title: 1999/833/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 1999, Saksan liittotasavallan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3425) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

text: 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/43 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999, Saksan liittotasavallan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja k(cid:228)yt(cid:246)n rajoituksia koskevista kansallisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3425) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/833/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan, uuttuvien fenolien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on m(cid:228)(cid:228)ritelty 3 prosenttia (= 30 g/kg) massaa kohti. Kreosootilla tai kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vill(cid:228) valmisteilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta, joka ei ole n(cid:228)iden raja-arvojen mukainen, ei saa saattaa mark- kinoille. sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246): direktiivi 94/60/EY 1) Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markki- noille saattamisen ja k(cid:228)yt(cid:246)n rajoituksia koskevien j(cid:228)sen- valtioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1976 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 76/769/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill(cid:228) 1999/77/EY (2), s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden k(cid:228)yt(cid:246)n rajoittamisesta. Direktiivi(cid:228) 76/769/ETY muutetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti uusien ihmisille ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle vaarallisten aineiden sis(cid:228)llytt(cid:228)miseksi sen liitteeseen. kielt(cid:228)misest(cid:228) ja 94/60/EY (3) 2) Direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta nelj(cid:228)nnentoista kerran annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdenmukaistetaan muun direktiivill(cid:228) muassa kreosootin ja vastaavanlaisten kivihiilitervan tis- leiden sek(cid:228) niit(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vien valmisteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja markkinoille saattamista rajoittamalla yhden erityisen ainesosan, bentso(a)pyreenin, sek(cid:228) veteen uuttuvien fenoleiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) (direktiivin 94/60/EY liitteen kohta 32). B(a)P-pitoisuu- den enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on m(cid:228)(cid:228)ritelty 50 ppm (miljoo- ja veteen (= 0,005 prosenttia) massaa kohti, nasosaa) j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)B(a)P(cid:146), (1) EYVL L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (2) EYVL L 207, 6. 8. 1999, s. 18. (3) EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 1. 3) Direktiiviss(cid:228) sallitaan kuitenkin poikkeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreo- soottia ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) valmisteita, joiden B(a)P- pitoisuus on enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm (= 0,05 prosenttia) mas- saa kohti ja joiden veteen uuttuvien fenoleiden pitoisuus on enint(cid:228)(cid:228)n 30 g/kg, puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) teollisuuslaitok- sissa. T(cid:228)llaisia tuotteita ei saa myyd(cid:228) yleiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, ja pakkaukset on merkitt(cid:228)v(cid:228) tekstill(cid:228) (cid:148)Vain teollisuus- k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n(cid:148). T(cid:228)ll(cid:228) tavalla k(cid:228)sitelty(cid:228) ja markkinoille ensim- m(cid:228)ist(cid:228) kertaa saatettua puuta saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ainoastaan teolliseen ja ammattimaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, lukuun ottamatta tiettyj(cid:228) kohteita, joissa k(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty, kuten raken- nusten sis(cid:228)ll(cid:228), kohteissa, joissa aine voi joutua kosketuk- siin ihmisten tai el(cid:228)inten ravinnon kanssa, leikkikentill(cid:228) ja muilla julkisilla virkistysalueilla tai kohteissa, joissa puu voi joutua kosketukseen ihon kanssa. Vanhaa, k(cid:228)si- telty(cid:228) ja toiseen kertaan markkinoille saatettua puuta voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreosoottityypist(cid:228) riippumatta, edell(cid:228) mainittuja tapauksia lukuun ottamatta. 2. Saksan kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset 4) Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kyseess(cid:228) olevien s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)sten aiheena olevista aineista nimityst(cid:228) (cid:148)kivihiiliterva- (cid:246)ljyt(cid:148). Kreosoottia koskevat Saksan kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- set sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) koskeva asetus (Teer(cid:246)lver- ordnung) annettiin tiedoksi komissiolle vuonna 1990; asetus julkaistiin 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1991, ja se tuli voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1991. Osana valmistusta, markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n yleist(cid:228) uudelleenj(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228) kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) kos- kevan asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset sis(cid:228)llytettiin 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) mar- raskuuta 1993 kahteen asetukseen, kielletyist(cid:228) kemikaa- leista annettuun asetukseen (Chemikalien Verbotsverord- nung, ChemVerbotsV) sek(cid:228) vaarallisista aineista annet- (Gefahrstoffverordnung, GefStoffV) tuun asetukseen L 329/44 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 olennaista sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) muuttamatta. N(cid:228)iden kahden kivihii- literva(cid:246)ljyj(cid:228) koskevan asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) muutettiin 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1994. (cid:148)Kivihiiliterva(cid:246)ljyill(cid:228)(cid:148) tarkoitetaan kaikkia aineita, jotka on saatu nestem(cid:228)isin(cid:228) sivutuotteina kivihiilt(cid:228) tai puuta koksaamalla, sellaiset tuotteet mukaan lukien, joista k(cid:228)y- tet(cid:228)(cid:228)n nimityst(cid:228) (cid:148)kreosootti(cid:148). Saksan kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) sis(cid:228)ltyv(cid:228)t nyt seuraavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset: koskevaan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n (cid:151) kielletyist(cid:228) kemikaaleista annetun asetuksen 1 pyk(cid:228)- l(cid:228)n lis(cid:228)yksen 17 osastoon sis(cid:228)ltyv(cid:228)t markkinoille saattamista koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset (cid:151) vaarallisista aineista annetun asetuksen 12 pyk(cid:228)l(cid:228)(cid:228)n ja lis(cid:228)yksen III kohtaan nro 15 sis(cid:228)ltyv(cid:228)t erityismer- kint(cid:246)j(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset (cid:151) vaarallisista aineista annetun asetuksen 15 pyk(cid:228)l(cid:228)(cid:228)n ja lis(cid:228)yksen IV kohtaan nro 13 sis(cid:228)ltyv(cid:228)t tuotantoa ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) asetetaan periaatteessa seuraaviin B(a)P-pitoisuuden erilaisiin raja-arvoihin perustuvat rajoi- tukset kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien aineiden ja valmisteiden sek(cid:228) t(cid:228)llaisilla aineilla k(cid:228)sitellyn puun markkinoinnille ja myynnille: 5 ppm, 50 ppm ja 500 ppm. Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) koskee sek(cid:228) kreosoottia ja kreosoot- tia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) valmisteita ett(cid:228) sellaisesta puusta osittain tai kokonaan valmistettuja tuotteita, jotka on k(cid:228)sitelty kreo- sootilla tai kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vill(cid:228) tuotteilla. 5) 6) 7) 8) c) K(cid:228)sitelty(cid:228) puuta ei saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rakennusten sis(cid:228)ll(cid:228) tai kulutustavarana siin(cid:228) merkityksess(cid:228) kuin kulutustavara on m(cid:228)(cid:228)ritelty elintarvikkeita ja kulutustavaroita koskevassa laissa (esimerkiksi elintarvikkeiden pakkaukset, hygieniatuotteet ja leikkikalut). 3. B(a)P-pitoisuudeltaan 5(cid:151)50 ppm oleva kreosootti: a) Markkinoille saattaminen on sallittua ainoastaan sellaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, joka tapahtuu suljetuissa teollisuuslaitoksissa ja jossa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n tiettyj(cid:228) kyll(cid:228)stysmenetelmi(cid:228): (cid:151) painekyll(cid:228)stys ja lopuksi tyhji(cid:246)k(cid:228)sittely (cid:151) puupylv(cid:228)iden osittaiseen kyll(cid:228)stykseen tar- koitetut muut kyll(cid:228)stysmenetelm(cid:228)t, jotka takaavat perusteellisen suojauksen, erityisesti jossa kuuma-kylm(cid:228)-k(cid:228)sittelyss(cid:228), upotus v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n lopuksi pinnan kreosoottipitoi- suutta (cid:151) muut samantasoisen tai paremman ihmisen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun takaavat menetelm(cid:228)t. b) T(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun myynti on kielletty, jos kyll(cid:228)styksess(cid:228) ei ole k(cid:228)ytetty jotakin edell(cid:228) mainituista tekniikoista. c) K(cid:228)sitellyn puun myynti on kokonaan kielletty k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten rakennusten sis(cid:228)ll(cid:228), lasten leikki- kentill(cid:228), kohteissa, joissa aine joutuu jatkuvasti kosketukseen ihmisen ihon kanssa, tai kulutusta- varoissa sellaisena kuin ne on m(cid:228)(cid:228)ritelty elintar- vikkeita ja kulutustavaroita koskevassa laissa. 9) Kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinointia ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat seuraavat rajoitukset: 4. B(a)P-pitoisuudeltaan 50(cid:151)500 ppm oleva kreosoot- ti: 1. Kreosootin ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien valmisteiden myynti yksityisille kuluttajille on kokonaan kielletty niiden B(a)P-pitoisuudesta riippumatta. a) K(cid:228)ytt(cid:246) on sallittu ainoastaan rautateiden rata- p(cid:246)lkkyjen ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iden teollisessa painekyl- l(cid:228)styksess(cid:228), johon liittyy lopuksi tyhji(cid:246)k(cid:228)sittely. 2. B(a)P-pitoisuudeltaan alle 5 ppm oleva kreosootti: a) K(cid:228)ytt(cid:246) on sallittu ainoastaan suljetuissa teolli- suuslaitoksissa. b) T(cid:228)llaisella kreosootilla siveltimell(cid:228), levitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tai upottamalla k(cid:228)sitellyn puun myynti on kiel- letty. b) T(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun myynti on kielletty muuten paitsi sellaisiin valtioihin viet(cid:228)- viss(cid:228) rautateiden ratap(cid:246)lkyiss(cid:228) ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iss(cid:228), joissa tehostettu puunsuoja on tarpeen ilmasto- olosuhteiden vuoksi. 5. Lis(cid:228)ksi korkeintaan 500 ppm olevat kreosoottityypit voidaan saattaa kaikki B(a)P-pitoisuudeltaan 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/45 markkinoille sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) on kyse valtios- ta, jossa tehostettu puunsuojaus on tarpeen ilmasto- olosuhteiden vuoksi. 6. Aikaisemmin k(cid:228)sitellyt rautateiden ratap(cid:246)lkyt ja s(cid:228)h- k(cid:246)pylv(cid:228)(cid:228)t voidaan saattaa markkinoille uudelleen sellaisenaan (vaikka ilmoitetut raja-arvot ylittyisiv(cid:228)t- kin). T(cid:228)llainen markkinoille saattaminen on kuiten- kin kielletty seuraavissa tapauksissa: (cid:151) kyll(cid:228)stys on tehty v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 15 vuotta sit- ten (cid:151) tuoreita leikkauskohtia ei ole tiivistetty tai suo- jattu kest(cid:228)v(cid:228)sti (cid:151) puu on tarkoitettu k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi rakennusten sis(cid:228)ll(cid:228), lasten leikkikentill(cid:228) tai muissa kohteissa, joissa se joutuu jatkuvasti kosketukseen ihmisen ihon kanssa (cid:151) puutuotteet on tarkoitettu yksityisten kuluttajien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (cid:151) tuotteet kuuluvat kulutustavaroihin elintarvik- keita ja kulutustavaroita koskevan lain mukaises- ti. ei ollut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) veteen liukenevien fenoliyhdisteiden pitoisuudesta kreosootissa, B(a)P-yhdisteit(cid:228) 50(cid:151)500 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n kreosootin v(cid:228)himm(cid:228)ispakkauskoosta tai t(cid:228)l- laista kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien valmisteiden pakkausmer- kinn(cid:246)ist(cid:228), kun taas direktiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n enimm(cid:228)ispi- toisuudeksi 3 prosenttia fenoliyhdisteit(cid:228) ja s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n B(a)P-yhdisteit(cid:228) yli 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n kreosootin erityi- sist(cid:228) pakkausmerkinn(cid:246)ist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) Saksan alkuper(cid:228)ist(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tiukemmat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset sis(cid:228)llytettiin kiellet- tyj(cid:228) kemikaaleja koskevaan asetukseen ja vaarallisia aineita koskevaan asetukseen vuonna 1996 n(cid:228)iden ase- tusten muuttamisesta annetulla asetuksella. Pakkausmer- kint(cid:246)j(cid:228) koskevat vaatimukset eroavat kuitenkin jonkin verran yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228). Saksan kansallisessa lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n seuraavaa sanamuotoa: (cid:148)Ai- noastaan painekyll(cid:228)styksell(cid:228) ja siihen liittyv(cid:228)ll(cid:228) tyhji(cid:246)k(cid:228)- sittelyll(cid:228) suoritettavaan rautateiden ratap(cid:246)lkkyjen ja s(cid:228)h- k(cid:246)pylv(cid:228)iden k(cid:228)sittelyyn(cid:148). Toinen muutosasetus rajoitti lis(cid:228)ksi vanhan k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) viel(cid:228)kin enem- m(cid:228)n: edell(cid:228) mainittujen rajoitusten lis(cid:228)ksi aikaisemmin k(cid:228)siteltyjen rautateiden ratap(cid:246)lkkyjen ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iden saattaminen markkinoille uudelleen on mahdollista ai- noastaan (cid:148)sellaisenaan(cid:148). 3. Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja direktiivin 94/60/EY vertailu 10) Kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) koskevaa Saksan kansallista lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) muutettiin toisen kerran 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 annetulla asetuksella. T(cid:228)ll(cid:228) asetuksella osa direktii- vin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) saatettiin osaksi Saksan kan- sallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Saksan ensimm(cid:228)isiss(cid:228) asetuksissa 11) Taulukossa 1 esitet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisesti kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinointia ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien rajoitusten erot direktiiviss(cid:228) 94/60/EY ja direktiivin hyv(cid:228)ksymishetkell(cid:228) voimassa olevassa Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritellyn B(a)P-pitoisuuden osalta: Taulukko 1 Direktiivin 94/60/EY ja Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vertailu Neuvoston direktiivi 94/60/EY Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) B(a)P < 5 ppm Ei rajoituksia kreosootin tai vastak(cid:228)sitellyn puun myynnille tai k(cid:228)yt(cid:246)lle. Kreosoottia ei saa myyd(cid:228) yksityisille kuluttajille eik(cid:228) sit(cid:228) saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rakennusten sis(cid:228)ll(cid:228). Teollinen k(cid:228)ytt(cid:246) ainoastaan suljetuissa tiloissa. K(cid:228)sitellyn puun myynti on kielletty jos kreo- sootilla k(cid:228)sittely on suoritettu siveltimell(cid:228), levitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tai upottamalla; k(cid:228)ytt(cid:246) kielletty my(cid:246)s sis(cid:228)tiloissa tai kulutustavarana siten kuin se on m(cid:228)(cid:228)ritelty elintarvikkeista ja kulutustar- vikkeista annetussa laissa. L 329/46 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 Neuvoston direktiivi 94/60/EY Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) B(a)P 5(cid:151)50 ppm Ei rajoituksia kreosootin tai vastak(cid:228)sitellyn puun myynnille tai k(cid:228)yt(cid:246)lle. Kreosootin myynti yksityisille kuluttajille on kielletty. Teollinen k(cid:228)ytt(cid:246) vain suljetuissa teollisuuslai- toksissa erityisell(cid:228) kyll(cid:228)stysmenetelm(cid:228)ll(cid:228): (cid:151) painekyll(cid:228)stys ja tyhji(cid:246)k(cid:228)sittely (cid:151) muut samantasoisen ihmisen ja ymp(cid:228)ris- t(cid:246)n suojelun takaavat menetelm(cid:228)t (cid:151) puupylv(cid:228)iden osittaiseen kyll(cid:228)stykseen tar- koitetut muut kyll(cid:228)stysmenetelm(cid:228)t, jotka takaavat perusteellisen suojauksen, erityi- sesti kuuma-kylm(cid:228)-k(cid:228)sittelyss(cid:228), jossa v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n lopuksi pinnan kreo- soottipitoisuutta. upotus K(cid:228)sitellyn puun myynti on kielletty, jos kyll(cid:228)s- tyksess(cid:228) ei ole k(cid:228)ytetty jotakin edell(cid:228) maini- tuista tekniikoista. K(cid:228)sitellyn puun myynti on kielletty kokonaan, jos kyseess(cid:228) on jokin seu- raavista k(cid:228)ytt(cid:246)kohteista: rakennusten sis(cid:228)tilat, lasten leikkikent(cid:228)t, kohteet, joissa aine joutuu jatkuvasti kosketukseen ihon kanssa, ja kulu- tustavarat sellaisena kuin ne on m(cid:228)(cid:228)ritelty elin- tarvikkeista ja kulutustavaroista annetussa lais- sa. Kreosootin myynti yksityisille kuluttajille on kielletty. Kaikki B(a)P-pitoisuudeltaan korkein- taan 500 ppm olevat kreosoottityypit voidaan kuitenkin saattaa markkinoille sill(cid:228) edellytyk- sell(cid:228), ett(cid:228) kyseess(cid:228) on valtio, jossa tehostettu puunsuojaus on tarpeen ilmasto-olosuhteiden vuoksi. K(cid:228)ytt(cid:246) on sallittu ainoastaan rautateiden rata- p(cid:246)lkkyjen ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iden teollisessa paine- kyll(cid:228)styksess(cid:228) ja siihen liittyv(cid:228)ss(cid:228) tyhji(cid:246)k(cid:228)sitte- lyss(cid:228). K(cid:228)sitellyn puun myynti on kielletty muuten paitsi sellaisiin valtioihin viet(cid:228)viss(cid:228) rautateiden joissa tehos- ratap(cid:246)lkyiss(cid:228) ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iss(cid:228), tettu puunsuojaus on tarpeen ilmasto-olosuh- teiden vuoksi. B(a)P 50(cid:151)500 ppm Kreosootin myyntirajoitukset (cid:151) ei myyd(cid:228) yksityisasiakkaille (cid:151) k(cid:228)ytt(cid:246) sallittu ainoastaan teollisuuslai- v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n Pakkauskoko toksissa. 200 litraa. Erityismerkinn(cid:228)t pakollisia. K(cid:228)sitelty puu on tarkoitettu vain ammatti- maiseen ja teolliseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (cid:151) rautateill(cid:228) (cid:151) s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iss(cid:228) (cid:151) aitaamisessa (cid:151) vesirakentamisessa. K(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevat nimenomaiset rajoitukset. K(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty (cid:151) rakennusten sis(cid:228)puolella (cid:151) paikoissa, joissa on mahdollista, ett(cid:228) puu joutuu kosketukseen elintarvikkei- den kanssa (cid:151) kasvien kasvatukseen tarkoitetuissa as- tioissa (cid:151) leikkikentill(cid:228) ja muissa paikoissa, joissa on mahdollista, ett(cid:228) puu joutuu koske- tukseen ihon kanssa. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/47 Neuvoston direktiivi 94/60/EY Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) B(a)P > 500 ppm tai vesiliukoiset fenolit >3 % Kreosootin ja k(cid:228)siteltyjen tuotteiden myynti ja k(cid:228)ytt(cid:246) on kokonaan kielletty. Kreosootin ja k(cid:228)siteltyjen tuotteiden myynti ja k(cid:228)ytt(cid:246) on kokonaan kielletty, kun B(a)P-pitoi- suus > 500 ppm (ei s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) veteen liukene- vista fenoleista!). Vanha k(cid:228)sitelty puu Valvottu k(cid:228)ytt(cid:246) sellaisen kreosootilla k(cid:228)sitel- lyn puun kohdalla, jonka B(a)P-pitoisuus on 50(cid:151)500 ppm. Aikaisemmin k(cid:228)sitellyt rautateiden ratap(cid:246)lkyt ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)(cid:228)t voidaan saattaa markkinoille uudelleen sellaisenaan (vaikka ilmoitetut raja- arvot ylittyisiv(cid:228)tkin). T(cid:228)llainen markkinoille saattaminen on kuitenkin kielletty seuraavissa tapauksissa: (cid:151) kyll(cid:228)stys on tehty v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 15 vuotta sitten (cid:151) tuoreita leikkauskohtia ei ole suljettu (cid:151) puu on tarkoitettu k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi rakennus- lasten leikkikentill(cid:228) tai joissa se joutuu jatku- ten sis(cid:228)puolella, muissa kohteissa, vasti kosketukseen ihon kanssa (cid:151) puutuotteet on tarkoitettu yksityisten kuluttajien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (cid:151) tuotteet kuuluvat kulutustavaroihin elin- tarvikkeista ja kulutustavaroista annetun lain mukaisesti. 12) Saksan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat monilta osin direktiivi(cid:228) rajoitta- vampia: (vientiin tarkoitetuissa rautateiden ratap(cid:246)lkyiss(cid:228) ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iss(cid:228)). (cid:151) Kreosoottia ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) valmisteita ei voida myyd(cid:228) yksityisille kuluttajille, olipa niiden B(a)P-pitoisuus mik(cid:228) tahansa. (cid:151) B(a)P-pitoisuudeltaan enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm olevan kreosootin ja t(cid:228)llaisten kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien valmis- saattaminen on mahdollista teiden markkinoille ainoastaan sellaisiin maihin vienti(cid:228) varten, joissa tehostettu puunsuoja on tarpeen ilmasto- olosuhtei- den vuoksi; kotimaassa k(cid:228)ytt(cid:246) on mahdollista teolli- suudessa. Lis(cid:228)ksi kreosootin ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien valmisteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat prosessiteknologian erityism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset on m(cid:228)(cid:228)ritelty B(a)P-pitoisuuden perusteella (5, 5(cid:151)50 ja 50(cid:151)500 ppm). (cid:151) Juuri k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta ei saa saattaa markkinoille, ellei tiettyj(cid:228) k(cid:228)sittelyprosessia koskevia velvollisuuk- sia ole t(cid:228)ytetty. B(a)P-yhdisteit(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)- v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)lle on annettu lis(cid:228)rajoituksia. B(a)P-pitoisuudeltaan 50(cid:151)500 ppm olevalla kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)kohteessa ainoastaan erityisess(cid:228) kahdessa (cid:151) Aikaisemmin k(cid:228)sitellyn puun markkinoille saatta- mista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) on rajoitettu direktiivi(cid:228) enemm(cid:228)n. II ASIAN K˜SITTELY 13) Direktiivi 94/60/EY annettiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994. Direktiivi oli saatettava osaksi j(cid:228)senvaltioiden kan- sallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) viimeist(cid:228)(cid:228)n vuoden kuluttua sen antamisesta eli 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 (2 artiklan 1 kohdan ensimm(cid:228)inen alakohta), ja kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- si(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) oli noudatettava 20 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 (2 artiklan 1 kohdan toinen alakohta). 14) Saksa toimitti Euroopan komissiolle kirjeitse 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1995 kertomuksen (p(cid:228)iv(cid:228)tty 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) jossa ne ilmoittivat Saksan pit(cid:228)v(cid:228)n kes(cid:228)kuuta 1995), nykyisen kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) soveltamisen jatkamista tarpeellisena terveyden suojele- mista koskevista syist(cid:228) ja pyysiv(cid:228)t Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohdan mukaisesti direktiivi(cid:228) 94/60/EY koskevaa poikkeusta L 329/48 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 kreosootin osalta. Samalla ilmoitettiin my(cid:246)s tietyist(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n teht(cid:228)vist(cid:228) muutoksista, joiden avulla osa yhteis(cid:246)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n kansalli- seen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. N(cid:228)m(cid:228) muutokset annettiin tiedoksi 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996. altistumisriski(cid:228) erityisiss(cid:228) tilanteissa, samalla kun tavaroi- den vapaata liikkumista estet(cid:228)(cid:228)n hyvin rajoitetussa m(cid:228)(cid:228)- rin. Lis(cid:228)ksi kansallisilla toimenpiteill(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan suurin vaikutus Saksan yhti(cid:246)ihin. Sen vuoksi It(cid:228)valta katsoo, ett(cid:228) tiukemmat toimenpiteet eiv(cid:228)t aiheuta mieli- valtaista syrjint(cid:228)(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) peitelty(cid:228) kaupan rajoittamista. 15) Komissio kehotti 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228)(cid:228)n muita j(cid:228)senvaltioita esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuk- sensa entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella teh- dyst(cid:228) Saksan pyynn(cid:246)st(cid:228). Komissio sai pyynt(cid:246)(cid:228) koskevat huomautukset Tanskalta, Ruotsilta, Alankomailta, It(cid:228)val- lalta ja Yhdistyneelt(cid:228) kuningaskunnalta. 20) 16) Tanska muistuttaa kannassaan siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti on vaarallinen aine sek(cid:228) ihmiselle ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)lle ja ett(cid:228) sen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) olisi rajoitettava mahdollisimman paljon tai k(cid:228)ytt(cid:246) olisi kiellett(cid:228)v(cid:228) kokonaan. Tanska tukee n(cid:228)in ollen t(cid:228)ysin sit(cid:228), ett(cid:228) Saksalle annetaan mahdollisuus soveltaa kreosoottia koskevia, direktiivi(cid:228) ankarampia kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228)(cid:228)n. 17) Ruotsi on samaa mielt(cid:228) Saksan kanssa kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun aiheuttamista riskeist(cid:228) eik(cid:228) vastusta tiedoksi annettuja, direktiivi(cid:228) ankarampia Sak- san kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Ruotsi korostaa sit(cid:228), ett(cid:228) kreosootilla on haitallisia ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, koska aine on eritt(cid:228)in myrkyllist(cid:228) tietyille vesieli(cid:246)ille, ja sen tietyt ainesosat ovat biologisesti kertyvi(cid:228). Kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) olisi n(cid:228)in ollen rajoitettava, jotta ymp(cid:228)rist(cid:246)lle aiheutuvan vahingon riski olisi mahdollisimman pieni. Ruotsi my(cid:246)s muistuttaa ilmoittaneensa aikomuksestaan pit(cid:228)(cid:228) voimassa alueensa erityisolosuhteisiin liittyv(cid:228)t kreosoottia koskevat kansal- liset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228). vaikutuksia 18) Alankomaat muistuttaa siit(cid:228), ett(cid:228) se on itse antanut neu- vostossa lausunnon, jossa korostetaan sit(cid:228), ett(cid:228) direktii- viss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detty kansanterveyden, ty(cid:246)paikan ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelu on riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n. Alankomaat on jo antanut tie- doksi, ett(cid:228) se hakee direktiivist(cid:228) poikkeamista koskevaa lupaa entisen 100 a artiklan 4 kohdan mukaisesti. Alan- komaat on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) Saksan toimenpiteet vastaa- vat todellista tarvetta eik(cid:228) niit(cid:228) voida pit(cid:228)(cid:228) kaupan pei- teltyn(cid:228) esteen(cid:228), joten Alankomaat tukee sit(cid:228), ett(cid:228) komis- sio vahvistaa Saksan toimenpiteet. 19) It(cid:228)vallan mukaan Saksan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ensisijainen tavoite on kuluttajien terveyden suojelu, joka on my(cid:246)s entisen 100 a artiklan 3 kohdan tavoite. It(cid:228)valta hyv(cid:228)ksyy kan- nan, ett(cid:228) kuluttajille aiheutuva sy(cid:246)p(cid:228)riski suorasta altis- tumisesta ihokosketuksen kautta B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)ville kivi- hiiliterva(cid:246)ljyille tai t(cid:228)llaisilla kivihiiliterva(cid:246)ljyill(cid:228) k(cid:228)sitel- lylle puulle on huomattava, koska riski on suurimmil- laan levitett(cid:228)ess(cid:228) kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) siveltimell(cid:228) (altistu- minen ja ja k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta (tarpeettomasti) rakennus- ten sis(cid:228)puolella. Sen vuoksi It(cid:228)valta katsoo, ett(cid:228) on perusteltua jatkaa kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamista. Saksan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat suhteellisia, koska ne v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)t ihokosketuksen hengityksen kautta) Yhdistyneen Sit(cid:228) vastoin Yhdistynyt kuningaskunta vastustaa Saksan pyynt(cid:246)(cid:228). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kat- sovat, ett(cid:228) Saksan pyynt(cid:246) perustuu eri(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n mielipitee- seen siit(cid:228) tieteellisest(cid:228) yhteisymm(cid:228)rryksest(cid:228), joka saa- vutettiin yhteis(cid:246)ss(cid:228) direktiivin 94/60/EY hyv(cid:228)ksymisen aikana. kuningaskunnan mielipiteen mukaan kaikkien j(cid:228)senvaltioiden olisi hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) yhte- n(cid:228)ismarkkinoiden toteuttamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)viss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- siss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyt normit, ellei ilmene erityisi(cid:228) olosuhteita, jotka voisivat johtaa riskin lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen yhdess(cid:228) j(cid:228)sen- valtiossa noudatettaessa samanlaisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Yhdisty- neen kuningaskunnan tiedossa ei ole, ett(cid:228) Saksassa vallit- sisivat erityiset olosuhteet, jotka oikeuttaisivat tiukem- pien toimenpiteiden soveltamisen. Yhdistynyt kuningas- kunta huomauttaa my(cid:246)s, ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) k(cid:228)ytetty kyn- nysarvo 50 ppm B(a)P:t(cid:228) on t(cid:228)ysin yhdenmukainen direktiiviss(cid:228) 67/584/ETY k(cid:228)ytetyn luokituskriteerin kans- sa. 21) Amsterdamissa 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1997 allekirjoitettu Amsterdamin sopimus Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen, Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimusten sek(cid:228) niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta tuli voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999. Komission p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) ilmoitti Saksan viranomaisille 24 elokuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) kreosootin markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevaa Saksan ilmoitusta k(cid:228)sitel- l(cid:228)(cid:228)n perustamissopimuksen uusien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukai- sesti. III ARVIOINTI 1. Sovellettavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t 22) Amsterdamin sopimus on muuttanut olennaisesti Euroo- pan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen entisen 100 a artik- lan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Artiklan 3, 4 ja 5 kohdat on korvattu kahdeksalla uudella 3:sta 10:een numeroidulla kohdalla. Koska kaikki artiklat on numeroitu uudelleen, muu- tetusta artiklasta tuli Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen 95 artikla. 23) Amsterdamin sopimukseen ei sis(cid:228)lly erityisi(cid:228) siirtym(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), joita sovellettaisiin ennen sopi- muksen voimaantuloa annettuihin ilmoituksiin, kuten t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aiheena olevaan Saksan ilmoitukseen. 24) Koska soveltamisen jatkamista koskevia erityism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- si(cid:228) ei ole, EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdan vanhat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset katsotaan kumotuiksi siit(cid:228) 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/49 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) alkaen, kun uudet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset tulivat voimaan (1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) toukokuuta 1999). Perustamissopimuksen uusia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovelletaan sen sijaan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti kyseisest(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n ilmoituksen tarkasteluun. 2. Hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyyden arviointi 25) 26) 27) Saksan tekem(cid:228)n ilmoituksen tarkoituksena on saada lupa pit(cid:228)(cid:228) voimassa kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka eiv(cid:228)t ole direktiivin 94/60/EY mukaisia; t(cid:228)m(cid:228) direktiivi on EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan (nykyisen 95 artiklan) perusteella toteutettu yhdenmukaistamistoi- menpide. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta kuuluu seu- raavasti: (cid:148)Jos sen j(cid:228)lkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, j(cid:228)senvaltio pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rkeist(cid:228) 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ymp(cid:228)ris- t(cid:246)n tai ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelua koskevista syist(cid:228) tarpeel- lisena pit(cid:228)(cid:228) voimassa kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) tai m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksens(cid:228), j(cid:228)senvaltio antaa n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ykset sek(cid:228) perusteet niiden voimassa pit(cid:228)miselle tie- doksi komissiolle(cid:148). J(cid:228)senvaltioiden oli saatettava direktiivi 94/60/EY osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1995 menness(cid:228) ja saatettava se voimaan 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n kes(cid:228)kuuta 1996 menness(cid:228). Saksa antoi tiedoksi kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228), jonka se aikoi pit(cid:228)(cid:228) voimassa, 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1995 eli ennen p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), jol- loin piti antaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, saatetaan osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). joilla direktiivi 28) Kyseess(cid:228) olevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, joille haettiin poikkeuslupaa, toisin tulivat voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1991, sanoen ennen kuin direktiivi 94/60/EY annettiin (20 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994). 29) Ilmoituksessaan Saksa ilmaisi aikeensa muuttaa kansal- lista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) saattaakseen osaksi kansallista lakiaan direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ne osat, jotka olivat rajoittavampia kuin kansalliset s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset. Komissiolle 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1996 ilmoitetulla asetusten muuttami- sesta 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 annetulla asetuksella s(cid:228)(cid:228)dettiin vesiliukoisten fenolien suurimmasta sallitusta luettelosta k(cid:228)sitteen (cid:148)kivihiiliterva(cid:246)ljyt(cid:148) pitoisuudesta, sis(cid:228)lt(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) 50(cid:151)500 ppm aineista B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vien kivihiiliterva(cid:246)ljyjen pienimm(cid:228)st(cid:228) pak- kauskoosta ja erityisist(cid:228) pakkausmerkinn(cid:246)ist(cid:228). Lis(cid:228)ksi muutettiin hiukan vanhaa k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevia voi- massa olevia rajoituksia. erityisist(cid:228) t(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 95 artik- lan 4 kohdan mukaiset hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyysvaatimukset. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi annettujen kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten, joiden voi- massa pit(cid:228)miselle j(cid:228)senvaltio haluaa saada hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n yhteis(cid:246)n yhdenmukaistamistoimenpiteen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- non j(cid:228)lkeen, on oltava annettu ennen kyseisen yhden- mukaistamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen antamista. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s koskee siksi yksinomaan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), joka oli voimassa ennen direktiivin 94/60/EY hyv(cid:228)ksymist(cid:228), sellaisena kuin se annettiin tiedoksi 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1995 j(cid:228)tetyss(cid:228) pyynn(cid:246)ss(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ei koske 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 annetulla asetuksia muuttavalla asetuksella (ilmoi- tettu 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1996) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otettuja s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228), tiettyj(cid:228) direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja joille ei ole pyydettyk(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). jotka t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t 3. Perustelujen arviointi 31) Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti, ett(cid:228) kaikki sellaiset ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t, joiden perusteella j(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. Komis- sion on erityisesti todettava, ovatko j(cid:228)senvaltion tiedoksi antamat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset perusteltuja t(cid:228)rkeist(cid:228) 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ymp(cid:228)rist(cid:246)n tai ty(cid:246)ym- p(cid:228)rist(cid:246)n suojelua koskevista syist(cid:228). Jos komissio katsoo, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet ovat perusteltuja, sen on lis(cid:228)ksi todettava, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n tai j(cid:228)senvaltioiden kaupan v(cid:228)liseen peiteltyyn rajoittamiseen sek(cid:228) muodostavatko ne esteen sis(cid:228)markkinoiden toimin- nalle (95 artiklan 6 kohta). 32) Saksan pyynn(cid:246)n perustana on tarve suojella ihmisten terveytt(cid:228). Saksa perusteli direktiivist(cid:228) poikkeamista kos- kevaa pyynt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) rajoittavampia kansallisia toimenpiteit(cid:228) koskevan lyhyen perustelun, jonka tueksi he liittiv(cid:228)t seuraavat kolme asiakirjaa: Terveydelle haital- listen aineiden testausta k(cid:228)sittelev(cid:228)n senaatin komitean (MAK Komission) toimittama Saksan tutkimusj(cid:228)rjest(cid:246)n laatima selonteko B(a)P:n sopivuudesta polttoprosesseista per(cid:228)isin olevien polysyklisten aromaattisten hiilivetyseos- ten merkkiaineeksi (tutkimus saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuonna tutkimuksen B(a)P:n karsinogeenisist(cid:228) ominai- 1984), suuksista (4) ja tietoja vaihtoehtoisista puunkyll(cid:228)stys- aineista, niiden saatavuudesta ja k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksesta, mukaan luettuna niiden toksikologiset ja ekotoksikologi- set vaikutukset. Kuitenkaan pyynn(cid:246)n perustelujen tutki- minen yksinomaan t(cid:228)m(cid:228)n tiedon perusteella ei ollut mahdollista. 33) Todetakseen, olivatko kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun mark- kinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat kansalliset s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)kset todella v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ja suhteellisia tarkoituk- 30) Edell(cid:228) mainitun perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) Saksan liittotasavallan direktiivist(cid:228) 94/60/EY poikkeamista kos- keva pyynt(cid:246), josta ilmoitettiin 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1995 entisen 100 a artiklan 4 kohdan mukaisesti, t(cid:228)yt- (4) J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Toxico- logy, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocarbons, ed. Mac- Farland et. al, Princeton Scientific Publishers 1984. L 329/50 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 seensa n(cid:228)hden, komissio tilasi tutkimuksen (5) ulkopuoli- selta konsultilta kreosootin aiheuttaman ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumisen arvioimiseksi Saksassa. Lis(cid:228)ksi Saksan pyyn- n(cid:246)n arvioinnissa hy(cid:246)dynnettiin tutkimustuloksia kol- mesta muusta tutkimuksesta (6), jotka komissio oli teett(cid:228)- nyt muiden j(cid:228)senvaltioiden esitt(cid:228)mien vastaavanlaisten pyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228). ilmoitetut kansalliset 34) On todettava, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) komission huomattavia pyrki- myksi(cid:228) etsi(cid:228) lis(cid:228)tietoja tutkiakseen perusteita sille, ett(cid:228) Saksa voisi pit(cid:228)(cid:228) kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) voimassa, ei voida pit(cid:228)(cid:228) ennakkotapauksena tulevaisuutta ajatellen, kun otetaan huomioon 95 artiklan 6 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika, jota ei ollut entisess(cid:228) 100 a artiklan 4 koh- dassa. Tarkastellessaan, ovatko 95 artiklan 4 kohdan toimenpiteet perustel- mukaisesti tuja t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228) komission on otettava l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi ne j(cid:228)senvaltion ilmoittamat syyt, joilla kyseinen j(cid:228)senval- tio perustelee kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stens(cid:228) voimassa pit(cid:228)- mist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)neen j(cid:228)senvaltion vastuulla on perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten mukaan osoittaa, ett(cid:228) kyseiset toimenpiteet ovat perusteltuja. 95 artiklassa vahvistetun menettelyn mukai- sesti komission rooli rajoittuu yleens(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)- neen j(cid:228)senvaltion perustelujen asianmukaisuuden tutki- miseen, eik(cid:228) komission tarvitse itse hankkia mahdollisia perusteluja. 35) Kreosootin vaikutuksia ihmisten terveyteen ei k(cid:228)sitelty miss(cid:228)(cid:228)n mainituista tutkimuksista t(cid:228)ydellisesti, erityisesti silt(cid:228) osin kuin on kyse kreosootin mahdollisuudesta aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) erityinen pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin karsino- geenisuustutkimus oli vasta meneill(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) tutki- mus (7) annettiin komission k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuoden 1998 alus- sa. Kaikkien tutkimusten tulokset esitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). Lis(cid:228)ksi kaikki tutkimukset on annettu myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomi- tean k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n; tiedekomitea antoi ensimm(cid:228)isen lausun- non kuluttajille aiheutuvasta kreosootin ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kuluttajille aiheuttamasta sy(cid:246)p(cid:228)riskist(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998. Lausunto tarkistettiin 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999. (5) Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of the for Derogation from Provisions of Council Directive German Request 94/60/EC Concerning Creosote, loppuraportti, 24 huhtikuuta 1996. (6) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Loppuraportti, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Saksa), joulukuu 1995. Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing Denmark to Retain its National Laws on Creosote, loppuraportti, marraskuu 1996. WS Atkins International Ltd, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, loppuraportti, elokuu 1997. (7) Fraunhofer Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicuta- neous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), loppuraportti, Han- nover, lokakuu 1997. 3. 1 Perusteluiksi esitettyjen t(cid:228)rkeiden syiden tarkastelu 3. 1. 1 Yleist(cid:228) kreosootista 36) Kreosootti on yli 200 kemiallisen yhdisteen monimut- joka muodostuu p(cid:228)(cid:228)asiassa aromaattisista kainen seos, hiilivedyist(cid:228), ja fenolirikkiyhdisteist(cid:228) sek(cid:228) fenolityppi- aromaattisista typpi- ja rikkiyhdisteist(cid:228). Se on kivihiiliter- van keskiraskas tisle (kiehumispiste noin 200(cid:151)400 (cid:176)C). 37) Kreosootti voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yli 30:t(cid:228) erilaista polysyklist(cid:228) aromaattista hiilivety(cid:228) (PAH), ja sen kokonais-PAH-pitoi- suus voi olla 85 prosenttia. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t aromaattiset hii- livedyt ovat (cid:151) asenafteeni (cid:151) naftaleeni (cid:151) fenantreeni (cid:151) antraseeni (cid:151) fluoreeni (cid:151) fluoranteeni (cid:151) kryseeni (cid:151) trifenyleeni (cid:151) bentso(a)antraseeni (cid:151) bentso(b)fluoranteeni (cid:151) bentso(k)fluoranteeni (cid:151) bentso(a)pyreeni 38) Bentso(a)pyreeni (B(a)P) on yksi perusteellisimmin tutki- ja B(a)P-pitoisuutta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n tuista PAH-yhdisteist(cid:228), indikaattorina tai merkkiaineena luokitustarkoituksessa; B(a)P-pitoisuus ei sin(cid:228)ns(cid:228) kuvasta kreosootin koko PAH- pitoisuutta. Kyseess(cid:228) olevan kreosoottityypin mukaan B(a)P-pitoisuus voi olla 0,003(cid:151)0,3 prosenttia painoa kohti (30(cid:151)3 000 ppm). Kivihiilitervan jakotislaaminen ja fraktioiden valinta voivat johtaa aiempaa alhaisempiin B(a)P- tai fenolipitoisuuksiin. L(cid:228)nsi-Euroopan puunsuoje- luinstituutti (Western European Institute for Wood Pre- servation) on laatinut erilaisia teollisuusstandardeja, jotka koskevat p(cid:228)(cid:228)asiassa erityisten tislausfraktioiden erilaisia pitoisuuksia sek(cid:228) (cid:151) mik(cid:228) on t(cid:228)rkeint(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) (cid:151) erilaisia B(a)P-pitoisuuksia. Luokittelussa k(cid:228)ytett(cid:228)vien standardien raja-arvot ovat 500 ppm ja 50 ppm. 39) Kreosootin fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien muuttaminen on mahdollista, jos se on tarpeen k(cid:228)yt(cid:246)n kannalta tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtien vuoksi. On mahdol- lista luoda sivellinmaalaukseen paremmin soveltuva ja 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/51 viskositeetiltaan alhaisempi tuote lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kreosoottiin t(cid:228)llaista alhaisempia kiehumispisteelt(cid:228)(cid:228)n tuotetta kutsutaan toisinaan karbolineumiksi. Direktii- viss(cid:228) 94/60/EY ei tehd(cid:228) eroa: direktiivi kattaa koko jou- kon erilaisia kivihiilitervan tisleit(cid:228), joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n direk- tiiviss(cid:228) samalla tavalla ja jotka yksil(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n niiden nimill(cid:228) sek(cid:228) EINECS- ja CAS-numeroilla. ainesosia; 40) Kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa ja l(cid:228)hes yksinomaan puunkyll(cid:228)stysaineena. T(cid:228)rkeimpi(cid:228) ovat toistaiseksi olleet suurimittaiset teolliset ja ammattimaiset k(cid:228)ytt(cid:246)kohteet: rautateiden ratap(cid:246)lkyt, s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)(cid:228)t, vesirakentaminen (rantapengerten suojaaminen), maatalous ja hedelm(cid:228)nvil- jely. My(cid:246)s yksitt(cid:228)iset kuluttajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kreosoottia ja vastaavia tuotteita puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseen. 41) Kreosootin t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ominaisuuksia ovat (cid:151) voimakas sieni(cid:228) tuhoava vaikutus (cid:151) voimakas hy(cid:246)nteisi(cid:228) tuhoava vaikutus (cid:151) pysyvyys (cid:151) kest(cid:228)vyys liukenemista ja s(cid:228)(cid:228)n vaikutuksia vastaan. 42) Kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n eritt(cid:228)in pienin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin(cid:228) l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)l- lisiss(cid:228) tuotteissa tiettyjen ihosairauksien, kuten psoriasik- sen hoidossa. K r e o s o o t i n m y r k y l l i s y y s Vaikutukset ihmisten terveyteen 43) Vaikka kreosoottia onkin k(cid:228)ytetty puunkyll(cid:228)stysaineena jo yli sadan vuoden ajan, saatavilla on vain v(cid:228)h(cid:228)n jul- kaistua tietoa, joka koskee jatkuvan kreosootille altistu- misen vaikutuksia ihmisten terveyteen. Monet tutkimuk- set ovat melko vanhoja, eik(cid:228) niiden dokumentointi ole aina uusimpien standardien mukaista. 44) Altistuminen voi tapahtua hengityksen, ruoansulatuseli- mist(cid:246)(cid:246)n joutumisen tai ihokosketuksen kautta. Ruoansu- latuselimist(cid:246)(cid:246)n joutunut kreosootti arvioidaan liev(cid:228)sti myrkyllisest(cid:228) kohtalaisen myrkylliseksi. Useimmat el(cid:228)in- kokeissa ja ihmisten epidemiologisissa tutkimuksissa todetut vaikutukset liittyv(cid:228)t ihoaltistukseen. 45) Useat tutkijat ovat k(cid:228)sitelleet kivihiilitervan aiheuttamaa ihon valonherkkyytt(cid:228). Kreosootille altistuneilla ty(cid:246)nteki- j(cid:246)ill(cid:228) on todettu (cid:228)rsytysoireita, syyli(cid:228), ihon v(cid:228)rin muut- tumista ja ihon kulumista. Uusin tutkimus, joka koski ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden altistumista kreosootille Ruotsissa ja Nor- jassa, julkaistiin vuonna 1992 (8). Tutkimuksessa tarkas- (8) S. Karlehagen et. al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Wor- teltiin kreosootille vuosina 1950(cid:151)1975 altistuneita ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228). Tutkijat havaitsivat sy(cid:246)v(cid:228)n kokonaisesiin- tymisen olevan oletettua hieman harvinaisempaa; iho- ja huulisy(cid:246)v(cid:228)n sek(cid:228) muun kuin Hodgkinin lymfooman riski havaittiin tavallista suuremmaksi. Kreosootin koos- toteavat, tumusta ei kuitenkaan eritelty, ett(cid:228) tapausten pieni m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei oikeuta tekem(cid:228)(cid:228)n luotetta- via johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Lis(cid:228)(cid:228)ntynyt riski voidaan selitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s altistumisella sek(cid:228) kreosootille ett(cid:228) auringonvalol- le. Er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) toisessa tutkimuksessa (9) havaittiin kreosoo- tille ajanjaksona 1911(cid:151)1938 altistuneiden tiilentekij(cid:246)i- den lis(cid:228)(cid:228)ntynyt riski kuolla kivespussisy(cid:246)p(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)ss(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tapauksessa kreosootin B(a)P-pitoisuus tai selke(cid:228) annos- vaste-suhde ei ole tiedossa. ja kirjoittajat 46) Kansainv(cid:228)linen sy(cid:246)v(cid:228)ntutkimuslaitos IARC (International Agency for Research on Cancer) on luokitellut kreosoo- tin ihmisille sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaksi ryhm(cid:228)(cid:228)n 2A kuu- luvaksi aineeksi p(cid:228)(cid:228)asiassa el(cid:228)inkokeiden perusteella, joissa hiirten iho altistettiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti hiirten koko elini(cid:228)n ajan B(a)P:n asetoniliuoksille (10). IARC arvioi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n luokan aineiden osalta on riitt(cid:228)v(cid:228)sti todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) el(cid:228)imille, sek(cid:228) tiet- tyj(cid:228) todisteita epidemiologisten tutkimusten perusteella siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti voi aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ihmisille. K(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) ei ole tuoreemmista tutkimuksista saatavia uusia merkitt(cid:228)vi(cid:228) todisteita, jotka vaikuttaisivat t(cid:228)h(cid:228)n johto- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. 47) Vaarallisten aineiden luokituksesta, pakkaamisesta ja merkinn(cid:246)ist(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1967 annettu neu- voston direktiivi 67/548/ETY (11), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 1999/33/EY (12), muodosti usean vuoden ajan kehyksen j(cid:228)senvaltioiden asiantuntijoiden suorittamalle kreosootin, muiden kivihiilitervan tisleiden ja muiden niin sanottujen monimutkaisten aineiden luo- kituksen tarkastelulle. Sopimukseen p(cid:228)(cid:228)stiin, pitk(cid:228)lti samoja IARC:n k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleita tietoja k(cid:228)ytt(cid:228)en, laadit- taessa tekniikan kehitykseen mukauttamista 21. kerran koskevaa komission direktiivi(cid:228) 94/69/EY (13), jonka mukaan kreosootti ja tietyt muut kivihiilitervan tisleet luokitellaan ryhm(cid:228)(cid:228)n 2 kuuluviksi sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttaviksi aineiksi ja jonka mukaan tuotteisiin on merkitt(cid:228)v(cid:228) vaa- ralauseke R 45 (cid:148)Voi aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228)(cid:148). Luokitus sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaksi aineeksi ei kuitenkaan ole tarpeen, jos voi- daan osoittaa, ett(cid:228) aineen B(a)P-pitoisuus on alle 0,005 % (= 50 ppm) painoa kohti (14). T(cid:228)m(cid:228) poikkeaa IARC:n luokituksesta, jota sovelletaan B(a)P-pitoisuutta m(cid:228)(cid:228)ritte- lem(cid:228)tt(cid:228). 48) J(cid:228)senvaltiot vahvistivat direktiivin 67/548/ETY mukaut- tamista tekniikan kehitykseen k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) (9) IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitumen, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. (10) Ks. alaviite 4. (11) EYVL 196, 16. 8. 1967, s. 1. (12) EYVL L 199, 30. 7. 1999, s. 57. (13) EYVL L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (14) Neuvoston direktiivin 67/548/ETY liitteen I esipuheen huomautus kers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992:18, s. 26. M koskee kreosoottia. L 329/52 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 rajaksi yhteis(cid:246)n B(a)P-pitoisuuden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) 50 ppm sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien ja muiden kuin sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien kivihiilitervan tisleiden erottamiseksi toisis- taan luokitustarkoituksessa; raja-arvo vahvistettiin pelk(cid:228)n komission ja j(cid:228)senvaltioiden yhteisen julistuksen perus- teella. Julistuksessa todetaan, ett(cid:228) tilannetta tarkastellaan uudelleen, kun edell(cid:228) mainitun Fraunhofer-tutkimuslai- toksen tieteellisen tutkimuksen tulokset ovat tiedossa; tutkimus oli k(cid:228)ynnistetty teollisuuden aloitteesta yhteis- ty(cid:246)ss(cid:228) IARC:n kanssa, eik(cid:228) tutkimus ollut viel(cid:228) valmistu- nut. On my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) vuonna 1994 ei ollut k(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) kokeellista tietoa sen todistamiseen, aiheuttaako B(a)P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm oleva kreosootti sy(cid:246)- p(cid:228)(cid:228). Tilanne on muuttunut, ja Fraunhofer-tutkimuslai- toksen tekem(cid:228)n tutkimuksen tulokset esitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)- n(cid:228). 49) Kreosootin toksikokineettisist(cid:228) ominaisuuksista ihmisiss(cid:228) tai koe-el(cid:228)imiss(cid:228) ei viel(cid:228) tiedet(cid:228) paljon. PAH-yhdisteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llist(cid:228) imeytymist(cid:228) ihon l(cid:228)pi on tutkittu vasta (cid:228)sket- t(cid:228)in mittaamalla erittyneit(cid:228) pyreenin metaboliitteja (15): imeytyminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vaihtelevan yksil(cid:246)iden v(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) samassa yksil(cid:246)ss(cid:228) ihon eri osissa. Eri PAH-yhdisteiden imeytymist(cid:228) ihoon mitattiin erillisess(cid:228) tutkimuksessa (16). PAH-yhdisteet, esimerkiksi B(a)P, joiden molekyylipaino imeytyiv(cid:228)t hitaammin. oli Pyreeni-merkkiaineeseen perustuvat arviot B(a)P:n imey- tymisest(cid:228) ovat siten liian korkeita, ja tuloksiin on suh- tauduttava varauksellisesti. suurempi kuin pyreenin, 50) On huomattava, ett(cid:228) kaikki el(cid:228)inkokeissa tai ihmisten epidemiologisissa tutkimuksissa tehdyt havainnot perus- tuvat voimakkaaseen krooniseen altistumiseen. Kirjalli- suudessa ei ole mainintoja ihosy(cid:246)p(cid:228)tapauksista (tai muista sy(cid:246)p(cid:228)tapauksista), joiden syyksi voidaan katsoa muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) tapahtuva altistuminen kreosootille. 51) Altistuminen (ihokosketuksen tai hengityksen kautta) voi tapahtua levitett(cid:228)ess(cid:228) kreosoottia (tai karbolineumia) sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) aineita siveltimell(cid:228) puuta kyll(cid:228)stett(cid:228)ess(cid:228) tai k(cid:228)y- tett(cid:228)ess(cid:228) k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta (aikuiset voivat altistua esimer- kiksi aidan rakentamisen tai muun yksityisen rakennus- ty(cid:246)n yhteydess(cid:228), ja lapset voivat altistua leikkiess(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta valmistetuissa rakenteissa). Tuotteen suorasta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) tai ep(cid:228)suorasta joutumisesta kosketuk- seen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa johtuvasta altis- tumisesta kreosootille ei ole mitattua tietoa. Tutkimuk- sissa on kehitetty erilaisia malleja ja altistumisen lasken- tatapoja, joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). (15) Van Rooij J. G. M. , et. al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Through Human Skin: Differences between Anatomical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (16) Van Rooij J. G. M. , et. al. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hydrocarbons Among Workers, v(cid:228)it(cid:246)skirja ISBN 90-9007080-X, Nijmwegen 1993. Ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset 52) Monissa maissa on todettu kreosootin aiheuttaneen ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumista; syyn(cid:228) ovat olleet usein vanhat puunk(cid:228)sittelylaitokset. Tieto kreosootin joutumisesta ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n on saatu suurimmaksi osaksi teollisuuden kreosoottivuodoista ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistettujen kreosootti- laitosten aiheuttamasta saastumisesta. Ymp(cid:228)rist(cid:246)n saas- tumista on tutkittu analysoimalla valikoituja PAH-yhdis- teit(cid:228), erityisesti B(a)P:t(cid:228). 53) Kreosootti on myrkyllist(cid:228) tietyille maassa el(cid:228)ville eli(cid:246)ille ja eritt(cid:228)in myrkyllist(cid:228) vesieli(cid:246)ille (96h LC-50 -arvot ovat yleens(cid:228) alle 1 mg/l). Monet sen ainesosat ovat biologi- sesti kertyvi(cid:228). 54) PAH-yhdisteill(cid:228) on seuraavia ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta t(cid:228)r- keit(cid:228) ominaisuuksia: (cid:151) PAH-yhdisteet sitoutuvat voimakkaasti maan orgaa- niseen aineeseen. (cid:151) PAH-yhdisteiden hajoaminen maaper(cid:228)(cid:228)n ja muualle ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n on tavallisesti hidasta. Kreosoottij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t voivat s(cid:228)ily(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) useita vuosia (yli 20(cid:151)30 vuotta). (cid:151) T(cid:228)rkeimm(cid:228)t hajoamistavat ovat valohajoaminen (au- ringon s(cid:228)teilyn vaikutuksesta) ja biologinen hajoami- nen (tiettyjen bakteerien vaikutuksesta). Biologinen hajoaminen on mahdollista aerobisissa ja anaerobi- sissa olosuhteissa. Nelj(cid:228)st(cid:228) tai useammasta renkaasta koostuvat PAH-yhdisteet voivat olla heikosti hajoa- via. (cid:151) Vesiv(cid:228)yliin joutuvat PAH-yhdisteet siirtyv(cid:228)t nopeasti sedimenttiin. (cid:151) Useimmat molekyylipainoltaan kevyemm(cid:228)t PAH-yh- disteet poistuvat vesiv(cid:228)yliss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiassa biologisen hajoamisen kautta, ja painavammat yhdisteet poistu- vat valohapettumisen ja sedimentoitumisen kautta. Herkemmin veteen liukenevien PAH-yhdisteiden bio- loginen hajoaminen tapahtuu aerobisissa ja anaero- bisissa olosuhteissa. PAH-yhdisteiden ainesosien on osoitettu kertyv(cid:228)n vesieli(cid:246)ihin. 55) PAH-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ilmaan, veteen ja maaper(cid:228)(cid:228)n ovat mahdolli- sia kyll(cid:228)styspaikalla kyll(cid:228)stys- ja varastointivaiheessa sek(cid:228) k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)n yhteydess(cid:228). Erilaisissa ymp(cid:228)rist(cid:246)n osissa tavattujen PAH-yhdisteiden alkuper(cid:228) kuitenkin vaihtelee (kyseeseen tulevat esimerkiksi kaikki palamis- prosessit, liikenne ja niin edelleen), ja esiintym(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien syyksi on usein vaikea m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) tietty tekij(cid:228), kuten kreo- sootilla k(cid:228)sitelty puu. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/53 56) Ruotsissa tehdyss(cid:228) tutkimuksessa (17) osoitettiin, ett(cid:228) 40 vuotta maassa olleiden, kreosootilla kyll(cid:228)stettyjen pylv(cid:228)i- den sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n kreosootin yhdisteist(cid:228) osa oli h(cid:228)vinnyt, erityisesti ne osat, joiden kiehumispiste oli alhaisin (alle 270 (cid:176)C). Maanpinnan yl(cid:228)puolella olevista pylv(cid:228)sosista h(cid:228)visi suurempi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yhdisteit(cid:228). Liuenneiden yhdistei- den liikkuvuus oli kuitenkin eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228), ja niit(cid:228) l(cid:246)ydettiin ainoastaan pylv(cid:228)iden l(cid:228)hell(cid:228) olevasta maa- per(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) toteamus on yhdenmukainen sen havain- non kanssa, ett(cid:228) PAH-yhdisteiden liikkuvuus maaper(cid:228)ss(cid:228) on voimakkaan orgaaniseen aineeseen imeytymisen an- siosta eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). 57) PAH-tasojen kasvun vesiymp(cid:228)rist(cid:246)iss(cid:228) on usein katsottu johtuvan kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Kreosoo- tin ainesosien kulkeutuminen k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta veteen on voimakkaampaa makeassa vedess(cid:228) kuin merivedess(cid:228), mik(cid:228) on todettu monissa tutkimuksissa. Kulkeutuminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan rajoitetumpaa merivedess(cid:228); er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) tutki- muksessa todettiin, ett(cid:228) 10 vuotta meress(cid:228) olleissa paa- luissa oli j(cid:228)ljell(cid:228) 93 prosenttia alkuper(cid:228)isist(cid:228) kreosootti- yhdisteist(cid:228) (18). Alankomaissa on todettu rantapengerten suojarakenteista valuvan kreosootin aiheuttaneen sedi- menttien saastumista (19) , ja samanlaista saastumista on havaittu entisten kyll(cid:228)styslaitosten aiheuttamaa saastu- mista koskevissa tutkimuksissa. 58) Mit(cid:228) tulee ihmisten altistumiseen, kreosootista per(cid:228)isin olevien PAH-yhdisteiden aiheuttamasta ymp(cid:228)rist(cid:246)n saas- tumisesta on vain v(cid:228)h(cid:228)n todellista mitattua tietoa. 3. 1. 2 Saksan kanta 59) Saksa perustelee pyynt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n rajoittavampien kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi direktiivin 94/60/EY sijasta yksinomaan v(cid:228)itteell(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten takaama ihmisten terveyden suojelu on yleens(cid:228) riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, erityi- sesti kuluttajien terveytt(cid:228) uhkaavien vaarojen osalta. Saksa ei ole samaa mielt(cid:228) arviosta, ett(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 50 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n kreosootin ja t(cid:228)llaisella kreo- sootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)t vaarat ovat hyvin v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228), kuten sovittiin laadittaessa direktiivi(cid:228) 94/69/EY, direktiivin 67/548/ETY 21. mukautusta tek- niikan kehitykseen. Kyseisess(cid:228) mukautuksessa todetaan, ett(cid:228) kivihiilitervatisleit(cid:228), joiden B(a)P-konsentraatio on alarajan 50 ppm B(a)P:t(cid:228) alapuolella, ei tarvitse luokitella karsinogeenisiksi arvionsa vuonna 1984 julkaistuun tutkimukseen (20), jossa esite- t(cid:228)(cid:228)n karsinogeenisyyskokeiden tulokset. Saksa perustaa koskevien aineiksi. B(a)P:t(cid:228) 60) Saksa pysyy kannassaan, ett(cid:228) tiukemmat kansalliset toi- menpiteet ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) kivihiiliterva(cid:246)ljyjen suu- ren karsinogeenisyyden perusteella. Suojelun v(cid:228)hent(cid:228)mi- nen direktiivin 94/60/EY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)lle tasolle johtaisi sii- hen, ett(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)(cid:246)n kohdistuisi lis(cid:228)(cid:228)ntynyt sy(cid:246)p(cid:228)riski, mit(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). 61) Kivihiiliterva(cid:246)ljyjen karsinogeenisyys vaihtelee niiden alkuper(cid:228)n ja valmistusprosessin mukaan. Jokaisen kivi- hiiliterva(cid:246)ljyn aineosan karsinogeenisen vaikutuksen tut- kimista erikseen on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdotonta toteuttaa. Siit(cid:228) huolimatta MAK-Kommission on arvioinut perus- teellisesti k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevaa tietoa voidakseen ottaa kantaa karsinogeenisen vaikutuksen osalta ja p(cid:228)(cid:228)tynyt siihen, ett(cid:228): (cid:151) B(a)P:t(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) viiteaineena kivihiiliterva(cid:246)l- jyjen karsinogeenisen vaikutuksen arvioimiseksi (cid:151) kivihiiliterva(cid:246)ljyjen karsinogeeninen vaikutus on 7(cid:151)20 kertaa suurempi kuin yksinomaan B(a)P-pitoi- suuden karsinogeeninen vaikutus. 62) T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Saksa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisist(cid:228) syist(cid:228) kivihiiliterva(cid:246)ljyjen karsinogeeninen vaikutus voidaan arvioida niiden sis(cid:228)lt(cid:228)mien tiettyjen aieosien, kuten B(a)P:n, pitoisuuden perusteella. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan voi johtaa t(cid:228)ysin kvantifioituihin arvioihin, koska eri kivihii- literva(cid:246)ljyihin karsinogeenisten aineiden pitoisuudet eiv(cid:228)t ole samoja eik(cid:228) kaikkia aineita ole tunnistettu eik(cid:228) luokitettu. Useiden aineiden osalta vaikuttavia pitoisuuksia ei tunneta tarkasti. sis(cid:228)ltyvien erilaisten 63) Saksan mukaan kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) rajoittavien kansallis- ten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ensisijainen tavoite on yksityisen kulutta- jan terveyden suojelu. Lis(cid:228)ksi s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksill(cid:228) on positii- vinen vaikutus ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojeluun. Koska laajempien rajoitusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) peruste oli yksi- tyisen kuluttajan terveydelle koituva vaara, Saksa ei jatka ammattimaisen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n altistumisen analysoimista. 64) Yksityiseen kuluttajaan kohdistuvien vaarojen arvioimi- seksi Saksa on nimennyt seuraavat mahdollisen altistu- misen tyypit: (cid:151) altistuminen ihokosketuksen kautta kivihiiliterva(cid:246)ljy- jen k(cid:228)yt(cid:246)n aikana (yleens(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246) tapahtuu levitt(cid:228)- m(cid:228)ll(cid:228) ainetta siveltimell(cid:228)), (cid:151) altistuminen ihokosketuksen k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta valmistettuja rakenteita asennettaessa paikal- leen tai niit(cid:228) valmistettaessa, kautta (17) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40(cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr. M205(cid:151)252. 092. ˜lvkarleby: Vatten- fal Utveckling. 1994. (18) L. L. Ingram et. al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Katso my(cid:246)s alaviit- teet 8 ja 13. (19) Ks. alaviite 8. (20) Ks. alaviite 4. (cid:151) altistuminen ihokosketuksen kautta paikalleen asen- netusta puurakenteesta, (cid:151) altistuminen hengityksen kautta kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228), (cid:151) altistuminen hengityksen kautta kivihiiliterva(cid:246)ljyn aineosille, jotka haihtuvat k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta kaasui- na. L 329/54 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 65) Yleisesti tiedet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) todellinen kivihiiliterva(cid:246)ljyille altistuminen on merkitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) riippuvuussuhteessa yksi- l(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen, kuten kuluttajasektorilla on tavallis- ta. Sen vuoksi altistumista koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) pohdit- taessa on otettava huomioon tilanteet, joissa altistumi- nen on huomattavasti keskiarvon yl(cid:228)puolella (pahimmat tapaukset). 66) 67) Saksa katsoo, ett(cid:228) tutkimuksen mukaan (ainoa t(cid:228)llainen tutkimus), jossa m(cid:228)(cid:228)ritettiin annos-vaste-suhde altistumi- sen suhteen B(a)P:lle (21), 50 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) liuos aiheuttaa ihokasvaimia 95 prosentilla el(cid:228)imist(cid:228). Mie- dompi liuos, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) 25 ppm B(a)P:t(cid:228), aiheuttaa yh(cid:228) kasvaimia 44 prosentilla el(cid:228)imist(cid:228), mik(cid:228) todistaa, ett(cid:228) my(cid:246)s t(cid:228)ll(cid:228) konsentraatiolla B(a)P on hiirill(cid:228) voimakkaasti ihosy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttava aine. Saksa perustelee v(cid:228)itett(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) direktiivin 94/60/EY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228) suojelu on riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, analysoimalla perus- teellisemmin yht(cid:228) edell(cid:228) mainituista viidest(cid:228) altistumisti- lanteesta eli laskemalla riskin lapsilla, jotka joutuvat leik- kiess(cid:228)(cid:228)n kosketukseen 25 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) kreo- sootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa. Kosketuksen oletetaan toistuvan kerran viikossa viiden vuoden ajan, jolloin kivihiiliterva(cid:246)ljy(cid:228) siirtyy lapseen joka kerralla 10 (cid:181)l. Olettaen, ett(cid:228) elinaika on 70 vuotta, Saksan laskelman mukaan kumulatiivinen elinik(cid:228)inen riski on 0,02 (2 pro- senttia). 68) N(cid:228)in ollen Saksa p(cid:228)(cid:228)tyy lopputulokseen, ett(cid:228) kumulatii- vinen elinik(cid:228)inen riski on prosenttiluokkaa. Sit(cid:228) vastoin yksitt(cid:228)isi(cid:228) aineita koskevat kansainv(cid:228)lisesti hyv(cid:228)ksytyt sy(cid:246)p(cid:228)riskit ovat luokkaa 1 (cid:215) 10-5 (eli 0,001 prosenttia). Sy(cid:246)p(cid:228)riski(cid:228), jonka 25 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t kivihiiliter- va(cid:246)ljyt ja niill(cid:228) k(cid:228)sitelty puu mahdollisesti aiheuttavat, ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Lis(cid:228)ksi altistumisannokset on arvioitu lapsilla, jotka leikkiess(cid:228)(cid:228)n joutuvat k(cid:228)sitellyn puun kanssa kosketukseen, ottamalla huomioon ainoastaan ihokosketuksen kautta tapahtuvan altistumisen eli Sak- san mukaan luultavasti aliarvioiden todellista riski(cid:228) (joka voisi olla suurempi hengityksen ja suun kautta tapahtu- van altistumisen seurauksena). 69) Saksa perustelee rajoittavampien kansallisten toimenpi- teidens(cid:228) toista osaa, tarvittavia kyll(cid:228)stystekniikoita ja k(cid:228)sitellyn puun markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kos- kevia rajoituksia, viittaamalla my(cid:246)s t(cid:228)h(cid:228)n arviointiin, jonka mukaan kuluttajille aiheutuvat terveysriskit olisivat muussa tapauksessa mahdottomia hyv(cid:228)ksy(cid:228). Vain ase- tuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt kyll(cid:228)stysprosessit takaavat kivihiiliter- va(cid:246)ljyjen tunkeutumisen hyvin syv(cid:228)lle puuhun ja siten puun pysyv(cid:228)n ja tehokkaan suojauksen. K(cid:228)sittelyn j(cid:228)l- keen vaadittava kivihiiliterva(cid:246)ljypitoisuuden v(cid:228)hent(cid:228)mi- nen puun pinnasta on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) terveysvaarojen saattamiseksi mahdollisimman v(cid:228)h(cid:228)isiksi. Kuluttajien suorittama kyll(cid:228)stysaineen yksinkertainen levitt(cid:228)minen siveltimell(cid:228) johtaa tehottomaan kyll(cid:228)stykseen sek(cid:228) mitta- vaan altistumiseen levitt(cid:228)misen aikana ja siksi, ett(cid:228) puun (21) Ks. alaviite 4. pinnassa kyll(cid:228)stysaineen konsentraatio on suuri. Rajoi- tukset 50(cid:151)500 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinoille saattamiselle ja k(cid:228)yt(cid:246)lle ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228), koska vaikka t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyn kivihiiliterva(cid:246)ljypitoisuutta v(cid:228)hennett(cid:228)isiin, ihmisten terveydelle aiheutuu yh(cid:228) huo- mattavaa vaaraa suhteellisen usein tapahtuvan tai jopa satunnaisen kosketuksen tapauksessa. N(cid:228)iden v(cid:228)itteiden tukemiseksi ei esitet(cid:228) mitattua eik(cid:228) arvioitua tietoa. pinnan puun 70) Mit(cid:228) tulee aikaisemmin k(cid:228)sitellyn k(cid:228)ytetyn puun myyn- ti(cid:228) koskeviin rajoituksiin, ne katsotaan v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)miksi, koska t(cid:228)llaiseen puuhun liittyy ihokosketuksen kautta aiheutuva sy(cid:246)p(cid:228)riski, jota ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228), koska aikai- semmin kivihiiliterva(cid:246)ljyiss(cid:228) oli suurempi B(a)P-pitoi- suus, kivihiiliterva(cid:246)ljyn pitoisuus puun pinnassa voi olla erityisesti auringonpaisteessa huomattava jopa vuosien j(cid:228)lkeen ja kivihiiliterva(cid:246)ljy voi kulkeutua tuoreista puun leikkauskohdista. T(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)itteen tueksi ei esitet(cid:228) mitat- tua eik(cid:228) arvioitua tietoa. 71) Lopuksi Saksan mukaan vaarattomampia ja yht(cid:228) tehok- kaita kreosootin korvaavia aineita on saatavissa kaikkiin k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksiin, joille kansallinen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) kielt(cid:228)(cid:228) kivihiiliterva(cid:246)ljyjen k(cid:228)yt(cid:246)n tai rajoittaa sit(cid:228) ankarammin kuin EU-direktiivi. T(cid:228)m(cid:228)n kannan tukemiseksi Saksan pyynt(cid:246) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) erilaisia puunkyll(cid:228)stysaineita koskevan jossa esitet(cid:228)(cid:228)n korvaavien aineiden nimet selonteon, sek(cid:228) niiden aiheuttamat ja ymp(cid:228)rist(cid:246)riskit. Selonteossa ei kuitenkaan k(cid:228)sitell(cid:228) kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228). terveys- 3. 1. 3 Saksan aseman arviointi Y m p (cid:228) r i s t (cid:246) n a l t i s t u m i n e n 72) ERM:n tekem(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa tutkittiin kaikki saa- tavissa oleva tieto, joka koski Saksan v(cid:228)est(cid:246)n mahdol- lista suoraa altistumista kreosootin ep(cid:228)tavallisen suurille annoksille kuluttajille myytyjen tuotteiden ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa kosketukseen joutumisen seu- rauksena, sek(cid:228) Saksan vesist(cid:246)n mahdollista suoraa altis- tumista kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta per(cid:228)isin olevien PAH-yhdisteiden suurille annoksille. Tarkoituksena oli selvitt(cid:228)(cid:228), ilmenik(cid:246) erityist(cid:228) tilannetta, joka voisi oikeut- taa rajoittavampien kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten voimassa pit(cid:228)misen direktiivin 94/60/EY sijasta, vaikka Saksa ei vedonnutkaan sellaiseen. 73) Kuten edell(cid:228) luvussa (cid:148)Yleist(cid:228) kreosootista(cid:148) on mainittu, kivihiilitervatisleiden k(cid:228)ytt(cid:246) puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseksi on vain yksi mahdollinen syy, joka aiheuttaa B(a)P:n ja mui- den PAH-yhdisteiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n. P(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) ilmenee ihmisten erilaisten toimintojen yhteydess(cid:228); kui- tenkin t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) t(cid:228)rkeimpi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen l(cid:228)hteit(cid:228) ovat liikenne, teollisuus ja energiantuotanto. Taulukossa 2, joka on per(cid:228)isin ERM:n tutkimuksesta, esitet(cid:228)(cid:228)n yleiskat- saus B(a)P:n arvioiduista p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) joissakin Euroopan maissa. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/55 Taulukko 2 B(a)P:n arvioidut p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t valituissa Euroopan maissa (22) Maa P(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t yhteens(cid:228) (tonnia/vuosi) P(cid:228)(cid:228)st(cid:246)n l(cid:228)hde (%) Polttoaineiden palaminen Liikenne Teollisuus Muut Tanska Ruotsi Norja Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Ranska Alankomaat Eurooppa 1 6 8 215 49 54 7 1 409 57,5 42,0 14,9 79,9 61,2 26,2 20,0 69,3 0,0 2,0 72,6 1,3 0,7 34,5 4,8 6,0 21,2 48,2 9,6 17,1 32,8 34,3 67,5 23,3 21,3 7,8 2,9 1,7 5,3 5,0 7,7 1,8 74) Taulukon 2 perusteella on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kreosootin k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) (joka voisi sis(cid:228)lty(cid:228) ryhm(cid:228)(cid:228)n (cid:148)muut(cid:148) tai (cid:148)teollisuus(cid:148)) aiheutuu vain pieni osa B(a)P:n kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) Saksan ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). 75) ˜skett(cid:228)in tehdyss(cid:228) tutkimuksessa (23), jossa k(cid:228)ytettiin valikoiduilta paikkakunnilta eri el(cid:228)inlajeista historiallista tietoa ker(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) Saksan ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)ytteiden pankkia (Saksan ymp(cid:228)rist(cid:246)ministeri(cid:246)n tukema laitos), p(cid:228)(cid:228)dyttiin lopputulokseen, ett(cid:228) PAN-aineiden konsentraatiot ovat v(cid:228)hentyneet mer- kitt(cid:228)v(cid:228)sti ilmakeh(cid:228)- ja meriymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) ajalla 1985(cid:151)1994. 76) Taulukossa 3 on yhteenveto kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutuksesta Euroopassa. Taulukko 3 Kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutus Euroopassa (1990) (24) Maa K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa 1990 (m3/vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa / henkil(cid:246) (10ﬂ3 m3 henkil(cid:246) ja vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa / km2 (m3 / km2 ja vuosi) Saksa Alankomaat Espanja Italia Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Ranska Belgia Norja Irlanti Suomi Tanska 150 000 100 000 93 000 74 000 65 000 57 000 45 000 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 Eurooppa 1 000 000 2,3 6,7 2,4 1,3 1,1 7,1 0,8 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,4 2,9 0,2 0,3 0,3 0,1 0,08 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 (22) L(cid:228)hde: Van den Hout KD, 1994. The Impact of Atmospheric Deposition of non-Acidifying Pollutants on the Quality of European Forest Soils and the North Sea. ESQUAD-hankkeen p(cid:228)(cid:228)raportti, s. 45. (23) J. Jakob, G. Grimmer, A. Hildebrandt, Trends in Environmental Pollution by PAH in Germany during the Period 1985(cid:151)1995, julkaistu l(cid:228)hteess(cid:228) Polycyclic Aromatic Compounds (1996). (24) BHK consulting engineers, Foundation of the appeal against the EC-directive on creosote. Loppuraportti, Delft, 1. 6. 1995, s. 6. L 329/56 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 77) 78) Euroopassa k(cid:228)ytettiin yhteens(cid:228) 1 miljoona kuutiometri(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta vuonna 1990. Absoluuttis- ten lukujen perusteella Saksa on suurin kreosootilla k(cid:228)si- tellyn puun k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228). Kuitenkaan k(cid:228)ytt(cid:246) henkil(cid:246)(cid:228) kohti ei ole poikkeuksellisen suuri (sija 8 kaikkiaan 12:sta tar- kastellusta valtiosta), kulutus neli(cid:246)kilometri(cid:228) kohti on keskiarvon yl(cid:228)puolella, mutta paljon pienempi kuin Alankomaissa. On t(cid:228)rke(cid:228)t(cid:228) huomata, ett(cid:228) tiedot ovat vuodelta 1990 eli ennen Saksan kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) kos- kevien asetusten voimaantuloa. Saatujen tulosten mukaan kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)n tai kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kokonaisk(cid:228)yt(cid:246)n seurauksena syntynyt PAH-yhdisteiden ja B(a)P:n aiheuttama ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastuminen ei selv(cid:228)s- tik(cid:228)(cid:228)n ole sellaista, jonka perusteella Saksassa voitaisiin katsoa vallitsevan rajoittavampaa kansallista politiikkaa edellytt(cid:228)v(cid:228) erityistilanne. 82) 83) I h m i s t e n a l t i s t u m i n e n 79) Ennen ihmisten terveydelle koituvien riskien varsinaisia arvioita koskevien huomautusten esitt(cid:228)mist(cid:228) on huomat- tava, ett(cid:228) mitk(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ss(cid:228) luvussa esille tulevat ongelmat eiv(cid:228)t ole ominaisia Saksalle ja ett(cid:228) ne kaikki p(cid:228)tev(cid:228)t samalla tavalla muiden j(cid:228)senvaltioiden kohdalla. 80) Mit(cid:228) tulee ihmisten terveydelle koituviin riskeihin, on huomattava, ett(cid:228) Saksa ei esit(cid:228) uutta tietoa (eli tietoa, joka ei ollut k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) direktiivin 94/60/EY valmiste- lemiseen liittyvien neuvottelujen aikana) eiv(cid:228)tk(cid:228) tietoa, joka osoittaisi Saksan v(cid:228)est(cid:246)n suurempaa altistumista kreosootille verrattuna muiden j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)est(cid:246)n altistumiseen. V(cid:228)itett(cid:228), ett(cid:228) alle 50 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)- v(cid:228)n kreosootin aiheuttamaa sy(cid:246)p(cid:228)riski(cid:228) on aliarvioitu, perustellaan edelleen viittaamalla juuri samaan tutkimuk- seen, jota IARC (Kansainv(cid:228)linen s(cid:246)yv(cid:228)ntutkimuslaitos) on k(cid:228)ytt(cid:228)nyt luokituksessa ja jonka pohjalta my(cid:246)s k(cid:228)y- tiin keskusteluja B(a)P:n ja kivihiiliterva(cid:246)ljyjen karsino- geenisyyden arvioimiseksi EY:n j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)n (cid:148)Moniaineis- ten ja (cid:246)ljyst(cid:228) johdettujen aineiden karsinogeenisyytt(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n ty(cid:246)ryhm(cid:228)n(cid:148) kokoontuessa Isprassa vuonna 1992, mik(cid:228) johti direktiivin 67/548/ETY luokitusta kos- keviin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) tutkimuksen tuloksiin on todella perehdytty ennen direktiivin 94/60/EY hyv(cid:228)ksymist(cid:228). 81) joukkoon olettamuksia, Saksan tekem(cid:228)t arviot sellaisten lasten osalta, jotka leik- kiess(cid:228)(cid:228)n joutuvat kosketukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa, perustuvat joita tulee verrata muihin arvioihin. N(cid:228)it(cid:228) arvioita ovat eten- kin Alankomaiden viranomaisten arviot, entiseen 100 a artiklan 4 kohtaan perustuvan Ruotsin tekem(cid:228)n poik- keuspyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228) tehdyn komission tilaaman tut- kimuksen arviot sek(cid:228) toksisuutta, ekotoksisuutta ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevan tieteellisen komitean tekem(cid:228)t arvi- ot. Saksan arvio poikkeaa olennaisesti muista sik(cid:228)li, ett(cid:228) annoksen, joka aiheuttaa altistumisen B(a)P:lle, oletetaan yksinkertaisesti olevan sama kuin iholle siirtyv(cid:228) B(a)P:n kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), eik(cid:228) sit(cid:228) ole laskettu mitattujen imeyty- mistietojen perusteella. Saksan mukaan p(cid:228)ivitt(cid:228)inen altis- tusannos B(a)P:lle on 39,3 ng p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) (olettaen, ett(cid:228) kreosoottia, ja joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) jonka tiheys on 1,1 g/ml 25 ppm B(a)P:t(cid:228), siirtyy iholle 10 (cid:181)l kerran viikossa). P(cid:228)invastoin kuin muissa tutkimuksissa Saksa ei ota huo- mioon altistuneiden yksil(cid:246)iden painoa ja ihon erityis- ominaisuuksia, vaan k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t suoraan hiirill(cid:228) suorite- tusta tutkimuksesta saatua annos-vastesuhdetta. Normali- soimalla laskettu altistuminen yksil(cid:246)n painon suhteen k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) painona arvoa 15 kg (kuten muut asiantun- saadaan tehneet), p(cid:228)ivitt(cid:228)iseksi annokseksi tijat ovat 2,62 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) arvo on hiu- kan, mutta ei kovin paljon suurempi kuin Alankomai- den viranomaisten tulos (2 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) tai Ruotsin pyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228) tehdyn komission tilaa- man tutkimuksen tulos (0,85 tai 1,7 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)). annoksesta 84) Huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) Saksan laskema B(a)P:lle altistu- mista koskeva p(cid:228)ivitt(cid:228)inen annos (normalisoituna yksi- juuri poikkea Alankomaiden l(cid:246)n painon suhteen) ei viranomaisten arvioimasta (eik(cid:228) Ruotsin pyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228) tehdyss(cid:228) komission tilaamassa tut- kimuksessa arvioidusta annoksesta), laskettua riski(cid:228) kos- kevat tulokset ovat itse asiassa hyvin erilaiset. Alanko- maiden viranomaisten mukaan riski on vain hiukan hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)n tason yl(cid:228)puolella (alueella 1 (cid:215) 10ﬂ5) tilan- teessa, jossa puu on k(cid:228)sitelty 50 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla ja p(cid:228)ivitt(cid:228)inen altistuminen tapahtuu kym- menen vuoden aikana. Sit(cid:228) vastoin Saksa arvioi, ett(cid:228) riski on suuruusluokaltaan suurempi (2 (cid:215) 10ﬂ2) tilantees- sa, jossa puu on k(cid:228)sitelty vain 25 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)- v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla ja altistuminen tapahtuu kerran vii- kossa 5 vuoden aikana, eli paljon v(cid:228)h(cid:228)isempi altistumi- nen johtaa paljon suurempaan riskiin. N(cid:228)in ollen Saksan johtaa kysymyksess(cid:228) olevien riskien oletukset voisivat selv(cid:228)(cid:228)n yliarviointiin. 85) T(cid:228)t(cid:228) kantaa tukee ERM:n tutkimus (25), jossa Saksan pyynn(cid:246)ss(cid:228) esitetty(cid:228) riskiarviota lasten joutumisesta leik- kiens(cid:228) yhteydess(cid:228) kosketukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa arvostellaan siit(cid:228), ett(cid:228) se ei ole kaikenkat- tava eik(cid:228) kvantitatiivinen. ERM huomauttaa, ett(cid:228) jos Saksan tekemi(cid:228) arviointeja ja laskelmia sovellettaisiin ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ty(cid:246)terveystutkimuksissa mitattuihin altis- tumistietoihin, kaikkien ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden olisi pit(cid:228)nyt sai- rastua ihosy(cid:246)p(cid:228)(cid:228)n (riski suurempi kuin 300 prosenttia), mist(cid:228) ei selv(cid:228)stik(cid:228)(cid:228)n ole kysymys. (25) Ks. alaviite 5. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/57 86) Siit(cid:228) huolimatta Alankomaiden viranomaisten suoritta- mien arviointien pohjalta ja niihin komission teett(cid:228)miin tutkimuksiin, jotka tehtiin Saksan ja Ruotsin j(cid:228)tt(cid:228)mien entisen 100 a artiklan 4 kohtaan perustuvien direktii- vist(cid:228) poikkeamista koskevien pyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228), sis(cid:228)ltyvien arviointien pohjalta tuloksena on, ett(cid:228) lasten todenn(cid:228)k(cid:246)inen altistuminen B(a)P:lle heid(cid:228)n joutuessaan leikkiens(cid:228) yhteydess(cid:228) kosketukseen kreosootilla k(cid:228)sitel- lyn puun kanssa, kuten edell(cid:228) on mainittu, on sellainen, ett(cid:228) Saksan v(cid:228)itett(cid:228), ett(cid:228) riski(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228), ei voida t(cid:228)ysin j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) huomiotta. Lis(cid:228)ksi molemmat konsul- tit suosittelevat, ett(cid:228) komissio odottaisi ennen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sens(cid:228) tekemist(cid:228) tuolloin parhaillaan k(cid:228)ynniss(cid:228) olleen pit- k(cid:228)aikaisen karsinogeenisyystutkimuksen tuloksia (26) (tu- lokset saatiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuoden 1998 alussa). Myrkylli- syytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) tiede- komitea on tutkinut ja analyysi esitet(cid:228)(cid:228)n seuraavassa: t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen tulokset 3. 1. 4 Myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean arvio 87) Laadittaessa direktiivi(cid:228) 94/69/EY, direktiivin 67/548/ETY 21. mukautusta tekniikan kehitykseen (27), j(cid:228)senvaltiot p(cid:228)(cid:228)siv(cid:228)t sopimukseen siit(cid:228), ett(cid:228) 50 ppm oleva B(a)P- pitoisuus voidaan katsoa turvalliseksi. Kuten edell(cid:228) mai- nittiin, komissio ja j(cid:228)senvaltiot sopivat kuitenkin yhtei- sess(cid:228) julistuksessa siit(cid:228), ett(cid:228) ne tarkistavat tilanteen nii- den tulosten perusteella, jotka saadaan teollisuuden aloit- teesta ja IARC:n kanssa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kivihii- litervan tisleiden sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia ominaisuuksia kos- kevasta meneill(cid:228)(cid:228)n olevasta tutkimuksesta. 88) T(cid:228)m(cid:228) tutkimus (28) annettiin komission k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tammi- kuussa 1998. Tutkimuksessa testattiin sponsoroivan yhti(cid:246)n (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Saksa) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n antamien B(a)P-pitoisuudeltaan 10 ja 275 ppm olevien kahden kreosoottituotteen sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia vaikutuksia. Tuot- teiden korkean viskositeetin takia niit(cid:228) ei voitu testata suoraan hiirten iholla, vaan tuotteet laimennettiin tolu- eenilla. Kokeessa testattiin tuotetta 62 hiiren ryhmill(cid:228) 78 viikon ajan erivahvuisina liuoksina ja siten eri B(a)P-pi- toisuuksina: testattiin puhtaita B(a)P-liuoksia ja puhdasta tolueenia (2 kertaa viikossa, 25 (cid:181)l). Tutkimus- aikana havaittiin kasvainten muodostumista, ja koe-el(cid:228)i- met tutkittiin tarkasti tutkimuksen j(cid:228)lkeen. lis(cid:228)ksi 89) Komissio antoi t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen sek(cid:228) kaikki muut kreosoottia koskevia tieteellisi(cid:228) tietoja ja altistumista koskevia tietoja sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t asiakirjat myrkyllisyytt(cid:228), eko- myrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Tiedekomiteaa pyydettiin arvioimaan, riitt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) tieteellinen n(cid:228)ytt(cid:246) tukemaan sellaista n(cid:228)kemyst(cid:228), ett(cid:228) alle kuluttajille aiheutuu sy(cid:246)p(cid:228)riski B(a)P-yhdisteit(cid:228) (26) Ks. alaviite 7. (27) EYVL L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (28) Ks. alaviite 7. 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kreosootista ja/tai t(cid:228)llaisella kreo- sootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta, ja mik(cid:228)li riski on olemassa, arvioimaan, voidaanko riskin suuruus arvioida tai kvan- tifioida. Tiedekomitea esitti kantansa 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marras- kuuta 1998. 90) Tiedekomitea toteaa, ett(cid:228) Fraunhofer-tutkimuslaitoksen tutkimus on suunniteltu huolellisesti ja ett(cid:228) tutkimus vahvistaa kivihiilitervavalmisteiden karsinogeenisuuden. PAH-yhdisteiden, B(a)P mukaan lukien, mahdollisen genotoksisuuden vuoksi kyseisille yhdisteille ei voi m(cid:228)(cid:228)- ritell(cid:228) sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaa enimm(cid:228)ispitoisuutta. Tutki- muksesta k(cid:228)y selke(cid:228)sti ilmi se, ett(cid:228) tutkittujen valmistei- den B(a)P-pitoisuuden sek(cid:228) kasvaimen saaneiden el(cid:228)inten lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)lill(cid:228) on lineaarinen annos-vastesuhde. Kummankin valmisteen kyky synnytt(cid:228)(cid:228) ihokasvaimia on viisinkertainen verrattuna puhtaaseen B(a)P-yhdisteeseen, mik(cid:228) johtuu oletettavasti kreosootin muista sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ai- heuttavista ainesosista. Tutkimuksesta voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) kreosootti, jonka B(a)P-pitoisuus on 50 ppm, aiheut- taa huomattavaa ihosy(cid:246)v(cid:228)n esiintymist(cid:228) hiirill(cid:228). 91) Hiirten ihoaltistumiskokeessa havaittujen ilmi(cid:246)iden mer- kityst(cid:228) ihmisen altistumistilanteita silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en ei voida arvioida riitt(cid:228)v(cid:228)sti nykyisten tietojen perusteella. Hiirten karsinogeenisuustietojen ekstrapoloiminen ihmi- siin tuo mukanaan my(cid:246)s tiettyj(cid:228) ep(cid:228)varmuustekij(cid:246)it(cid:228), mik(cid:228) johtaa vaikeuksiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hiirilt(cid:228) mitattuja karsi- nogeenisuustietoja suoraan ihmisten sy(cid:246)p(cid:228)riskin arvioi- Ihon herkkyys altistua kreosootin sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ai- misessa. heuttaville tekij(cid:246)ille on riippuvainen el(cid:228)inlajista, ja herk- kyyteen vaikuttavat ihon morfologia ja fysiologia, ihossa tapahtuva metabolinen aktivaatio ja inaktivaatio sek(cid:228) korjautumisprosessit. Kaiken k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevan tiedon perusteella sy(cid:246)p(cid:228)riski(cid:228) on vaikea arvioida tieteellisin perustein esimerkiksi kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa tekemisiin joutuvien lasten osalta. B(a)P:n sy(cid:246)v(cid:228)naiheuttamiskyky(cid:228) 92) Tiedekomitea laski Fraunhofer-tutkimuslaitoksen teke- m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa saatujen tietojen perusteella puh- ilmaisevaksi taan T25-arvoksi 13 (cid:181)g painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228). T25 on painokiloa kohti annettava krooninen p(cid:228)ivitt(cid:228)isannos, joka johtaa 25 prosentilla koe-el(cid:228)imist(cid:228) kasvaimen muo- dostumiseen tietyss(cid:228) kudososassa lajille tyypillisen elin- i(cid:228)n aikana. Testattujen kreosoottisekoitusten kyky ai- heuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) oli viisinkertainen (2,7 (cid:181)g painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)). 93) Jos altistumista koskevissa arvioissa esitetty Saksan las- kema arvo kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa kosketuk- seen joutuvien lasten tapauksessa ((B(a)P-yhdistett(cid:228) 2,62 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) olisi l(cid:228)hell(cid:228) todellista altistumista, t(cid:228)m(cid:228) johtaisi elinik(cid:228)iseen suuruudeltaan 2,52 (cid:215) 10ﬂ4 olevaan sy(cid:246)p(cid:228)riskiin elinik(cid:228)isen p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen osalta, mik(cid:228) on selv(cid:228)sti huolestuttavaa, suu- ruudeltaan 3,6 (cid:215) 10ﬂ5 olevaan sy(cid:246)p(cid:228)riskiin 10 vuoden p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen osalta 70 vuoden aikana (Alan- L 329/58 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 komaiden arvio) sek(cid:228) suuruudeltaan 1,8 (cid:215) 10ﬂ5 olevaan sy(cid:246)p(cid:228)riskiin 5 vuoden p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen osalta 70 vuoden aikana (Saksan arvio). K(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) Alankomai- den viranomaisten laskemia annoksia (2 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) tai Ruotsia koskevassa komission teett(cid:228)- m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa laskettuja annoksia (0,85 tai 1,7 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) riskit v(cid:228)henisiv(cid:228)t annosten suhteessa. 94) Uusimmassa tutkimuksessa saadun kreosootin ihosy(cid:246)p(cid:228)- vaikutuksen annos-vastesuhteen, siten kuin tiedekomitea on sen laskenut, ja Saksan valitseman altistumismallin perusteella riski on useita kertaluokkia pienempi kuin Saksan arvioima riski. Riippuen valitusta altistumismal- lista riski on kuitenkin jonkin verran tai selke(cid:228)sti yli arvon 1 (cid:215) 10ﬂ5, jota Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246) on ehdot- tanut juomavedess(cid:228) olevien genotoksisten sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheut- tavien aineiden hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi riskitasoksi. 95) Lis(cid:228)ksi tiedekomitea huomauttaa, ett(cid:228) altistumisarvoa 2 ng B(a)P-yhdisteit(cid:228) painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), joka on pahimpana mahdollisena tilanteena pidett(cid:228)v(cid:228) altistumi- nen B(a)P-yhdisteille lasten joutuessa kosketukseen kreo- sootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa, on verrattava arvioihin, jotka koskevat B(a)P-yhdisteiden joutumista elimist(cid:246)(cid:246)n ravinnon kautta. Vuosittain ravinnon kautta elimist(cid:246)(cid:246)n joutuvien B(a)P-m(cid:228)(cid:228)rien on arvioitu olevan suuruusluok- kaa 0,3(cid:151)1,6 mg, mist(cid:228) saataisiin 70 kg painavien hen- kil(cid:246)iden p(cid:228)ivitt(cid:228)isannokseksi 12(cid:151)63 ng painokiloa kohti (m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat siten suurempia kuin ihoaltistumisen tapauksessa). 96) Tiedekomitea tekee seuraavat yleiset johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset: 1. (cid:151) B(a)P-yhdisteiden genotoksisuuden ja Fraunhofer- tutkimuslaitoksessa tehdyn hiirten ihoaltistumis- kokeen tulosten perusteella tieteellinen n(cid:228)ytt(cid:246) jonka mukaan riitt(cid:228)(cid:228) tukemaan mielipidett(cid:228), jo alle 50 ppm kuluttajille aiheutuu sy(cid:246)p(cid:228)riski B(a)P-yhdisteit(cid:228) ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta. sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kreosootista (cid:151) B(a)P on hyv(cid:228) testatusta kreosoottivalmisteesta aiheutuvan sy(cid:246)p(cid:228)vaaran indikaattori, koska sy(cid:246)- v(cid:228)n esiintymisen ja B(a)P-annoksen v(cid:228)lill(cid:228) oli lineaarinen vastaavuussuhde. Kreosoottivalmis- teen kyky aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) oli kuitenkin viisin- kertainen verrattuna valmisteen B(a)P-pitoisuu- den perusteella arvioituun kykyyn. 2. (cid:151) Vaikka otetaan huomioon kreosootilla k(cid:228)sitellyn lapsille puun kanssa kosketukseen joutuville aiheutuvien riskien arviointiin liittyv(cid:228)t huomatta- vat ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t, riskin suuruus antaa k(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen perusteella selv(cid:228)sti aihetta huoleen. Suurin arvioitu altistuminen on kuitenkin noin 6(cid:151)30 kertaa alempi kuin aikuis- v(cid:228)est(cid:246)n altistuminen B(a)P-yhdisteelle ravinnon kautta. (cid:151) Jotta voitaisiin altistumistilannetta arvioida entist(cid:228) paremmin, olisi suoritettava kyseiselle yhdisteelle altistuvia lapsia koskeva todellisuus- pohjainen ainetasetutkimus. T(cid:228)llaisen tutkimuk- sen suorittaminen olisi eritt(cid:228)in monimutkaista ja vaatisi suuria voimavaroja, tutkimus nostaisi esiin eettisi(cid:228) kysymyksi(cid:228). ja lis(cid:228)ksi 3. 1. 5 Yleinen arvio 97) Saksa ei ole v(cid:228)itt(cid:228)nyt eik(cid:228) muissa tutkimuksissa ole kyetty osoittamaan, ett(cid:228) Saksassa vallitsisi erityistilanne kreosootin tai kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) joh- tuvan PAH-yhdisteiden aiheuttaman ymp(cid:228)rist(cid:246)n yleisen aiheutuvan saastumisen suhteen tai PAH-yhdisteist(cid:228) tai ett(cid:228) ihmisten ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n altistumisen suhteen, n(cid:228)in olisi, t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. jos Saksa panisi 98) Komissio on kuitenkin saanut lis(cid:228)tietoja kreosootin ris- keist(cid:228) ihmisten terveydelle direktiivi(cid:228) 94/60/EY koske- vien samantapaisten poikkeuspyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228), joita Saksa, Ruotsi ja Tanska ovat tehneet EY:n perustamisso- pimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella. Se on saanut my(cid:246)s n(cid:228)it(cid:228) riskej(cid:228) koskevaa uutta tieteel- list(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) laajasta tutkimuksesta, joka on tehty yhtei- s(cid:246)n direktiivin antamisen j(cid:228)lkeen. ihmisille sy(cid:246)p(cid:228)riskin, 99) Tiedekomitea arvioi uusimpien kokeellisten tutkimustie- tojen perusteella, ett(cid:228) B(a)P-yhdisteit(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)l- t(cid:228)v(cid:228) kreosootti ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitelty puu jonka suuruutta ei aiheuttavat voida arvioida varmasti. Altistumista koskevat ep(cid:228)var- muustekij(cid:228)t huomioon ottaen komissio katsoo, ett(cid:228) toi- menpiteet, joiden tarkoituksena on v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) ihon pitk(cid:228)l- list(cid:228) kreosootille altistumisen mahdollisuutta joko suo- rassa kosketuksessa kreosootin kanssa tai kosketuksessa kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa, ovat perusteltuja ennaltavarautumisperiaatteen mukaisesti. 100) Komissiolle ilmoitetussa Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) otetaan huomioon yleinen suhteellisuuden periaate, eli toimenpi- teet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) sit(cid:228), mik(cid:228) on sopivaa ja tarpeellista perus- teltuun tavoitteeseen pyrkimisen kannalta, koska t(cid:228)ss(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreosoottia ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) tuotteita, kun k(cid:228)ytt(cid:246) on sopusoinnussa kansanterveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suoje- lemisen tarpeen kanssa. s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n mahdollisuudesta 101) Komissio on jo aloittanut perustamissopimuksen 95 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkimuksen siit(cid:228), onko syyt(cid:228) mukauttaa direktiivin 94/60/EY kreosoottia koske- 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/59 neuvoston parlamentin vat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset tekniikan kehitykseen. Lis(cid:228)ksi komissio arvioi kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998 annetussa Euroopan direktiiviss(cid:228) ja 98/8/EY (29) s(cid:228)(cid:228)detyn tarkistusohjelman mukaisesti tar- kistusohjelman yleisen aikataulun mukaan ja ottaa samalla huomioon ohjelman tosiasiallisen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- non yhteydess(cid:228) mahdollisesti esiin tulevat ensisijaiset tutkimuksen ja teknologisen tavoitteet. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi kehitt(cid:228)misen kuuluvassa puiteohjelmaan nelj(cid:228)nteen meneill(cid:228)(cid:228)n olevassa tutkimushankkeessa tarkastellaan kreosootilla k(cid:228)siteltyjen pylv(cid:228)iden tuotantoketjua ja k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) (30). 3. 2 Mielivaltainen syrjint(cid:228) 102) 103) Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) k(cid:228)y- tet(cid:228) mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n. Yhteis(cid:246)n tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti se, ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) ei esiinny, merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) samankaltaisessa tilanteessa olevia ei saa kohdella eri tavalla ja ett(cid:228) erilaisessa tilanteessa ole- via ei saa kohdella samankaltaisella tavalla. Saksan asetuksissa s(cid:228)(cid:228)detyt kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien tuot- teiden markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat rajoi- tukset perustuvat niiden B(a)P-pitoisuuteen: 5, 50 tai 500 ppm. Rajoituksia sovelletaan erotuksetta kaikkiin tuotteisiin, riippumatta siit(cid:228), onko ne valmistettu Sak- sassa vai tuotu maahan. Sama p(cid:228)tee kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)- vill(cid:228) valmisteilla k(cid:228)siteltyyn puuhun. Sen vuoksi komis- sio katsoo, ett(cid:228) ei ole todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) Saksan asetuk- sia voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) mielivaltaisen syrjinn(cid:228)n keinona yhteis(cid:246)n taloudellisten toimitsijoiden kesken. 3. 3 J(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty rajoittaminen toimenpiteet tuotteiden markkinointia 104) Yhteis(cid:246)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) poikkeavat tiukemmat kansalliset ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien rajoitusten alalla muodostavat yleens(cid:228) kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228), ei saa saattaa markkinoille kyseisiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa. Perustamissopi- muksen 95 artiklan 6 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyn k(cid:228)sitteen tar- koituksena on est(cid:228)(cid:228) se, ettei 4 kohdan perusteisiin poh- jautuvia rajoituksia k(cid:228)ytet(cid:228) v(cid:228)(cid:228)riin tarkoituksiin siten, ett(cid:228) ne todellisuudessa ovatkin toimenpiteit(cid:228) taloudelli- sen hy(cid:246)dyn saamiseksi, toisin sanoen sellaisia toimenpi- jotka on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n esteiden asettamiseksi teit(cid:228), muista j(cid:228)senvaltioista per(cid:228)isin olevien tuotteiden tuon- nille kansallisen tuotannon v(cid:228)lilliseksi suojelemiseksi. 105) Komission toimeksiannosta suoritettiin tutkimus (31) nii- den vaikutusten tarkastelemiseksi, jotka kaupalle ja kil- pailulle aiheutuvat direktiivi(cid:228) tiukempien Saksan kansal- listen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten voimassa pit(cid:228)misest(cid:228). Tutkimuksessa ker(cid:228)ttiin kaikki saatavissa oleva tieto, joka koski muiden j(cid:228)senvaltioiden kanssa k(cid:228)ydyn kaupan volyymia ja arvoa sek(cid:228) sit(cid:228), mit(cid:228) etua Saksalle saattaisi olla omien kansal- listen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jens(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) kansallisen edun edist(cid:228)miseksi korvaavien aineiden osalta ja mit(cid:228) etua Saksalle saattaisi olla omien kansallisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jens(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) vaihtoehto- jen edist(cid:228)misess(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellylle puulle. T(cid:228)h(cid:228)n tavoitteeseen p(cid:228)(cid:228)semiseksi haastateltiin lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)ji(cid:228) Sak- sassa, teollisuuden edustajia ja alan ammatillisten yhdis- tysten edustajia. 106) Tutkimuksen mukaan Saksa tuo maahan kaiken kotimai- seen kulutukseen tarvitsemansa kreosootin (noin 6 000 tonnia). Toisaalta Saksan ainoan kreosootin valmistajan koko tuotanto vied(cid:228)(cid:228)n maasta (30 000 tonnia, p(cid:228)(cid:228)- asiassa Yhdysvaltoihin). Kuitenkin on otettava huomi- oon, ett(cid:228) enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n kreosoo- tin vienti on sallittu vain maihin, joissa ilmastolliset erityisolosuhteet vaativat tehostettua puun kyll(cid:228)styst(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) vientiin sovelle- taan samoja rajoituksia kuin kansallisiin markkinoihin. Sen vuoksi kreosoottia koskevalla kansallisella lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228) ei yritet(cid:228) suojella kansallisia markkinoita luo- malla tuonnille esteit(cid:228) ja sallimalla samanaikaisesti rajoit- tamaton vienti. Saksa n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s tuovan kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) sahatavaraa, mutta tarkkoja lukuja ei ole saa- tavilla. 107) 108) Puun k(cid:228)sittelyyn tarkoitetut uudemmat ja laadukkaam- mat biosidit (kuten metalli- ja boorisuolat) voivat kor- vata kreosootin. N(cid:228)it(cid:228) tuotteita valmistetaan Saksassa ja tuodaan Saksaan samalla tavalla kuin kreosoottia. Edell(cid:228) osoitettiin, ett(cid:228) kreosootin ja k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) antaa todellista aihetta huoleen ihmisten tervey- den kannalta. Kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n voimassa pit(cid:228)- misen todellinen tavoite vaikuttaa n(cid:228)in ollen olevan ter- veyden suojelu eik(cid:228) kaupan peitelty rajoittaminen. 109) Komissio katsoo n(cid:228)in ollen, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n perusteita uskoa, ett(cid:228) Saksan kreosoottia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset olisi- vat j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoittamista. 3. 4 Sis(cid:228)markkinoiden toiminnan esteet 110) T(cid:228)m(cid:228) ehto, josta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 95 artiklan 6 kohdan ensimm(cid:228)isess(cid:228) alakohdassa, on uusi verrattuna EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaan. (29) EYVL L 123, 24. 4. 1998, s. 1. (30) Tutkimussopimus FAIR5(cid:150)CT98(cid:150)3933 (nelj(cid:228)s TKK-puiteohjelma). Integrating the Processes Involved in the Production of creosoted utility poles. (31) Environmental Resources Management, Trade and Competition Assessment of the German and Danish Request for Derogations on the Marketing and Use of Creosote, loppuraportti, kes(cid:228)kuu 1996. L 329/60 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 T(cid:228)t(cid:228) ehtoa ei voi tulkita siten, ett(cid:228) se kielt(cid:228)isi sellaisten kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten antamisen, jotka voisivat vaikut- taa sis(cid:228)markkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka poikkeavat sis(cid:228)markkinoi- den toteutumiseen ja toimintaan t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) yhdenmu- kaistamistoimenpiteest(cid:228), ovat toimenpiteit(cid:228), jotka toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti vaikuttavat sis(cid:228)markkinoihin. EY:n perusta- missopimuksen 95 artiklalla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn poikkeusmenette- lyn hy(cid:246)dyllisyyden s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi komissio katsoo, ett(cid:228) 95 artiklan 6 kohdan yhteydess(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden toi- minnan esteen k(cid:228)site on ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228) kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen. 111) Saksa vakuuttaa, ett(cid:228) Saksan rajoittavamman kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vaikutukset sis(cid:228)markkinoiden toimintaan voidaan katsoa v(cid:228)h(cid:228)isiksi seuraavista syist(cid:228): (cid:151) kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) muodostuu pakostakin koksaus- teollisuuden sivutuotteina ja niiden taloudellinen arvo on v(cid:228)h(cid:228)inen. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t tuottajat sijaitsevat Saksassa ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa, (cid:151) eniten haittaa tiukemmista kansallisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) aiheutuu saksalaisille tuottajille, mik(cid:228) osoittaa selv(cid:228)s- ti, ett(cid:228) kansallisia asetuksia ei ole s(cid:228)(cid:228)detty taloudelli- sen syrjinn(cid:228)n tai kaupan peitellyn rajoittamisen kei- noksi. 112) Saksa vahvistaa lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) on mahdotonta toteuttaa muita toimenpiteit(cid:228), joilla olisi pienempi haitallinen vai- kutus sis(cid:228)markkinoiden toimintaan, jos samanaikaisesti s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n vertailukelpoinen suojelu. 113) Euroopan kreosoottiteollisuudelle ovat ERM:n (32) teke- m(cid:228)n tutkimuksen mukaan ominaisia seuraavat seikat: (cid:151) kreosoottia tuotetaan sivutuotteena eik(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tuot- teena (cid:151) tuotanto ylitt(cid:228)(cid:228) kulutuksen huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin (cid:151) kreosootin tuottajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pieni (cid:151) kysynt(cid:228) on v(cid:228)hentynyt. 114) T(cid:228)m(cid:228)n tilanteen vuoksi kreosootin toimittajat ovat yleens(cid:228) valmiita t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asiakkaidensa esitt(cid:228)m(cid:228)t tuot- teita koskevat vaatimukset (jos se on teknisesti mahdol- lista). 115) Kreosootin tuottajat toimivat Saksassa, It(cid:228)vallassa, Bel- giassa, Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. Kreosoot- tia puun teolliseen kyll(cid:228)stykseen k(cid:228)ytt(cid:228)vien ammatti- maisten puunkyll(cid:228)stysyritysten osuus kreosootin kulu- tuksesta on 90 prosenttia. J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) 10 prosentista vastaavat yksitt(cid:228)iset kuluttajat enimm(cid:228)kseen Yhdisty- neess(cid:228) kuningaskunnassa ja Irlannissa. 116) Puunkyll(cid:228)stysyrityksiss(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)kohteet ovat etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) televiestinn(cid:228)ss(cid:228) ja voimansiirrossa tarvittavat pylv(cid:228)(cid:228)t sek(cid:228) rautateiden ratap(cid:246)lkyt. Kreosootin koostumus vaih- telee k(cid:228)ytetyn kivihiilitervan, valmistusmenetelm(cid:228)n sek(cid:228) asiakkaan vaatimusten mukaan. Useimmilla suurk(cid:228)ytt(cid:228)- jill(cid:228) on itse asiassa kiehumisk(cid:228)yri(cid:228) ja kreosootin erityis- ten ainesosien pitoisuuksia koskevat omat yksityiskohtai- set m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksens(cid:228). Useimmat valmistajat (cid:151) eiv(cid:228)t kuiten- kaan kaikki (cid:151) voivat valmistaa B(a)P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm olevaa kreosoottia. 117) Seuraavassa taulukossa 4 esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto kreosoo- tin valmistajista ja tehtaiden sijainnista sek(cid:228) siit(cid:228), pysty- v(cid:228)tk(cid:246) tehtaat valmistamaan B(a)P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm olevaa kreosoottia ja harjoittavatko ne kauppaa Saksan kanssa. Taulukko 4 Kreosootin tuotanto, myynti ja kauppa Euroopassa (33) Maa Valmistajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Mahdollista tuottaa kreosoottia, jonka B(a)P-pitoisuus < 50 ppm Kreosootin myynti 1995 (tonnia/vuodessa) Kauppaa k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n Saksan kanssa It(cid:228)valta Belgia Tanska 1 1 1 ei kyll(cid:228) kyll(cid:228) (cid:150) 3 900 0 kyll(cid:228) ei kyll(cid:228) (32) Ks. alaviite 31. (33) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 31 ja W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its National Rules in Place of Rules to be Established by Directive 94/60/EC. Tar Industries Services, Chesterfield (UK), joulukuu 1995. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/61 Maa Valmistajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Mahdollista tuottaa kreosoottia, jonka B(a)P-pitoisuus < 50 ppm Kreosootin myynti 1995 (tonnia/vuodessa) Kauppaa k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n Saksan kanssa Ranska Saksa Alankomaat Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Italia Kreikka Irlanti Ruotsi Suomi 1 1 1 2 2 (cid:150) (cid:150) (cid:150) (cid:150) (cid:150) kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228)/ei kyll(cid:228) (cid:150) (cid:150) (cid:150) (cid:150) (cid:150) 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 ei (cid:150) kyll(cid:228) ei ei ei ei ei kyll(cid:228) kyll(cid:228) 118) Saksassa kreosootin markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) on s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stelty vuodesta 1991 l(cid:228)htien. Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)asiassa vaikutettu kreosootin sivellinlevitt(cid:228)misen lopettamiseen (yksityiset kuluttajat) ja ammattimaisia markkinoita koskevien rajoitusten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoon (k(cid:228)sit- telyprosessi, v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 50 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246), lukuun ottamatta vientiin tarkoitettuja rautateiden ratap(cid:246)lkkyj(cid:228) ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)it(cid:228)). kykenev(cid:228)t 119) T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena Saksan kreosoottimarkkinat on rajoitettu valmistajiin, tuottamaan jotka < 50 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kreosoottia, mik(cid:228) sulkee It(cid:228)- vallan kreosootin valmistajan pois Saksan markkinoilta. Useimmat muissa j(cid:228)senvaltioissa toimivista kreosootin valmistajista kykenev(cid:228)t noudattamaan Saksan asetuksia. Itse asiassa melkein kaikki kotimaassa kulutettu kreo- sootti tuodaan muista j(cid:228)senvaltioista. Enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)lle kreosootille n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yh(cid:228) olevan pie- net markkinat (erivapaus kansallisessa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) vienti(cid:228) varten), joita ei k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisesti katsoen ole tar- kasteltu. 120) Rajoitusten seurauksena kilpailu on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt ja voitot ovat v(cid:228)hentyneet sellaisten kreosoottituotteiden osalta, jotka on tarkoitettu markkinoille saatettavaksi ja k(cid:228)ytet- t(cid:228)v(cid:228)ksi Saksassa. Markkinoiden v(cid:228)heneminen on vaikut- tanut p(cid:228)(cid:228)asiassa ja suhteettomasti Saksassa toimivaan kreosootin valmistajaan, jonka on t(cid:228)ytynyt v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kreosootin tuotantoaan, keskitty(cid:228) vientimarkkinoihin, ohjata ylituotantoa v(cid:228)h(cid:228)arvoisempiin tuotteisiin, kuten nokimustasy(cid:246)tteeseen ja ei n(cid:228)yt(cid:228) muuttuneen direktiivin 94/60/EY hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen. elektrodipikeen. Tilanne v(cid:228)(cid:228)risty(cid:228) siksi, ett(cid:228) maahan voidaan tuoda vain alle 50 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta, kun taas maasta voidaan vied(cid:228) enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta. Tutki- muksessa todetaan kuitenkin, ett(cid:228) t(cid:228)llaisen puun viennin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan hyvin v(cid:228)h(cid:228)inen. 122) Rautateille tarkoitettujen ratap(cid:246)lkkyjen markkinat ovat v(cid:228)hentyneet 1950-luvulla saavutetusta huippuarvosta 200 000 ratap(cid:246)lkky(cid:228) vuodessa noin 30 000 ratap(cid:246)lk- kyyn vuodessa vuonna 1995. T(cid:228)rkein syy t(cid:228)h(cid:228)n on puun korvaaminen betonilla, koska suurinopeuksisten junien k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t uudenaikaiset radat vaativat ratap(cid:246)l- kyilt(cid:228) suurempaa massaa. Kreosootilla k(cid:228)siteltyjen pyl- v(cid:228)iden markkinat ovat my(cid:246)s v(cid:228)henem(cid:228)ss(cid:228), koska suola- k(cid:228)sittely(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kaikkiin k(cid:228)ytt(cid:246)- tarkoituksiin (voimansiirto, televiestint(cid:228), maatalous). Liit- tovaltion ymp(cid:228)rist(cid:246)viraston puolesta tehdyss(cid:228) k(cid:228)sitellyn puun Saksan markkinoita katsauksessa vuonna 1992 p(cid:228)(cid:228)teltiin, ett(cid:228) Saksassa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n vuo- dessa noin 2 miljoonaa kuutiometri(cid:228) puuta. Siit(cid:228) 750 000 m3 k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n paineistetusti suolaliuoksella. T(cid:228)m(cid:228) on 70(cid:151)90 % puunk(cid:228)sittelyn kokonaismarkkinois- ta. koskevassa 123) Kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinat n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t olleen v(cid:228)henem(cid:228)ss(cid:228) jo ennen Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n voimaantu- loa, vaikkakin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) jouduttaneen suun- tausta. Pyrkimys k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vaihtoehtoja k(cid:228)sitellyn puun p(cid:228)(cid:228)asiallisissa k(cid:228)ytt(cid:246)kohteissa (rautateiden ratap(cid:246)lkyt ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)(cid:228)t) vallitsi jo ennen Saksan asetusten voi- maantuloa, ja siten sit(cid:228) vain tehostettiin uudelleen. 121) Kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta tuottaa Saksassa noin viisi yhti(cid:246)t(cid:228) (paine/tyhj(cid:246)kyll(cid:228)stys) ja t(cid:228)llainen puuaines k(cid:228)yte- t(cid:228)(cid:228)n ensisijaisesti rautateiden ratap(cid:246)lkkyihin ja s(cid:228)hk(cid:246)- ja puhelinpylv(cid:228)isiin. K(cid:228)sitellyn puun markkinat voisivat 124) Voidaan todeta, ett(cid:228) kreosootin kaupan v(cid:228)lit(cid:246)n volyymi ja arvo, joihin Saksan asetukset vaikuttavat, ovat pienet, koska kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) on jo v(cid:228)hennetty tehokkaasti. Koska kansallinen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on ollut voimassa jo L 329/62 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 vuodesta 1991, kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)minen direktiivin 94/60/EY hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen ei muuta val- litsevaa tilannetta, joka ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt aiheuttaneen k(cid:228)sitel- lyn puun tai kreosootin osalta sis(cid:228)markkinoiden merkit- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228) v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228). 127) Komissio katsoo n(cid:228)in ollen, ett(cid:228) tiedoksi annetut kansal- liset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset voidaan vahvistaa, 125) Komissio katsoo edell(cid:228) esitettyjen huomautusten perus- teella, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) k(cid:228)sitellyt Saksan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset muodostaisivat sis(cid:228)markki- noiden toiminnalle esteen, joka olisi kohtuuttoman suuri tavoitteisiin n(cid:228)hden. ON TEHNYT SEURAAVAN P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla IV P˜˜TELM˜T 126) Edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)kohtien perusteella komissio kat- soo, ett(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka Saksan liittovaltio on antanut tiedoksi entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella ja joita on tarkasteltu Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti, Hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n kielletyist(cid:228) kemikaaleista annetun asetuksen 1 pyk(cid:228)l(cid:228)n lis(cid:228)yksen 17 osastoon ja vaarallisista aineista annetun asetuksen 12 pyk(cid:228)l(cid:228)(cid:228)n, yhdess(cid:228) lis(cid:228)yksen III kohdan nro 15 kanssa, sek(cid:228) vaarallisista aineista annetun asetuksen 15 pyk(cid:228)- l(cid:228)(cid:228)n, yhdess(cid:228) lis(cid:228)yksen IV kohdan nro 13 kanssa, sis(cid:228)ltyv(cid:228)t kivihiiliterva(cid:246)ljyjen markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat jotka on annettu tiedoksi 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, 1995. 2 artikla (cid:151) t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t mainittujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten muodolliset vaa- timukset ja niit(cid:228) voidaan siten pit(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vin(cid:228), T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. (cid:151) ovat perusteltuja ihmisten terveyden suojelua koske- vista t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228), Tehty Brysseliss(cid:228) 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999. (cid:151) eiv(cid:228)t ole keino mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n, eiv(cid:228)t ole j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoittamista eiv(cid:228)tk(cid:228) muodosta suhteetonta estett(cid:228) sis(cid:228)markkinoi- den toiminnalle. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission j(cid:228)sen