprogrammer. Medlemsstaterne overv(cid:229)ger parametre, der er indikatorer for tilstand for alle relevante kvalitetselementer. Ved udv(cid:230)lgelsen af parametre for biologiske kvalitetselementer identificerer medlemsstaterne det passende taksono- miske niveau, der er nłdvendigt for at opn(cid:229) tilstr(cid:230)kkelig p(cid:229)lidelighed og pr(cid:230)cision i klassificeringen af kvali- tetselementerne. Planen indeholder skłn over p(cid:229)lideligheden og pr(cid:230)cisionen af overv(cid:229)gningsprogrammernes resultater. 1. 3. 1. Udformning af kontroloverv(cid:229)gning M (cid:229) l Medlemsstaterne udarbejder kontroloverv(cid:229)gningsprogrammer, der skal levere information med henblik p(cid:229): (cid:151) supplering og validering af proceduren for vurdering af miljłvirkninger beskrevet i bilag II (cid:151) en effektiv udformning af fremtidige overv(cid:229)gningsprogrammer (cid:151) vurdering af langtids(cid:230)ndringer i de naturlige forhold, og (cid:151) vurdering af langtids(cid:230)ndringer som fłlge af omfattende menneskelig aktivitet. Resultaterne af denne overv(cid:229)gning gennemg(cid:229)s og anvendes sammen med miljłvurderingsproceduren beskrevet i bilag II til at fasts(cid:230)tte krav til overv(cid:229)gningsprogrammer i de foreliggende og efterfłlgende vandomr(cid:229)deplaner. U d v (cid:230) l g e l s e a f o v e r v (cid:229) g n i n g s p u n k t e r Kontroloverv(cid:229)gningen udfłres p(cid:229) s(cid:229) mange overfladevandomr(cid:229)der, at der kan gives en vurdering af den gene- relle tilstand for overfladevande inden for hvert vandlłbsopland eller delopland i vandomr(cid:229)dedistriktet. Ved udv(cid:230)lgelsen af disse vandomr(cid:229)der p(cid:229)ser medlemsstaterne, hvor det er relevant, at overv(cid:229)gningen foretages p(cid:229) punkter: (cid:151) hvor vandfłringen er signifikant inden for vandomr(cid:229)dedistriktet som helhed, herunder punkter p(cid:229) store vandlłb, hvor afstrłmningsomr(cid:229)det er p(cid:229) mere end 2 500 km2 (cid:151) hvor vandvoluminet er signifikant inden for vandomr(cid:229)dedistriktet, herunder store słer og reservoirer (cid:151) hvor betydelige vandomr(cid:229)der krydser en medlemsstats gr(cid:230)nse (cid:151) p(cid:229) steder, der er udpeget i henhold til beslutning 77/975/E(cid:216)F om udveksling af oplysninger, og p(cid:229) s(cid:229)danne andre steder, hvor det er nłdvendigt, for at kunne vurdere hvor stor en m(cid:230)ngde forurenende stof- fer der fłres over medlemsstaters gr(cid:230)nser, og hvor stor en m(cid:230)ngde der fłres ud i havmiljłet. C 343/50 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 U d v (cid:230) l g e l s e a f k v a l i t e t s e l e m e n t e r Kontroloverv(cid:229)gningen udfłres for hvert overv(cid:229)gningssted for en periode p(cid:229) et (cid:229)r i den periode, der er omfattet af vandomr(cid:229)deplanen, for: (cid:151) parametre, der er indikatorer for alle biologiske kvalitetselementer (cid:151) parametre, der er indikatorer for alle hydromorfologiske kvalitetselementer (cid:151) parametre, der er indikatorer for alle generelle fysisk-kemiske kvalitetselementer (cid:151) en liste over prioriterede forurenende stoffer, der udledes i vandlłbsoplandet eller deloplandet, og (cid:151) andre forurenende stoffer, der udledes i signifikante m(cid:230)ngder i vandlłbsoplandet eller deloplandet medmindre den forudg(cid:229)ende kontroloverv(cid:229)gning har vist, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende vandomr(cid:229)de har n(cid:229)et en god tilstand, og undersłgelsen af p(cid:229)virkninger fra menneskelig aktivitet i henhold til bilag II ikke har vist tegn p(cid:229), at p(cid:229)virkningerne af omr(cid:229)det er (cid:230)ndret. I s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde foretages kontroloverv(cid:229)gning Øn gang for hver tredje vandomr(cid:229)deplan. 1. 3. 2. Udformning af operationel overv(cid:229)gning Den operationelle overv(cid:229)gning foretages med henblik p(cid:229): (cid:151) at fastsl(cid:229) tilstanden for de vandomr(cid:229)der, der anses for ikke at kunne opfylde deres miljłm(cid:229)l, og (cid:151) at vurdere tilstands(cid:230)ndringer for disse vandomr(cid:229)der som fłlge af indsatsprogrammerne. Programmet kan (cid:230)ndres i lłbet af perioden for vandomr(cid:229)deplanen p(cid:229) grundlag af informationer, der modtages i forbindelse med kravene i bilag II eller dette bilag, navnlig med henblik p(cid:229) at muliggłre en nedbringelse af frekvensen, hvis det viser sig, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende miljłvirkning ikke er signifikant, eller hvis den p(cid:229)g(cid:230)ldende belastning er fjernet. U d v (cid:230) l g e l s e a f o v e r v (cid:229) g n i n g s s t e d e r Den operationelle overv(cid:229)gning udfłres for alle vandomr(cid:229)der, der p(cid:229) grundlag af miljłvurderingen i henhold til bilag II eller kontroloverv(cid:229)gningen anses for ikke at kunne opfylde deres miljłm(cid:229)l i henhold til direktivets arti- kel 4, samt for vandomr(cid:229)der, i hvilke der udledes stoffer fra listen over prioriterede stoffer. Overv(cid:229)gningspunk- terne udv(cid:230)lges for de prioriterede stoffer som specificeret i den lovgivning, der indeholder de relevante miljł- kvalitetskrav. I alle andre tilf(cid:230)lde, herunder i forbindelse med prioriterede stoffer, n(cid:229)r der ikke findes nogen specifik vejledning i lovgivningen, udv(cid:230)lges overv(cid:229)gningspunkterne s(cid:229)ledes: (cid:151) for vandomr(cid:229)der, der er i fare som fłlge af signifikante punktkildebelastninger, skal der v(cid:230)re s(cid:229) mange overv(cid:229)gningspunkter inden for hvert vandomr(cid:229)de, at det er muligt at vurdere omfang og konsekvenser af punktkildebelastningerne. N(cid:229)r et vandomr(cid:229)de er genstand for en r(cid:230)kke punktkildebelastninger, kan over- v(cid:229)gningspunkterne udv(cid:230)lges p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at omfang og konsekvenser af disse belastninger vurderes som en helhed (cid:151) for vandomr(cid:229)der, der er i fare som fłlge af signifikante diffuse belastninger, skal der v(cid:230)re s(cid:229) mange over- v(cid:229)gningspunkter inden for udvalgte vandomr(cid:229)der, at det er muligt at vurdere de diffuse belastningers omfang og konsekvenser. Udv(cid:230)lgelsen af vandomr(cid:229)derne foretages p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at de er repr(cid:230)senta- tive for de relative risici for de diffuse belastningers forekomst og for de relative risici for manglende opn(cid:229)- else af en god tilstand for overfladevand (cid:151) for vandomr(cid:229)der, der er i fare som fłlge af en signifikant hydromorfologisk belastning, skal der v(cid:230)re s(cid:229) mange overv(cid:229)gningspunkter inden for udvalgte vandomr(cid:229)der, at det er muligt at vurdere de diffuse belast- ningers omfang og konsekvenser. Udv(cid:230)lgelsen af vandomr(cid:229)derne skal v(cid:230)re karakteristisk for den generelle p(cid:229)virkning fra den hydromorfologiske belastning, som alle vandomr(cid:229)derne er udsat for. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/51 U d v (cid:230) l g e l s e a f k v a l i t e t s e l e m e n t e r For at vurdere omfanget af den belastning, overfladevandomr(cid:229)derne er udsat for, overv(cid:229)ger medlemsstaterne de kvalitetselementer, der er indikatorer for de belastninger, vandomr(cid:229)det eller vandomr(cid:229)derne er udsat for. For at vurdere konsekvenserne af disse belastninger, overv(cid:229)ger medlemsstaterne alt efter relevans: (cid:151) parametre, der er indikatorer for det eller de biologiske kvalitetselementer, der er mest fłlsomme for de belastninger, vandomr(cid:229)derne er udsat for (cid:151) alle stoffer p(cid:229) listen over prioriterede stoffer, der udledes, og andre forurenende stoffer, der udledes i signi- fikante m(cid:230)ngder (cid:151) parametre, der er indikatorer for det hydromorfologiske kvalitetselement, der er mest fłlsomt over for den identificerede belastning. 1. 3. 3. Udformning af undersłgelsesoverv(cid:229)gning M (cid:229) l Undersłgelsesoverv(cid:229)gning udfłres: (cid:151) n(cid:229)r (cid:229)rsagen til eventuelle overskridelser er ukendt (cid:151) n(cid:229)r kontroloverv(cid:229)gningen viser, at de m(cid:229)l, der er fastsat for et vandomr(cid:229)de i henhold til direktivets artikel 4, sandsynligvis ikke kan opfyldes, og der ikke allerede er etableret operationel overv(cid:229)gning med henblik p(cid:229) at finde (cid:229)rsagerne til, at et eller flere vandomr(cid:229)der ikke opfylder miljłm(cid:229)lene, eller (cid:151) for at fastsl(cid:229) et forureningsuhelds omfang og konsekvenser og skal v(cid:230)re grundlag for udarbejdelse af et indsatsprogram til opfyldelse af miljłm(cid:229)lene samt af specifikke for- anstaltninger, der er nłdvendige for at afhj(cid:230)lpe virkningerne af et forureningsuheld. 1. 3. 4. Overv(cid:229)gningsfrekvens I kontroloverv(cid:229)gningsperioden g(cid:230)lder de frekvenser, der er anfłrt nedenfor, for overv(cid:229)gningsparametre, der er indikatorer for fysisk-kemiske kvalitetselementer, medmindre stłrre intervaller er berettigede p(cid:229) grundlag af teknisk viden og ekspertvurderinger. For biologiske eller hydromorfologiske kvalitetselementer, foretages over- v(cid:229)gningen mindst Øn gang i kontroloverv(cid:229)gningsperioden. Operationel overv(cid:229)gning: frekvensen af den overv(cid:229)gning, der er nłdvendig for alle parametre, fasts(cid:230)ttes af medlemsstaterne p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at der fremkommer tilstr(cid:230)kkelig mange data til en p(cid:229)lidelig vurdering af det relevante kvalitetselements tilstand. Som en retningslinje błr overv(cid:229)gningen finde sted med intervaller, der ikke er l(cid:230)ngere end dem, der er angivet i oversigten nedenfor, medmindre stłrre intervaller vil v(cid:230)re berettigede p(cid:229) grundlag af teknisk viden og ekspertvurderinger. Frekvenserne v(cid:230)lges p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at der opn(cid:229)s et acceptabelt p(cid:229)lideligheds- og pr(cid:230)cisionsniveau. Vand- omr(cid:229)deplanen skal indeholde skłn over det p(cid:229)lideligheds- og pr(cid:230)cisionsniveau, der er opn(cid:229)et i overv(cid:229)gnings- systemet. Der v(cid:230)lges overv(cid:229)gningsfrekvenser, der tager hensyn til variabiliteten i parametre, der er et resultat af b(cid:229)de naturlige og menneskelige forhold. De tidspunkter, hvorp(cid:229) overv(cid:229)gningen foretages, udv(cid:230)lges p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at (cid:229)rstidsvariationernes virkning p(cid:229) resultaterne minimeres, og det sikres, at resultaterne afspejler (cid:230)ndrin- C 343/52 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 ger i vandomr(cid:229)det, der skyldes (cid:230)ndringer som fłlge af menneskelige belastninger. Supplerende overv(cid:229)gning p(cid:229) forskellige (cid:229)rstider inden for samme (cid:229)r foretages om nłdvendigt for at opfylde dette m(cid:229)l. Kvalitetselement Vandlłb Słer Overgangsvande Kystvande Biologisk Fytoplankton Anden akvatisk flora Makroinvertebrater Fisk Hydromorfologisk Kontinuitet Hydrologi Morfologi Fysisk-kemisk 6 m(cid:229)neder 6 m(cid:229)neder 6 m(cid:229)neder 6 m(cid:229)neder 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 6 (cid:229)r kontinuerlig 1 m(cid:229)ned 6 (cid:229)r 6 (cid:229)r 6 (cid:229)r 6 (cid:229)r Termiske forhold 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder Iltning Salinitet 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder N(cid:230)ringsstoftilstand 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder Forsuringstilstand 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder Andre forurenende stoffer 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder 3 m(cid:229)neder Stoffer p(cid:229) listen over prioriterede stoffer 1 m(cid:229)ned 1 m(cid:229)ned 1 m(cid:229)ned 1 m(cid:229)ned 1. 3. 5. Supplerende overv(cid:229)gningskrav for beskyttede omr(cid:229)der Ovenn(cid:230)vnte overv(cid:229)gningsprogrammer suppleres med henblik p(cid:229) opfyldelse af fłlgende krav: D r i k k e v a n d s i n d v i n d i n g s s t e d e r Overfladevandomr(cid:229)der udpeget i henhold til direktivets artikel 7 (drikkevandsindvinding), hvorfra der gennem- snitligt frembringes mere end 100 m3 om dagen, udpeges som overv(cid:229)gningssteder og underkastes supplerende overv(cid:229)gning i det omfang, det er nłdvendigt for at opfylde kravene i n(cid:230)vnte artikel. S(cid:229)danne vandomr(cid:229)der overv(cid:229)ges for alle prioriterede stoffer, der udledes, og alle andre stoffer udledt i signifikante m(cid:230)ngder, der kan v(cid:230)re af betydning for vandomr(cid:229)dets tilstand, og som kontrolleres i henhold til bestemmelserne i drikkevands- direktivet. Overv(cid:229)gningen udfłres med de frekvenser, der er angivet nedenfor: Forsynet befolkning Frekvens < 10 000 10 000 til 30 000 > 30 000 4 pr. (cid:229)r 8 pr. (cid:229)r 12 pr. (cid:229)r 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/53 H a b i t a t - o g a r t s b e s k y t t e l s e s o m r (cid:229) d e r Vandomr(cid:229)der, der udgłr s(cid:229)danne omr(cid:229)der, omfattes af ovenn(cid:230)vnte operationelle overv(cid:229)gningsprogram, hvis de p(cid:229) grundlag af miljłvurderingen og kontroloverv(cid:229)gningen anses for ikke at kunne opfylde miljłm(cid:229)lene i henhold til direktivets artikel 4. Overv(cid:229)gningen udfłres med henblik p(cid:229) at vurdere omfang og virkninger af alle relevante signifikante belastninger af disse vandomr(cid:229)der og om nłdvendigt for at vurdere (cid:230)ndringer i vandom- r(cid:229)dernes tilstand som fłlge af indsatsprogrammerne. Overv(cid:229)gningen skal forts(cid:230)tte, indtil omr(cid:229)derne opfylder de vandrelaterede krav i den lovgivning, i henhold til hvilken de er udpeget, samt m(cid:229)lene herfor i henhold til direktivets artikel 4. 1. 3. 6. Standarder for overv(cid:229)gning af kvalitetselementer De metoder, der anvendes ved overv(cid:229)gning af typeparametre, skal v(cid:230)re i overensstemmelse med de internatio- nale standarder, der er anfłrt nedenfor, eller andre nationale eller andre nationale eller internationale standar- der, der sikrer data af tilsvarende videnskabelig kvalitet og sammenlignelighed. P r ł v e t a g n i n g a f m a k r o i n v e r t e b r a t e r ISO 5667-3: 1995 Water Quality (cid:151) Sampling (cid:151) Part 3: Guidance on the preservation and handling of samples EN 27828: 1994 EN 28265: 1994 Water Quality (cid:151) Methods for biological sampling (cid:151) Guidance on hand net sampling of benthic macroinvertebrates Water Quality (cid:151) Methods of biological sampling (cid:151) Guidance on the design and use of quantitative samplers for benthic invertebrates on stony substrata in shal- low waters EN ISO 9391: 1995 Water Quality (cid:151) Sampling in deep waters for macroinvertebrates (cid:151) Guidance on the use of colonization, qualitative and quantitative samplers EN ISO 8689-1: 1999 EN ISO 8689-2: 1999 Biological Classification of Rivers PART I: Guidance on the Interpretation of Bio- logical Quality Data from Surveys of Benthic Macroinvertebrates in Running Waters Biological Classification of Rivers PART II: Guidance on the Presentation of Biolo- gical Quality Data from Surveys of Benthic Macroinvertebrates in Running Waters. P r ł v e t a g n i n g a f m a k r o f y t e r Relevante CEN/ISO-standarder, n(cid:229)r de er udarbejdet. P r ł v e t a g n i n g a f f i s k Relevante CEN/ISO-standarder, n(cid:229)r de er udarbejdet. P r ł v e t a g n i n g a f k i s e l a l g e r Relevante CEN/ISO-standarder, n(cid:229)r de er udarbejdet. S t a n d a r d e r f o r f y s i s k - k e m i s k e p a r a m e t r e Alle relevante CEN/ISO-standarder. S t a n d a r d e r f o r h y d r o m o r f o l o g i s k e p a r a m e t r e Alle relevante CEN/ISO-standarder. C 343/54 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 1. 4. Klassificering og pr(cid:230)sentation af łkologisk tilstand 1. 4. 1. De biologiske overv(cid:229)gningsresultaters sammenlignelighed i) ii) iii) iv) v) Medlemsstaterne opretter overv(cid:229)gningssystemer med det form(cid:229)l at vurdere v(cid:230)rdierne for de biologiske kvalitetselementer, der er specificeret for hver kategori overfladevand eller for st(cid:230)rkt modificerede og kunstige overfladevandomr(cid:229)der. Ved anvendelse af den nedenfor anfłrte procedure p(cid:229) st(cid:230)rkt modifice- rede eller kunstige vandomr(cid:229)der, opfattes udtrykket »łkologisk tilstand« som »łkologisk potentiale«. Disse systemer kan anvende s(cid:230)rlige arter eller grupper af arter, der er repr(cid:230)sentative for kvalitetselementet som helhed. For at overv(cid:229)gningssystemerne kan v(cid:230)re sammenlignelige, skal resultaterne af de systemer, medlemssta- terne anvender, udtrykkes som łkologiske kvalitetsratioer med henblik p(cid:229) klassificering af łkologisk til- stand. Disse ratioer repr(cid:230)senterer forholdet mellem v(cid:230)rdierne for de biologiske parametre, der er observe- ret for et givent overfladevandomr(cid:229)de, og v(cid:230)rdierne for disse parametre under de referenceforhold, der g(cid:230)lder for det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de. Ratioen udtrykkes som en talv(cid:230)rdi mellem nul og Øn, s(cid:229)ledes at en hłj łkologisk tilstand repr(cid:230)senteres af v(cid:230)rdier t(cid:230)t p(cid:229) Øn og en d(cid:229)rlig łkologisk tilstand af v(cid:230)rdier t(cid:230)t p(cid:229) nul. For hver kategori overfladevand inddeler hver medlemsstat skalaen for den łkologiske kvalitetsratio i dens overv(cid:229)gningssystem i fem klasser g(cid:229)ende fra hłj til d(cid:229)rlig łkologisk tilstand, som defineret i punkt 1. 2, idet hver af gr(cid:230)nselinjerne mellem klasserne tildeles en talv(cid:230)rdi. V(cid:230)rdien for gr(cid:230)nselinjen mellem klas- serne hłj og god tilstand og v(cid:230)rdien for gr(cid:230)nselinjen mellem god og moderat tilstand fasts(cid:230)ttes ved den interkalibrering, der er beskrevet nedenfor. Kommissionen skal lette denne interkalibrering med henblik p(cid:229) at sikre, at gr(cid:230)nselinjerne mellem klasser fasts(cid:230)ttes i overensstemmelse med de normgivende definitioner i punkt 1. 2, og at der er sammenlignelig- hed mellem medlemsstaterne indbyrdes. I forbindelse med interkalibreringen skal Kommissionen fremme en informationsudveksling mellem med- lemsstaterne, der skal fłre til identifikation af en r(cid:230)kke lokaliteter i hver łkoregion i F(cid:230)llesskabet; disse lokaliteter skal udgłre et interkalibreringsnetv(cid:230)rk. Netv(cid:230)rket skal best(cid:229) af lokaliteter udvalgt blandt en r(cid:230)kke overfladevandomr(cid:229)detyper, der findes inden for hver łkoregion. For hver udvalgt type overflade- vandomr(cid:229)de skal netv(cid:230)rket best(cid:229) af mindst to lokaliteter svarende til gr(cid:230)nselinjen mellem de normgi- vende definitioner af hłj og god tilstand og mindst to lokaliteter svarende til gr(cid:230)nselinjen mellem de normgivende definitioner af god og moderat tilstand. Lokaliteterne udv(cid:230)lges ved ekspertvurderinger p(cid:229) grundlag af f(cid:230)lles inspektioner og anden til r(cid:229)dighed v(cid:230)rende information. vi) Hver medlemsstats overv(cid:229)gningssystem anvendes p(cid:229) de lokaliteter i interkalibreringsnetv(cid:230)rket, der b(cid:229)de befinder sig i łkoregionen og er af en type overfladevand, hvorp(cid:229) systemet anvendes i medfłr af kravene i dette direktiv. Resultaterne af denne anvendelse benyttes til fasts(cid:230)ttelse af talv(cid:230)rdierne for de relevante gr(cid:230)nselinjer mellem klasserne i hver medlemsstats overv(cid:229)gningssystem. vii) Senest tre (cid:229)r efter datoen for direktivets ikrafttr(cid:230)den udarbejder Kommissionen et udkast til register over de lokaliteter, der skal udgłre interkaliberingsnetv(cid:230)rket; registret kan tilpasses efter proceduren i direkti- vets artikel 20. Det endelige register over lokaliteter udarbejdes inden fire (cid:229)r efter datoen for direktivets ikrafttr(cid:230)den og offentliggłres af Kommissionen. viii) Komissionen og medlemsstaterne afslutter interkalibreringsarbejdet inden 18 m(cid:229)neder efter tidspunktet for offentliggłrelsen af det endelige register. ix) Resultaterne af interkalibreringsarbejdet og de v(cid:230)rdier, der fasts(cid:230)ttes for klassifikationerne i medlemssta- ternes overv(cid:229)gningssystemer offentliggłres af Kommissionen inden seks m(cid:229)neder efter afslutningen af interkalibreringen. 1. 4. 2. Pr(cid:230)sentation af overv(cid:229)gningsresultater og klassificering af łkologisk tilstand og łkologisk potentiale i) For de forskellige kategorier overfladevandomr(cid:229)der repr(cid:230)senteres den łkologiske tilstandsklassifikation ved den laveste af v(cid:230)rdierne for de biologiske og fysisk-kemiske overv(cid:229)gningsresultater for de relevante kvali- tetselementer klassificeret som angivet i fłrste kolonne i tabellen nedenfor. Medlemsstaterne udarbejder et 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/55 kort for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt, der viser den łkologiske tilstandsklassifikation for hvert vandomr(cid:229)de illustreret med farvekoder som angivet i anden kolonne i tabellen nedenfor for at vise det p(cid:229)g(cid:230)ldende vandomr(cid:229)des łkologiske tilstandsklassifikation: (cid:216)kologisk tilstandsklassifikation Farvekode Hłj God Moderat Ringe D(cid:229)rlig Bl(cid:229) Grłn Gul Orange Rłd ii) For st(cid:230)rkt modificerede og kunstige vandomr(cid:229)der repr(cid:230)senteres den łkologiske tilstandsklassifikation ved den laveste af v(cid:230)rdierne for de biologiske og fysisk-kemiske overv(cid:229)gningsresultater for de relevante kvali- tetselementer klassificeret som angivet i fłrste kolonne i tabellen nedenfor. Medlemsstaterne udarbejder et kort for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt, der viser klassifikationen af det łkologiske potentiale for hvert vandom- r(cid:229)de illustreret med farvekoder, for kunstige vandomr(cid:229)der som angivet i anden kolonne i tabellen nedenfor og for st(cid:230)rkt modificerede vandomr(cid:229)der som angivet i tabellens tredje kolonne. Klassifikation af łkologisk potentiale Farvekode Kunstige vandomr(cid:229)der St(cid:230)rkt modificerede vandomr(cid:229)der Godt og derover Skravering med grłnne og lysegr(cid:229) striber lige brede Skravering med lige brede grłnne og młrkegr(cid:229) striber Moderat Ringe D(cid:229)rligt Skravering med lige brede gule og lysegr(cid:229) striber Skravering med lige brede gule og młrkegr(cid:229) striber Skravering med lige orange og lysegr(cid:229) striber brede Skravering med lige brede orange og młrkegr(cid:229) striber Skravering med lige brede rłde og lysegr(cid:229) striber Skravering med lige brede rłde og młrkegr(cid:229) striber iii) Medlemsstaterne angiver ligeledes med en sort prik p(cid:229) kortet de vandomr(cid:229)der, hvor manglende opn(cid:229)else af god tilstand eller godt łkologisk potentiale skyldes manglende overholdelse af et eller flere miljłkvali- tetskrav for det p(cid:229)g(cid:230)ldende vandomr(cid:229)de med hensyn til specifikke syntetiske og ikke-syntetiske forure- nende stoffer (ifłlge medlemsstatens egne regler). 1. 4. 3. Pr(cid:230)sentation af overv(cid:229)gningsresultater og klassificering af kemiske tilstand Hvis et vandomr(cid:229)de overholder alle de miljłkvalitetskrav, der er fastsat i bilag IX, i direktivets artikel 16 og i anden relevant f(cid:230)llesskabslovgivning, der indeholder miljłkvalitetskrav, registreres det, at det har en god kemisk tilstand. Er det ikke tilf(cid:230)ldet, registreres det, at god kemisk tilstand ikke er opn(cid:229)et. Medlemsstaterne udarbejder et kort for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt, der viser den kemiske tilstand for hvert vand- omr(cid:229)de illustreret med farvekoder som angivet i anden kolonne i tabellen nedenfor med det form(cid:229)l at vise det p(cid:229)g(cid:230)ldende vandomr(cid:229)des kemisk tilstand: Kemisk tilstandsklassifikation Farvekode God Ikke god Bl(cid:229) Rłd C 343/56 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 2. GRUNDVAND 2. 1. Grundvands kvantitative tilstand 2. 1. 1. Parameter for klassificering af kvantitativ tilstand ˘ndringer af grundvandsstanden. 2. 1. 2. Definition af god kvantitativ tilstand Elementer God tilstand Grundvandsstand Grundvandsstanden i grundvandsforekomsten ligger tilstr(cid:230)kkelig hłjt til, at den gennemsnitlige indvinding pr. (cid:229)r over en lang periode ikke overstiger den tilg(cid:230)ngelige grundvandsressource. Grundvandsstanden er s(cid:229)ledes ikke udsat for menneskeskabte (cid:230)ndringer, der ville medfłre: (cid:151) manglende opfyldelse af de miljłm(cid:229)l, der er fastsat i artikel 4 for tilknyt- tede overfladevande (cid:151) en v(cid:230)sentlig forringelse af s(cid:229)danne vandes tilstand (cid:151) en v(cid:230)sentlig beskadigelse af tilknyttede terrestriske łkosystemer, der er direkte afh(cid:230)ngige af grundvandsforekomsten og (cid:230)ndringer i strłmningsretningen som fłlge af (cid:230)ndringer i grundvandsstan- den kan forekomme midlertidigt, eller konstant i et rumligt begr(cid:230)nset omr(cid:229)de, men s(cid:229)danne (cid:230)ndringer medfłrer ikke, at saltvand eller andet tr(cid:230)nger ind, og indicerer ikke en vedvarende og klart defineret tendens i strłmningsretningen, s(cid:229)danne der indtr(cid:230)ngninger. skyldes menneskeskabt p(cid:229)virkning, og som kan medfłre 2. 2. Overv(cid:229)gning af grundvands kvantitative tilstand 2. 2. 1. Overv(cid:229)gningsnet for grundvandsstanden Grundvandsoverv(cid:229)gningsnettet oprettes i overensstemmelse med kravene i direktivets artikel 7 og 8. Overv(cid:229)g- ningsnettet udformes s(cid:229)ledes, at det giver en p(cid:229)lidelig vurdering af den kvantitative tilstand for alle grundvands- forekomster eller grupper af grundvandsforekomster, herunder vurdering af den tilg(cid:230)ngelige grundvandsres- source. Medlemsstaterne udarbejder et eller flere kort, der viser grundvandsoverv(cid:229)gningsnettet i vandomr(cid:229)depla- nen. 2. 2. 2. Overv(cid:229)gningst(cid:230)thed Nettet skal omfatte tilstr(cid:230)kkelig mange repr(cid:230)sentative overv(cid:229)gningssteder til, at man kan danne sig et skłn over grundvandsstanden i den enkelte grundvandsforekomst eller den enkelte gruppe af grundvandsforekomster under hensyntagen til kort- og langsigtede variationer i grundvandsdannelsen, og det skal navnlig sikre: (cid:151) at overv(cid:229)gningsstederne for grundvandsforekomster, som anses for ikke at kunne opfylde miljłm(cid:229)lene i direktivets artikel 4, ligger tilstr(cid:230)kkelig t(cid:230)t til, at indvindingernes og afstrłmningens p(cid:229)virkning af grund- vandsstanden kan vurderes (cid:151) at der for grundvandsforekomster, hvor grundvand strłmmer over en medlemsstats gr(cid:230)nse, er tilstr(cid:230)kkelig mange overv(cid:229)gningssteder til, at grundvandets strłmningsretning og vandfłring over medlemsstatens gr(cid:230)nse kan vurderes. 2. 2. 3. Overv(cid:229)gningsfrekvens Observationsfrekvensen skal muliggłre vurdering af den kvantitative tilstand for hver grundvandsforekomst eller hver gruppe grundvandsforekomster under hensyntagen til kort- og langsigtede variationer i grundvands- dannelsen. Den skal navnlig sikre, at der: 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/57 (cid:151) for grundvandsforekomster, som anses for ikke at kunne opfylde miljłm(cid:229)lene i direktivets artikel 4, m(cid:229)les tilstr(cid:230)kkelig hyppigt til, at indvindingernes og afstrłmningens p(cid:229)virkning af grundvandsstanden kan vurde- res (cid:151) for grundvandsforekomster, hvor grundvand strłmmer over en medlemsstats gr(cid:230)nse, m(cid:229)les tilstr(cid:230)kkelig hyppigt til, at grundvandets strłmningsretning og vandfłring over medlemsstatens gr(cid:230)nse kan vurderes. 2. 2. 4. Fortolkning og pr(cid:230)sentation af grundvandets kvantitative tilstand De resultater, som overv(cid:229)gningsnettet giver for en grundvandsforekomst eller en gruppe af grundvands- forekomster, benyttes til at vurdere den kvantitative tilstand for grundvandsforekomsten eller gruppen af grund- vandsforekomster. Med forbehold af punkt 2. 5 udarbejder medlemsstaterne et kort, der viser denne vurdering af grundvandets kvantitative tilstand med nedenst(cid:229)ende farvekoder: God: grłn Ringe: rłd. 2. 3. Grundvands kemiske tilstand 2. 3. 1. Parametre for bestemmelse af grundvands kemiske tilstand Ledningsevne. Koncentrationer af forurenende stoffer. 2. 3. 2. Definition af god kemisk tilstand for grundvand Elementer God tilstand Generelt Grundvandsforekomstens kemiske sammens(cid:230)tning er s(cid:229)ledes, at koncentratio- nerne af forurenende stoffer (cid:151) som anfłrt nedenfor ikke viser p(cid:229)virkninger fra indtr(cid:230)ngning af saltvand eller andet (cid:151) ikke overstiger de kvalitetskrav, der g(cid:230)lder i henhold til anden relevant f(cid:230)llesskabslovgivning (cid:151) ikke ville medfłre, at miljłm(cid:229)lene i artikel 4 ikke opfyldes for tilknyttede overfladevande, eller at der sker en signifikant forringelse i s(cid:229)danne vand- omr(cid:229)ders łkologiske eller kemiske kvalitet eller en signifikant beskadigelse af terrestriske łkosystemer, som er direkte afh(cid:230)ngige af grundvands- forekomsten. Ledningsevne ˘ndringer i ledningsevnen tyder ikke p(cid:229) indtr(cid:230)ngning af saltvand eller andet i grundvandsforekomsten. 2. 4. Overv(cid:229)gning af grundvands kemiske tilstand 2. 4. 1. Grundvandsoverv(cid:229)gningsnet Grundvandsoverv(cid:229)gningsnettet oprettes i overensstemmelse med kravene i direktivets artikel 7 og 8. Overv(cid:229)g- ningsnettet udformes s(cid:229)ledes, at det giver et sammenh(cid:230)ngende og omfattende overblik over grundvandets kemiske tilstand i hvert vandlłbsopland, og s(cid:229)ledes at langsigtede menneskeskabte tendenser til stigning i fore- komsten af forurenende stoffer kan registreres. C 343/58 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 P(cid:229) grundlag af den karakterisering og miljłvurdering, der gennemfłres i henhold til direktivets artikel 5 og bilag II, udarbejder medlemsstaterne for hver gyldighedsperiode for en vandomr(cid:229)deplan et program for kontrol- overv(cid:229)gning, som anvendes i resten af planperioden. I planen anfłres der skłn over, hvor p(cid:229)lidelige og pr(cid:230)cise overv(cid:229)gningsprogrammets resultater er. 2. 4. 2. Kontroloverv(cid:229)gning F o r m (cid:229) l Kontroloverv(cid:229)gning gennemfłres for at: (cid:151) supplere og validere fremgangsm(cid:229)den ved miljłvurderingen (cid:151) fremskaffe oplysninger til brug for bedłmmelse af de langsigtede udviklingstendenser, b(cid:229)de som fłlge af forandringer i de naturlige betingelser og p(cid:229) grund af menneskelig aktivitet. U d v (cid:230) l g e l s e a f o v e r v (cid:229) g n i n g s s t e d e r Der udv(cid:230)lges tilstr(cid:230)kkelig mange overv(cid:229)gningssteder til hver af fłlgende typer grundvandsforekomster: (cid:151) forekomster, som p(cid:229) grundlag af den karakterisering, der er foretaget i henhold til bilag II, anses for at v(cid:230)re truet (cid:151) forekomster, som krydser en medlemsstats gr(cid:230)nse. U d v (cid:230) l g e l s e a f p a r a m e t r e I alle udvalgte grundvandsforekomster overv(cid:229)ges fłlgende s(cid:230)t af centrale parametre: (cid:151) iltindhold (cid:151) pH-v(cid:230)rdi (cid:151) ledningsevne (cid:151) nitrat (cid:151) ammonium. For forekomster, hvor der p(cid:229) grundlag af bilag II er konstateret en v(cid:230)sentlig risiko for, at de ikke vil kunne opn(cid:229) god tilstand, overv(cid:229)ges endvidere de parametre, der viser virkningen af de p(cid:229)g(cid:230)ldende belastninger. For gr(cid:230)nseoverskridende forekomster overv(cid:229)ges endvidere de parametre, der er relevante for beskyttelse af alle anvendelser, der głres af grundvandsstrłmmen. 2. 4. 3. Operationel overv(cid:229)gning F o r m (cid:229) l Operationel overv(cid:229)gning iv(cid:230)rks(cid:230)ttes i perioderne mellem programmerne for kontroloverv(cid:229)gning for at: (cid:151) konstatere den kemiske tilstand for alle grundvandsforekomster eller grupper af grundvandsforekomster, som anses for at v(cid:230)re truet (cid:151) konstatere, om der er en langsigtet menneskeskabt tendens til stigning i koncentrationen af nogen af de forurenende stoffer. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/59 U d v (cid:230) l g e l s e a f o v e r v (cid:229) g n i n g s s t e d e r Operationel overv(cid:229)gning iv(cid:230)rks(cid:230)ttes for alle de grundvandsforekomster eller grupper af grundvandsforekom- ster, som b(cid:229)de ved den undersłgelse af miljłvirkninger, der udfłres i henhold til bilag II, og ved kontrolover- v(cid:229)gningen anses for ikke at kunne opfylde m(cid:229)lene i direktivets artikel 4. Udv(cid:230)lgelsen af overv(cid:229)gningssteder skal desuden afspejle en vurdering af, hvor repr(cid:230)sentative overv(cid:229)gningsdata fra det p(cid:229)g(cid:230)ldende sted er for kva- liteten af det eller de p(cid:229)g(cid:230)ldende grundvandsforekomster. O v e r v (cid:229) g n i n g s f r e k v e n s Operationel overv(cid:229)gning i perioderne mellem programmerne for kontroloverv(cid:229)gning skal finde sted med til- str(cid:230)kkelig hyppighed til, at virkningerne af de relevante belastninger kan registreres, og mindst en gang om (cid:229)ret. 2. 4. 4. Bestemmelse af udviklingstendenser for forurenende stoffer Medlemsstaterne benytter data fra b(cid:229)de kontroloverv(cid:229)gning og operationel overv(cid:229)gning til at bestemme lang- sigtede menneskeskabte tendenser til stigende koncentrationer af forurenende stoffer og (cid:230)ndringer i s(cid:229)danne tendenser. Det skal fremg(cid:229), hvilket basis(cid:229)r eller hvilken basisperiode der danner udgangspunkt for beregningen af udviklingstendenser. Beregningen foretages for en grundvandsforekomst eller, n(cid:229)r det er relevant, en gruppe af grundvandsforekomster. ˘ndringer i en udviklingstendens skal p(cid:229)vises statistisk, og identifikationens p(cid:229)lide- lighedsgrad skal anfłres. 2. 4. 5. Fortolkning og pr(cid:230)sentation af grundvandets kemiske tilstand Ved vurderingen af tilstand aggregeres data fra de enkelte overv(cid:229)gningspunkter i en grundvandsforekomst for grundvandsforekomsten som helhed. Med forbehold af de berłrte direktiver foruds(cid:230)tter god kemisk tilstand for en grundvandsforekomst, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de kemiske parametre, for hvilke der findes f(cid:230)llesskabslovgiv- ning om miljłkvalitetskrav: (cid:151) at middelv(cid:230)rdien af resultaterne fra hvert overv(cid:229)gningspunkt i grundvandsforekomsten eller gruppen af grundvandsforekomster beregnes, og (cid:151) at middelv(cid:230)rdien af disse beregninger for alle overv(cid:229)gningspunkter i grundvandsforekomsten eller gruppen af grundvandsforekomster opfylder kravene som beskrevet i det relevante direktiv. Med forbehold af punkt 2. 5 udarbejder medlemsstaterne et kort, der viser grundvandets kemiske tilstand med nedenst(cid:229)ende farvekoder: God: grłn Ringe: rłd. Med en sort prik p(cid:229) kortet viser medlemsstaterne desuden de grundvandsforekomster, som er udsat for en sig- nifikant og vedvarende tendens til stigende koncentrationer af forurenende stoffer, der stammer fra menneskelig aktivitet. ˘ndringer i en udviklingstendens anfłres med en bl(cid:229) prik p(cid:229) kortet. Kortene skal indg(cid:229) i vandomr(cid:229)deplanen. 2. 5. Pr(cid:230)sentation af grundvandets tilstand Medlemsstaterne forel(cid:230)gger i vandomr(cid:229)deplanen et kort, der for hver grundvandsforekomst eller hver gruppe af grundvandsforekomster viser s(cid:229)vel den kvantitative tilstand som den kemiske tilstand med farvekoder som anfłrt i punkt 2. 2. 4 og 2. 4. 5. Medlemsstaterne kan v(cid:230)lge ikke at forel(cid:230)gge s(cid:230)rskilte kort i henhold til punkt 2. 2. 4 og 2. 4. 5, men i s(cid:229) fald skal de p(cid:229) det kort, der kr(cid:230)ves i n(cid:230)rv(cid:230)rende punkt, ogs(cid:229) vise, hvilke forekomster der er udsat for en signifikant og vedvarende tendens til stigende koncentrationer af forurenende stoffer eller for (cid:230)ndringer i en s(cid:229)dan tendens, p(cid:229) den m(cid:229)de, der er anfłrt i punkt 2. 4. 5. C 343/60 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 LISTE OVER FORANSTALTNINGER, DER SKAL MEDTAGES I INDSATSPROGRAMMERNE BILAG VI Fłlgende er en liste over de direktiver, der beskriver de grundl(cid:230)ggende foranstaltninger, der skal medtages i indsatspro- grammerne i henhold til artikel 11, stk. 3, litra a): DEL A i) badevandsdirektivet (76/160/E(cid:216)F) ii) fugledirektivet (79/409/E(cid:216)F) (1) iii) drikkevandsdirektivet (80/778/E(cid:216)F) iv) direktivet om risikoen for stłrre uheld (Seveso-direktivet) (96/82/EF) (2) v) VVM-direktivet (direktivet om vurdering af virkning p(cid:229) miljłet) (85/337/E(cid:216)F) (3) vi) direktivet om spildevandsslam (86/278/E(cid:216)F) (4) vii) direktivet om rensning af byspildevand (91/271/E(cid:216)F) viii) direktivet om plantebeskyttelsesmidler (91/414/E(cid:216)F) ix) nitratdirektivet (91/676/E(cid:216)F) x) habitatdirektivet (92/43/E(cid:216)F) (5) xi) direktivet om integreret forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af forurening (96/61/EF). Fłlgende er en ikke-udtłmmende liste over supplerende foranstaltninger, som medlemsstaterne kan v(cid:230)lge at vedtage inden for hvert vandomr(cid:229)dedistrikt som led i de indsatsprogrammer, der kr(cid:230)ves i henhold til direktivets artikel 11, stk. 4: DEL B i) retsakter ii) administrative ordninger iii) łkonomiske instrumenter eller skatte- og afgiftsregler iv) forhandlede miljłaftaler v) emissionskontrol vi) retningslinjer for god miljłpraksis vii) genskabelse og genoprettelse af v(cid:229)domr(cid:229)der viii) indvindingskontrol ix) x) efterspłrgselsstyrende foranstaltninger, herunder blandt andet fremme af afpasset landbrugsproduktion, s(cid:229)som afgrłder med lavt vandforbrug i tłrkeramte omr(cid:229)der effektivitets- og genbrugsforanstaltninger, herunder blandt andet fremme af vandeffektive teknologier i industrien og vandbesparende vandingsmetoder (1) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. (2) EFT L 10 af 14. 1. 1997, s. 13. (3) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. Direktivet er (cid:230)ndret ved direktiv 97/11/EF (EFT L 73 af 14. 3. 1997, s. 5). (4) EFT L 181 af 8. 7. 1986, s. 6. (5) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/61 xi) bygge- og anl(cid:230)gsprojekter xii) afsaltningsanl(cid:230)g xiii) genopretningsprojekter xiv) kunstig infiltration af grundvandsmagasiner xv) uddannelsesprojekter xvi) forsknings-, udviklings- og demonstrationsprojekter xvii) andre relevante foranstaltninger. C 343/62 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 BILAG VII VANDOMR¯DEPLANER A. Vandomr(cid:229)deplanerne skal omfatte fłlgende elementer: 1. En generel beskrivelse af vandomr(cid:229)dedistriktets karakteristika, som kr(cid:230)vet i direktivets artikel 5 og bilag II. Beskrivelsen skal omfatte: 1. 1. For overfladevand: (cid:151) kortl(cid:230)gning af vandomr(cid:229)dernes beliggenhed og gr(cid:230)nser (cid:151) kortl(cid:230)gning af łkoregioner og typer af overfladevandomr(cid:229)der i vandlłbsoplandet (cid:151) identifikation af referenceforhold for łkotyperne. 1. 2. For grundvand: (cid:151) kortl(cid:230)gning af grundvandsforekomsternes beliggenhed og gr(cid:230)nser. 2. Et resumØ af signifikante belastninger og virkninger for overfladevandets og grundvandets tilstand fremkaldt af menneskelig aktivitet, herunder: (cid:151) skłn over punktkildeforurening (cid:151) skłn over forurening fra diffuse kilder, herunder en oversigt over arealanvendelsen (cid:151) skłn over belastninger af vandets kvantitative tilstand, herunder indvinding (cid:151) analyse af menneskelige aktiviteters andre p(cid:229)virkninger af vandets tilstand. 3. 4. Identifikation og kortl(cid:230)gning af beskyttede omr(cid:229)der, som kr(cid:230)vet i direktivets artikel 6 og bilag IV. Et kort over de overv(cid:229)gningsnet, der er oprettet med henblik p(cid:229) direktivets artikel 8 og bilag V, samt kort, der viser resultaterne af de overv(cid:229)gningsprogrammer, der gennemfłres i henhold til disse bestemmelser for at vise tilstanden for: 4. 1. Overfladevand (łkologisk og kemisk). 4. 2. Grundvand (kemisk og kvantitativ). 4. 3. Beskyttede omr(cid:229)der. 5. 6. 7. 7. 1. 7. 2. En liste over de miljłm(cid:229)l, der er opstillet i medfłr af direktivets artikel 4 for overfladevand, grundvand og beskyttede omr(cid:229)der, herunder navnlig identifikation af tilf(cid:230)lde, hvor der er gjort brug af direktivets artikel 4, stk. 3, 4, 5 og 6, samt de dertil hłrende oplysninger, som kr(cid:230)vet i denne artikel. Et resumØ af den łkonomiske analyse af vandanvendelse, som kr(cid:230)vet i direktivets artikel 5 og bilag III. Et resumØ af det eller de indsatsprogrammer, der vedtages i henhold til direktivets artikel 11, herunder angi- velse af, hvordan de m(cid:229)l, der er opstillet i medfłr af direktivets artikel 4, skal opfyldes gennem program- merne. Et resumØ af de foranstaltninger, der er nłdvendige for at gennemfłre F(cid:230)llesskabets lovgivning om beskyt- telse af vand. En rapport om, hvilke praktiske skridt og foranstaltninger der er truffet for at anvende princippet om d(cid:230)kning af omkostningerne ved vandanvendelse i overensstemmelse med direktivets artikel 9. 7. 3. Et resumØ af de foranstaltninger, der er truffet for at opfylde kravene i direktivets artikel 7. 7. 4. 7. 5. 7. 6. Et resumØ af foranstaltningerne til kontrol med indvinding og opmagasinering af vand, herunder henvisning til registre og identifikation af tilf(cid:230)lde, hvor der er gjort undtagelser i henhold til direktivets artikel 11, stk. 3, litra d). Et resumØ af de kontrolforanstaltninger, der er vedtaget for punktkildeudledninger og andre aktiviteter, der p(cid:229)virker vandets tilstand, i overensstemmelse med direktivets artikel 11, stk. 3, litra e) og f). Identifikation af tilf(cid:230)lde, hvor der er givet tilladelse til direkte udledning til grundvandet i overensstemmelse med direktivets artikel 11, stk. 3, litra g). 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/63 7. 7. 7. 8. Et resumØ af de foranstaltninger, der er truffet vedrłrende prioriterede stoffer i overensstemmelse med direk- tivets artikel 16. Et resumØ af de foranstaltninger, der er truffet for at forebygge eller reducere virkningerne af forurenings- uheld. 7. 9. N(cid:230)rmere oplysninger om, hvilke supplerende foranstaltninger der anses for nłdvendige for at opfylde de opstillede miljłm(cid:229)l. 7. 10. N(cid:230)rmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at undg(cid:229) stigende forurening af marine vande i overensstemmelse med direktivets atrikel 11, stk. 6. 8. 9. 10. 11. Et register over eventuelle mere detaljerede programmer og omr(cid:229)deplaner for vandomr(cid:229)dedistriktet, hvori s(cid:230)rlige deloplande, sektorer, problemer eller vandtyper tages op til behandling, samt et resumØ af deres ind- hold. Et resumØ af de foranstaltninger, der er truffet med hensyn til oplysning og hłring af offentligheden, hvilke resultater der er opn(cid:229)et, og hvilke (cid:230)ndringer i planen de har medfłrt. En liste over kompetente myndigheder i overensstemmelse med bilag I. Kontaktpunkter og procedurer, som giver adgang til baggrundsdokumenter og oplysninger som anfłrt i direktivets artikel 14, stk. 1, og navnlig n(cid:230)rmere oplysninger om, hvilke kontrolforanstaltninger der er ved- taget i medfłr af direktivets artikel 11, stk. 3, litra e) og f), og hvilke faktiske overv(cid:229)gningsdata, der er ind- samlet i hendhold til direktivets artikel 8 og bilag V. B. Den fłrste ajourfłring af vandomr(cid:229)deplanen og alle senere planer skal endvidere indeholde: 1. 2. 3. 4. Et resumØ af eventuelle (cid:230)ndringer eller ajourfłringer foretaget efter offentliggłrelsen af den tidligere version af vandomr(cid:229)deplanen, herunder et resumØ af de revisioner, der skal foretages i henhold til direktivets artikel 4, stk. 3, 4, 5 og 6. En vurdering af de fremskridt, der er gjort hen imod at f(cid:229) opfyldt miljłm(cid:229)lene, herunder en freml(cid:230)ggelse af overv(cid:229)gningsresultaterne for den forudg(cid:229)ende planperiode i form af kort, og en redegłrelse for eventuelle mil- jłm(cid:229)l, der ikke er opfyldt. Et resumØ af og en redegłrelse for eventuelle foranstaltninger, der var planlagt i den tidligere version af vand- omr(cid:229)deplanen, men som ikke blev iv(cid:230)rksat. Et resumØ af eventuelle yderligere midlertidige foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til direktivets artikel 11, stk. 5, siden offentliggłrelsen af den tidligere version af vandomr(cid:229)deplanen. C 343/64 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 BILAG VIII VEJLEDENDE LISTE OVER DE VIGTIGSTE FORURENENDE STOFFER 1. Organiske halogenforbindelser og stoffer, der kan danne s(cid:229)danne forbindelser i vandmiljłet. 2. Organiske fosforforbindelser. 3. Organiske tinforbindelser. 4. Stoffer og pr(cid:230)parater, eller nedbrydningsprodukter heraf, som har vist sig at have kr(cid:230)ftfremkaldende eller muta- gene egenskaber eller egenskaber, som kan p(cid:229)virke steroidgeniske funktioner i skjoldbruskkirtelen, reproduktionen eller andre endokrine funktioner i eller via vandmiljłet. 5. Persistente kulbrinter og persistente og bioakkumulerbare organiske giftstoffer. 6. Cyanider. 7. Metaller og metalforbindelser. 8. Arsen og arsenforbindelser. 9. Biocider og plantebeskyttelsesmidler. 10. Opsl(cid:230)mmede stoffer. 11. Stoffer, som bidrager til eutrofiering (navnlig nitrater og fosfater). 12. Stoffer, som har negativ indflydelse p(cid:229) iltbalancen (og kan m(cid:229)les ved parametre som BOD, COD osv. ). 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/65 BILAG IX EMISSIONSGR˘NSEV˘RDIER OG MILJ(cid:216)KVALITETSKRAV De »gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier« og »kvalitetsm(cid:229)l«, der er fastlagt i datterdirektiverne til direktiv 76/464/E(cid:216)F, betragtes i dette direk- tiv som emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier og miljłkvalitetskrav. De er fastlagt i fłlgende direktiver: i) direktivet om udledninger af kviksłlv (82/176/E(cid:216)F) (1) ii) direktivet om udledninger af cadmium (83/513/E(cid:216)F) (2) iii) kviksłlvdirektivet (84/156/E(cid:216)F) (3) iv) direktivet om udledninger af hexachlorcyklohexan (84/491/E(cid:216)F) (4), og v) direktivet om udledninger af farlige stoffer (86/280/E(cid:216)F) (5). (1) EFT 81 af 27. 3. 1982, s. 29. (2) EFT L 291 af 24. 10. 1983, s. 1. (3) EFT L 74 af 17. 3. 1984, s. 49. (4) EFT L 274 af 17. 10. 1984, s. 11. (5) EFT L 181 af 4. 7. 1986, s. 16. C 343/66 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 BILAG X PRIORITEREDE STOFFER 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/67 BILAG XI KORT A System A: (cid:216)koregioner for floder og słer Pyren(cid:230)erne Italien, Korsika og Malta 1. Det iberisk-makaronesiske omr(cid:229)de 2. 3. 4. Alperne 5. Det dinariske vestlige Balkan 6. Det hellenske vestlige Balkan 7. Det łstlige Balkan 8. Det vestlige hłjland 9. Det centrale hłjland 10. Karpaterne 11. Det ungarske lavland 12. Sortehavsomr(cid:229)det 13. Det vestlige lavland 14. Det centrale lavland 15. Det baltiske omr(cid:229)de 16. Det łstlige lavland 17. Irland og Nordirland 18. Storbritannien 19. Island 20. Det boreale hłjland 21. Tundraen 22. Det Fennoskandiske Skjold 23. Taigaen 24. Kaukasus 25. Den kaspiske s(cid:230)nkning C 343/68 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 KORT B System A: (cid:216)koregioner for overgangsvande og kystvande 1. Atlanterhavet 2. Norskehavet 3. Barentshavet 4. Nordsłen 5. (cid:216)stersłen 6. Middelhavet 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/69 R¯DETS BEGRUNDELSE I. INDLEDNING 1. Den 26. februar 1997 sendte Kommissionen R(cid:229)det sit fłrste forslag om fastl(cid:230)ggelse af en ramme for F(cid:230)llesskabets vandpolitiske foranstaltninger baseret p(cid:229) EF-traktatens artikel 130 S, stk. 1 (1). Den 26. november 1997 sendte Kommissionen sit fłrste (2) og den 17. februar 1998 sit andet (3) (cid:230)ndrede forslag i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2. 2. Europa-Parlament (4), Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg (5) og Regionsudvalget (6) afgav udtalelse henholdsvis den 11. februar 1999, den 1. oktober 1997 og den 12. -13. marts 1998. 3. P(cid:229) grundlag af disse udtalelser sendte Kommissionen den 17. juni 1999 et (cid:230)ndret forslag til R(cid:229)det (7). 4. Den 22. oktober 1999 fastlagde R(cid:229)det sin f(cid:230)lles holdning i henhold til traktatens artikel 251, stk. 2 (tidligere 189 B). II. FORM¯L Direktivet foresl(cid:229)s p(cid:229) baggrund af, at Udvalget om Miljł under Europa-Parlamentet og R(cid:229)det i juni 1995 anmodede om en gennemgribende revision af F(cid:230)llesskabets vandpolitik. Der fastl(cid:230)gges en ramme for beskyttelsen af overfladevand, navnlig i słer og vandlłb, overgangsvande, kystvande og grundvand. Form(cid:229)let med R(cid:229)dets f(cid:230)lles holdning er is(cid:230)r at forebygge forringelse af den łkologiske tilstand og for- urening af alle overfladevandomr(cid:229)der og grundvandsforekomster samt at restaurere disse med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) god tilstand senest 16 (cid:229)r efter direktivets ikrafttr(cid:230)den. P(cid:229) grundlag af en identificering af vandomr(cid:229)dedistrikter skal medlemsstaterne freml(cid:230)gge vandomr(cid:229)deplaner (der bl. a. skal omfatte vand- omr(cid:229)dets karakteristika, overv(cid:229)gning af vandtilstanden og samordnede indsatsprogrammer); der skal foretages offentlig hłring om planerne, og de skal tage sigte p(cid:229) at opn(cid:229) en god vandtilstand ved en gradvis iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af de foranstaltninger, som de omfatter. I den f(cid:230)lles holdning tages der hensyn til samspillet mellem overfladevand og grundvand, fłlgerne af menneskelige aktiviteter, bl. a. industri, landbrug, energiproduktion og transport samt de kvalitative og kvantitative aspekter, og den skal bidrage til, at virkningerne af oversvłmmelser og tłrke afbłdes, at brugerne f(cid:229)r en tilstr(cid:230)kkelig forsyning af vand af god kvalitet, at territorialfarvande og havvand beskyt- tes, at m(cid:229)lene i relevante internationale aftaler n(cid:229)s (f. eks. at forebygge og fjerne forurening), og at emissionerne af farlige stoffer gradvis nedbringes. III. GENNEMGANG AF DEN F˘LLES HOLDNING (8) Den f(cid:230)lles holdning repr(cid:230)senterer en rimelig og passende balance mellem p(cid:229) den ene side behovet for i det v(cid:230)sentlige at forebygge forringelse og forbedre overfladevandets og grundvandets nuv(cid:230)rende til- stand, og p(cid:229) den anden side behovet for en realistisk og fornuftig indstilling til de praktiske fłlger (1) EFT C 184 af 17. 6. 1997, s. 20. (2) EFT C 16 af 20. 1. 1998, s. 14. (3) EFT C 108 af 7. 4. 1998, s. 94. (4) EFT C 150 af 28. 5. 1999, s. 419. (5) EFT C 355 af 21. 11. 1997, s. 83. (6) EFT C 180 af 11. 6. 1998, s. 38. (7) Endnu ikke offentliggjort i EFT. (8) Artikelnumrene fłlger nummereringen i den f(cid:230)lles holdning. C 343/70 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 heraf i form af gennemfłrlighed, det tekniske og videnskabelige arbejde, der skal udfłres, effektivitet, langsigtede sociołkonomiske fłlger og omkostningerne. A. Kommissionens (cid:230)ndrede forslag R(cid:229)det har medtaget hele eller dele af, og i visse tilf(cid:230)lde implicit, 75 (cid:230)ndringsforslag fra Europa- Parlamentet, hvoraf fire ikke var med i Kommissionens (cid:230)ndrede forslag (35, 179, 183 og 184). R(cid:229)det har vedtaget fłlgende: a) helt: alle de 14 kompromis(cid:230)ndringer (118, 121, 189, 190, 191, 192, 193, 194, 195 (udbyg- get), 196, 197, 198, 200 og 201 (med en mere pr(cid:230)cis affattelse) b) helt eller delvis og i visse tilf(cid:230)lde med en anden formulering: 19 andre (cid:230)ndringsforslag: (9, 18, 20, 23, 24, 31, 50, 53, 54, 62, 63 (anden del i bilag V, punkt 1. 1. 1), 64 (bilag V), 79, 95, 103, 112, 117 (flyttet til bilag II), 183 og 184 c) implicit: alle eller nogle af begreberne i 39 andre (cid:230)ndringsforslag 2, 4 og 5: afspejlet i betragtning 21 179: implicit i direktivet i kraft af retsgrundlaget 10: i betragtning 28 11: d(cid:230)kket af artikel 17, stk. 4, dog med en periode p(cid:229) tre (cid:229)r (se ogs(cid:229) (cid:230)ndring 200) 13: medtaget ved kombinationen mellem artikel 21 og 23 25 og til dels 39: den kombinerede fremgangsm(cid:229)de er udtrykkeligt anfłrt og forklaret i artikel 10; andre elementer i (cid:230)ndringsforslagene er d(cid:230)kket af artikel 16 27: d(cid:230)kket af bilag V, punkt 1. 2. 1, i definitionen af udm(cid:230)rket tilstand for bestemte syntetiske forureningskomponenter 28: implicit i artikel 2, nr. 24) 29: dele er d(cid:230)kket af artikel 4, stk. 1, litra b), kombinationen mellem artikel 10 og 16 og bilag V, punkt 2. 3. 2 30 og 32: d(cid:230)kket af artikel 2, nr. 26), 27) og 28), og bilag V, punkt 2. 1. 2 157: i betragtning af den restriktive affattelse af artikel 11, stk. 3, litra g), er hensigten med (cid:230)ndringen d(cid:230)kket 35: den fłrste del af dette (cid:230)ndringsforslag er d(cid:230)kket af artikel 3, stk. 6, medens der er taget hensyn til den anden del i artikel 3, stk. 3, 4 og 5 123: idØen i dette (cid:230)ndringsforslag er medtaget i artikel 3, stk. 4. Desuden har R(cid:229)det tilfłjet en bestemmelse om, at Kommissionen p(cid:229) anmodning af den berłrte medlemsstat kan foretage det nłdvendige for at lette udarbejdelsen af indsatsprogrammer 48: medtaget i artikel 4, stk. 5 56, 57, 58 og 60: generelt d(cid:230)kket af bilag II og III, der delvis erstatter de tidligere artikler 7 og 8 158: implicit i artikel 7, stk. 2 30. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 343/71 71: generelt medtaget i artikel 11, stk. 5, og bilag V, punkt 1. 3. 3, omend med en anden affat- telse 75: omledning af vand er delvis underforst(cid:229)et i artikel 11, stk. 3, litra d), sidste afsnit 78: foranstaltningerne i artikel 11 skulle fłre til miljłkvalitetsnormer og dermed opfylde en del af direktivets m(cid:229)l 80 og 82: artikel 13 og bilag VII d(cid:230)kker disse begreber, omend med en anden affattelse (de tidligere artikler 16 og 18 er udg(cid:229)et) 86: implicit i artikel 17, stk. 5 (se kompromis(cid:230)ndring 198) 87: i henhold til artikel 16, stk. 6, skal Kommissionen forel(cid:230)gge forslag om kontrol senest to (cid:229)r efter, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende stof er optaget p(cid:229) listen over prioriterede stoffer. Der er alts(cid:229) taget hensyn til idØen om at inds(cid:230)tte en frist. De forslag om kontrol, som Kommissionen skal forel(cid:230)gge, kan indeholde ensartede emissionsstandarder for hele EU, hvis Kommissionen finder dem relevante 88: medtaget med en anden affattelse i artikel 16, stk. 6 93: den gradvise oph(cid:230)velse af g(cid:230)ldende retsforskrifter p(cid:229) vandomr(cid:229)det med en tilpasset tids- plan er medtaget i artikel 21 97: i bilag IV, punkt 1, nr. i), er der henvist til artikel 7, hvor idØen i dette (cid:230)ndringsforslag er medtaget i stk. 1, andet led 103, 108, 109 og 116: alle idØerne i disse (cid:230)ndringsforslag er medtaget i bilag V 119 og 120: begge i princippet medtaget i bilag VII og (cid:230)ndring 120 ogs(cid:229) i artikel 14. R(cid:229)det har i et vist omfang medtaget idØerne i fłlgende tre (cid:230)ndringsforslag: 6: idØen om eliminering af farlige forurenende stoffer og om en liste over prioriterede stoffer fra Kommissionen er medtaget i betragtning 39 og 40 og i artikel 11, stk. 3, litra h), og artikel 16 19 og 47: selv om det ikke er medtaget som et egentligt m(cid:229)l, skal direktivet som anfłrt i artikel 1, n(cid:230)stsidste og sidste led, bidrage til bek(cid:230)mpelse af forurenende stoffer i havmiljłet og progressiv reduktion af emissionerne af farlige stoffer, uden at der dog er fastsat en tidsfrist. B. ˘ndringsforslag, som Kommissionen har accepteret, men som ikke er medtaget i den f(cid:230)lles holdning R(cid:229)det accepterede ikke (cid:230)ndring 8, 14, 41, 42, 44, 45, 49, 51, 55, 65, 66, 91, 96, 98, 113, 114 og 122. 8, 41, 42, 44 og 45: i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), m(cid:229) der i det v(cid:230)sentlige ikke ske en for- ringelse af vandets gode tilstand; ifłlge stk. 5 og 6 kan en forringelse (f. eks. p(cid:229) grund af oversvłm- melser og tłrke) eller en ny udvikling af hensyn til v(cid:230)sentlige samfundsinteresser dog tillades, hvis visse strenge betingelser er opfyldt. 14: i betragtning af forklaringen til (cid:230)ndringsforslag 8 mener R(cid:229)det ikke, at det ville v(cid:230)re konse- kvent og realistisk at medtage dette. 49: det ville v(cid:230)re uforeneligt med artikel 4, stk. 6, at acceptere dette (cid:230)ndringsforslag. C 343/72 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 11. 1999 51: selv om den fłrste del ligger implicit i artikel 4, g(cid:230)lder den anden del kun for st(cid:230)rkt (cid:230)ndrede vandomr(cid:229)der. 55 og 113: bilag II, punkt 1. 4 og 1. 5, d(cid:230)kker delvis og mere generelt dette (cid:230)ndringsforslag, men en vurdering af menneskelige aktiviteters indvirkning p(cid:229) tilstłdende havomr(cid:229)der, som vand fra vandomr(cid:229)dedistriktet strłmmer ud i, er dog ikke omfattet af direktivet. 65 og 66: (artikel 9) selv om R(cid:229)det delvis har fulgt Kommissionens (cid:230)ndrede forslag, idet det har medtaget princippet om, at miljłm(cid:230)ssige og ressourcerelaterede omkostninger i forbindelse med vandservice skal d(cid:230)kkes, kan det ikke g(cid:229) med til fuld omkostningsd(cid:230)kning. Medlemsstaterne skal dog foretage en łkonomisk analyse heraf og angive i vandomr(cid:229)deplanerne, hvilke praktiske skridt de tager for at gennemfłre dette princip. 91 og 92: i betragtning af at de fleste af bilagene har en politisk karakter (og til en vis grad ogs(cid:229) erstatter nogle af de tidligere artikler), błr ikke alle de bilag, der er n(cid:230)vnt i (cid:230)ndringsforslag 91, (cid:230)ndres ved en udvalgsprocedure. Da R(cid:229)det har vedtaget en ny komitologi-afgłrelse, hvorefter Europa-Parlamentet under visse omst(cid:230)ndigheder vil blive underrettet, er artikel 20 dog tilpasset til den nye afgłrelse. Da direktivet er baseret p(cid:229) traktatens artikel 175, g(cid:230)lder der desuden f(cid:230)lles beslutning med Europa-Parlamentet for alle nye forslag vedrłrende de bilag, der ikke l(cid:230)ngere er n(cid:230)vnt, og disse skal offentliggłres i EF-Tidende efter vedtagelsen. 96 og 98: R(cid:229)det har ikke medtaget disse (cid:230)ndringsforslag, da de ikke nłdvendigvis tilfłrer de n(cid:230)vnte direktiver noget. 114: da de mest egnede statistiske metoder for analyse af interkalibreringsdataene kr(cid:230)ver en n(cid:230)rmere gennemgang, er det for tidligt at inds(cid:230)tte (cid:230)ndring 114; Kommissionen kan dog altid ved- tage retningslinjer for gennemfłrelse af bilag V, hvis det er nłdvendigt (se artikel 19). 122: R(cid:229)det fandt det ikke hensigtsm(cid:230)ssigt at tilfłje radioaktive stoffer i bilag VIII (som har vej- ledende karakter). C. Ny ting, som R(cid:229)det har indfłrt R(cid:229)det har tilfłjet en r(cid:230)kke betragtninger som n(cid:230)rmere begrundelse for artikler og bilag. Bilag II er blevet udbygget, s(cid:229)ledes at det nu er mere teknisk og videnskabeligt pr(cid:230)cist; desuden er det tidligere bilag III om vurdering af de menneskelige aktiviteters miljłvirkninger flyttet til bilag II. Bilag III vedrłrer de oplysninger, som medlemsstaterne skal give med henblik p(cid:229) den łkonomiske analyse i henhold til artikel 9, der eventuelt kan udvides yderligere ved en udvalgsprocedure. Bilag X, der i łjeblikket er tomt, skal indeholde en liste over prioriterede stoffer, n(cid:229)r Europa-Parla- mentet og R(cid:229)det har vedtaget den. Bilag XI indeholder to kort til geografisk lokalisering, et over łkoregioner for floder og słer og et over łkoregioner for overgangsvande og kystvande. Kommissionen har accepteret R(cid:229)dets f(cid:230)lles holdning