title: 1999/835/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 1999, Tanskan kuningaskunnan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3427) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Denmark
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

formats: html pdf print

text: L 329/82 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999, Tanskan kuningaskunnan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja k(cid:228)yt(cid:246)n rajoituksia koskevista kansallisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3427) (Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/835/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246): direktiivi 94/60/EY 1) Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markki- noille saattamisen ja k(cid:228)yt(cid:246)n rajoituksia koskevien j(cid:228)sen- valtioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1976 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 76/769/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill(cid:228) 1999/77/EY (2), s(cid:228)(cid:228)- det(cid:228)(cid:228)n tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden k(cid:228)yt(cid:246)n rajoittamisesta. Direktiivi(cid:228) 76/769/ETY muutetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti uusien ihmisille ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle vaarallisten aineiden sis(cid:228)llytt(cid:228)miseksi sen liitteeseen. kielt(cid:228)misest(cid:228) ja 94/60/EY (3) 2) Direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta nelj(cid:228)nnentoista kerran annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdenmukaistetaan muun direktiivill(cid:228) muassa kreosootin ja vastaavanlaisten kivihiilitervan tis- leiden sek(cid:228) niit(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vien valmisteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja markkinoille saattamista rajoittamalla yhden spesifisen ainesosan, bentso-[a]-pyreenin, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)B[a]P(cid:146), sek(cid:228) veteen uuttuvien fenoleiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) (direktiivin 94/60/EY liitteen kohta 32). B[a]P-pitoisuu- den enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on m(cid:228)(cid:228)ritetty 50 ppm (miljoo- nasosaa) ja veteen (= 0,005 prosenttia) massaa kohti, uuttuvien fenolien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on m(cid:228)(cid:228)ritetty 3 prosenttia (= 30 g/kg) massaa kohti. Kreosootilla k(cid:228)si- telty(cid:228) puuta, joka ei ole n(cid:228)iden raja-arvojen mukainen, ei saa saattaa markkinoille. 3) Direktiiviss(cid:228) sallitaan kuitenkin poikkeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreo- soottia ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) valmisteita, joiden B[a]P- pitoisuus on enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm (= 0,05 prosenttia) mas- saa kohti ja joiden veteen uuttuvien fenoleiden pitoisuus enint(cid:228)(cid:228)n 30 g/kg, puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) teollisuuslaitoksissa. T(cid:228)llaisia aineita ei saa myyd(cid:228) yleiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, ja pak- kaukset on merkitt(cid:228)v(cid:228) tekstill(cid:228) (cid:148)Vain teollisuusk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n(cid:148). T(cid:228)ll(cid:228) tavalla k(cid:228)sitelty(cid:228) ja markkinoille ensimm(cid:228)ist(cid:228) ker- taa saatettua puuta saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ainoastaan teolliseen ja ammattimaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, lukuun ottamatta tiettyj(cid:228) joissa k(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty, kuten rakennusten kohteita, joutua kosketuksiin sis(cid:228)ll(cid:228), kohteissa, leikkikentill(cid:228) ja ihmisten tai el(cid:228)inten ravinnon kanssa, muilla julkisilla virkistysalueilla tai kohteissa, joissa puu voi joutua kosketukseen ihon kanssa. Vanhaa, k(cid:228)sitelty(cid:228) ja toiseen kertaan markkinoille saatettua puuta voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreosoottityypist(cid:228) riippumatta, edell(cid:228) mainittuja tapauksia lukuun ottamatta. joissa aine voi 2. Tanskan kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset 4) Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kreosootti ja kreosoottia sis(cid:228)l- t(cid:228)v(cid:228)t valmisteet katsotaan biosideiksi, joiden osalta Tans- kassa on noudatettu hyv(cid:228)ksynt(cid:228)menettely(cid:228) vuodesta 1980 l(cid:228)htien kemiallisista aineista ja tuotteista 23 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1979 annetun lain N:o 212 (4) mukai- sesti. Hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228) otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, koska Tanska katsoi, ett(cid:228) kysymyksess(cid:228) olevat aineet ovat mer- kitt(cid:228)v(cid:228) mahdollinen uhka ihmisten terveydelle ja ymp(cid:228)- rist(cid:246)lle. Hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n yksityiskohdat on m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)tty mainitun lain 7 luvussa, jonka otsikko on: Kemial- listen aineiden ja tuotteiden hyv(cid:228)ksynt(cid:228) erityisiin tarkoi- tuksiin. 5) Ymp(cid:228)rist(cid:246)ministerin on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) kaikki ne eri tar- koituksiin k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t kemialliset aineet ja tuotteet, jotka on eritelty mainitun lain liitteess(cid:228), ennen aineen tai tuot- tuontia tai k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Muiden ryhmien teen myynti(cid:228), joka ohella liitteess(cid:228) on kohdassa (cid:148)pestisidit(cid:148) luettelo, (1) EYVL L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (2) EYVL L 207, 6. 8. 1999, s. 18. (3) EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 1 (4) Kemiallisia aineita ja tuotteita koskeva laki, ilmoitettu Ymp(cid:228)rist(cid:246)mi- nisteri(cid:246)st(cid:228) konsolidoidun lain N:o 583 muodossa 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)- kuuta 1993. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/83 sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) kemialliset aineet ja tuotteet, jotka on tarkoitettu muun muassa: (cid:151) kasvitautien torjuntaan (cid:151) puuta pilaavien sienten torjuntaan (cid:151) ei-toivottujen kasvien torjuntaan (cid:151) levien torjuntaan (cid:151) kuitumassassa limaa eritt(cid:228)vien eli(cid:246)iden torjuntaan. Kaikki puunkyll(cid:228)stysaineet, mukaan luettuna kreosootti, sis(cid:228)ltyv(cid:228)t toiseen luetelmakohtaan. 6) Hyv(cid:228)ksynn(cid:228)t my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n kahdeksan vuoden jaksoiksi. luokitettujen (cid:148)Hyvin myrkyllisiksi(cid:148) tai kemiallisten aineiden ja tuotteiden osalta hyv(cid:228)ksynn(cid:228)t ovat voimassa nelj(cid:228)n vuoden jakson ajan. Erityistapauk- sessa ministeri voi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) lyhyempi(cid:228) hyv(cid:228)ksynt(cid:228)jakso- ja. (cid:148)myrkyllisiksi(cid:148) 7) Ennen 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) syyskuuta 1987 my(cid:246)nnettyjen hyv(cid:228)k- synt(cid:246)jen voimassaoloaika p(cid:228)(cid:228)ttyi 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1995. (cid:148)Hyvin myrkyllisiksi(cid:148) ja (cid:148)myrkyllisiksi(cid:148) luokitettu- jen kemiallisten aineiden ja tuotteiden hyv(cid:228)ksynt(cid:246)jen voimassaoloaika p(cid:228)(cid:228)ttyi kuitenkin 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1991. Laissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin, ett(cid:228) ministerin on asetettava s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, jotka koskevat hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n uudistamista ja sel- laisten aineiden myynti- tai tuontioikeuden p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228), joita ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). 8) Tuotteen hyv(cid:228)ksymist(cid:228) koskevan hakemuksen tulee sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)ksynt(cid:228)ehtojen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t tie- dot aineen tai tuotteen aiotusta k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksesta, sen koostumuksesta ja mahdollisista vaikutuksista ihmisten terveyteen tai ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n. Hyv(cid:228)ksyttyjen aineiden tai tuotteiden osalta kaikki merkitt(cid:228)v(cid:228)t muutokset tai lis(cid:228)yk- set annettuihin tietoihin on ilmoitettava. 9) Hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) ei voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228): (cid:151) aineille tai tuotteille, joiden ep(cid:228)ill(cid:228)(cid:228)n tuottavan k(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) olevien tutkimusten tai kokemuksen perus- teella erityist(cid:228) vaaraa ihmisten terveydelle tai vahin- koa ymp(cid:228)rist(cid:246)lle k(cid:228)yt(cid:246)n tai siihen liittyv(cid:228)n k(cid:228)sittelyn ja varastoinnin yhteydess(cid:228) (cid:151) aineille tai tuotteille, jos samaa k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitusta var- ten on olemassa muita aineita, tuotteita tai menetel- mi(cid:228), jotka tuottavat tai joiden oletetaan aiheuttavan k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tutkimusten tai kokemuksen perusteella merkitsev(cid:228)sti v(cid:228)hemm(cid:228)n vaaraa ihmisten terveydelle tai vahinkoa ymp(cid:228)rist(cid:246)lle. 10) Hyv(cid:228)ksynt(cid:228) voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) yksityiskohtaisten ehtojen perusteella, jotka koskevat aineen tai tuotteen sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228), sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), myynti(cid:228), tuontia, pakkausta, mainontaa ja josta k(cid:228)yv(cid:228)t ilmi tuotteen k(cid:228)ytt(cid:246) ja varas- merkint(cid:228)(cid:228), ja vastaavat tointi tiedot. Lis(cid:228)ksi hyv(cid:228)ksynt(cid:228) voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) erityisiss(cid:228) tapauksissa sill(cid:228) ehdolla, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)tyn ajan kuluessa on teht(cid:228)v(cid:228) lis(cid:228)tutkimuksia sellaisten aineen tai tuotteen ominaisuuksien selvitt(cid:228)miseksi, jotka voivat olla t(cid:228)rkeit(cid:228) ihmisten terveyden tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta. 11) Luvan haltijan on maksettava vuosimaksu ja ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)i- nen maksu tuotteen myynti(cid:228) koskevan liikevaihdon perusteella. 12) Hyv(cid:228)ksynt(cid:228) voidaan peruuttaa, jos hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n ehtoja ei noudateta tai jos peruutusta pidet(cid:228)(cid:228)n tarpeellisena uuden tiedon perustella. Hyv(cid:228)ksynt(cid:228) voidaan peruuttaa jos osoitetaan, ett(cid:228) kysymyksess(cid:228) oleva v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti, kemiallinen aine tai tuote aiheuttaa vakavan vaaran ihmisten terveydelle tai ymp(cid:228)rist(cid:246)lle. 13) Luvanvaraisten ainniden ja tuotteiden kokonaiskulutuk- sen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi ymp(cid:228)rist(cid:246)ministeri voi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) t(cid:228)l- laisten aineiden tai tuotteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) rajoittavia tai nii- den k(cid:228)yt(cid:246)n kielt(cid:228)vi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) maan erityisill(cid:228) alueilla. H(cid:228)n voi my(cid:246)s m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), joiden mukaan pestisi- dien ammattimainen k(cid:228)ytt(cid:246) on sallittu vain henkil(cid:246)ille, joilla on todistus t(cid:228)llaisten tuotteiden ymp(cid:228)rist(cid:246)n kan- nalta vastuuntuntoista ja asianmukaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koske- vasta koulutuksesta tai joille on annettu t(cid:228)llaista koulu- tusta. Kemiallisista aineista ja tuotteista annetun lain 7 luvun sovel- taminen kreosoottiin: 14) V(cid:228)h(cid:228)n aikaa lain voimaantulon j(cid:228)lkeen my(cid:246)nnettiin eri- vapaus kreosootin jatkuvan k(cid:228)yt(cid:246)n sallimiseksi ilman hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228), koska oltiin sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) on kohtuullista antaa markkinoille enemm(cid:228)n aikaa suuresti lis(cid:228)(cid:228)ntynei- den dokumentointivaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi. 15) Vuonna 1987 ja vuonna 1989 hyv(cid:228)ksynt(cid:228) my(cid:246)nnettiin kreosootin k(cid:228)ytt(cid:228)miseksi puun painekyll(cid:228)stykseen sulje- tuissa j(cid:228)rjestelmiss(cid:228) vain rautateiden ratap(cid:246)lkkyjen ja mastojen k(cid:228)sittelemist(cid:228) varten ja yleinen erivapaus peruutettiin. Ennen t(cid:228)t(cid:228) kreosoottia oli k(cid:228)ytetty monissa tuotteissa. Hyv(cid:228)ksynt(cid:246)jen voimassaolo p(cid:228)(cid:228)ttyi 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1991. Sen j(cid:228)lkeen Tanskassa ei ole j(cid:228)tetty yht(cid:228)(cid:228)n hakemusta kreosootin hyv(cid:228)ksymiseksi puun k(cid:228)sittely(cid:228) varten. 16) Tanskassa sovellettavasta kansallisesta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) ilmoitettiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kir- jeell(cid:228) yhdess(cid:228) EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaan perustuvan direktiivist(cid:228) poikkeamista koskevan pyynn(cid:246)n kanssa. T(cid:228)ss(cid:228) kirjeess(cid:228) Tanskan viranomaiset ilmoittivat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228)(cid:228)n kielt(cid:228)(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246) okkonaan puun k(cid:228)sittelemiseksi voimassa olevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n perusteella eli j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) hyv(cid:228)ksym(cid:228)tt(cid:228) kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t tuotteet. Lis(cid:228)ksi Tanska haluaa kiel- t(cid:228)(cid:228) k(cid:228)sitellyn puun nykyisen k(cid:228)yt(cid:246)n yksityisiin tarkoi- alle tuksiin kokonaan, vaikka B[a]P-pitoisuus olisi L 329/84 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 50 ppm, ja teollisiin tarkoituksiin, vaikka B[a]P-pitoisuus olisi alle 500 ppm. Kirjeess(cid:228)(cid:228)n Tanskan viranomaiset korostivat kuitenkin sit(cid:228), ett(cid:228) voimassa olevan hyv(cid:228)ksyn- t(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaan kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien tuotteiden markkinoille saattaminen ja k(cid:228)ytt(cid:246) on mahdollista Tans- kassa, jos voidaan esitt(cid:228)(cid:228) aineistoa, ett(cid:228) niiden markki- noille saattamisella tai k(cid:228)yt(cid:246)ll(cid:228) ei ole ei-toivottuja seu- rauksia ihmisten terveydelle tai ymp(cid:228)rist(cid:246)lle. 17) Kuitenkaan kreosoottia koskevaa erityist(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ei ollut voimassa. Kuvattu j(cid:228)rjestelm(cid:228) p(cid:228)tee kaikkiin puunkyll(cid:228)stysaineena k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi tarkoitettuihin pesti- sideihin, kreosootti mukaan luettuna. 18) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tyn kirjeen liitteess(cid:228) ilmoitettiin asetusluonnoksesta, joka muuttaa voimassa olevaa pentakloorifenolin (PCP) myynti(cid:228) ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) rajoittavaa asetusta ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kreosoottia kos- kevat tietyt erityiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. Tanskan viranomaiset kuitenkin luopuivat joka ei koskaan tullut voimaan. t(cid:228)st(cid:228) asetusluonnoksesta, 19) Sen sijaan Tanska ilmoitti 18 hein(cid:228)kuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)- tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) kreosootin myynti(cid:228) ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevasta asetuksesta. T(cid:228)m(cid:228)n asetuksen 2 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)y- dellinen kielto kreosootin tuonnille, myynnille ja k(cid:228)y- t(cid:246)lle lukuun ottamatta tiettyj(cid:228) erivapauksia. N(cid:228)m(cid:228) eriva- paudet ovat periaatteessa yhdenmukaisia direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten kanssa, mutta ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t ylim(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)isen ehdon: erivapaudet on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) kemiallisia aineita ja tuotteita koskevan lain 7 luvun mukaisesti. Asetus tuli voimaan 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996. Tans- kan viranomaisten mukaan t(cid:228)m(cid:228) asetus olisi katsottava v(cid:228)liaikaiseksi toimenpiteeksi, joka ei vaikuta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 annettuun tiedonantoon. 20) Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ei ole ollut kreosootilla k(cid:228)sitel- lyn puun markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ennen edell(cid:228) mainittua asetusta. 3. Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja direktiivin 94/60/EY vertailu 21) Taulukossa 1 esitet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisesti direktiiviss(cid:228) 94/60/EY ja direktiivin hyv(cid:228)ksymishetkell(cid:228) voimassa ole- vassa Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) olevien kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinointia ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien rajoitusten erot. Taulukko 1 Direktiivin 94/60/EY ja Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vertailu Neuvoston direktiivi 94/60/EY Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) B[a]P < 50 ppm Ei rajoituksia kreosootin tai vastak(cid:228)sitellyn puun myynnille tai k(cid:228)yt(cid:246)lle Kreosootin myynti ja k(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty, ellei ole saatu hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) kemiallisia aineita ja tuot- teita koskevan lain mukaisesti Yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tuotetta ei ole hyv(cid:228)ksytty K(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei ole B[a]P 50(cid:151)500 ppm Kreosootin myyntirajoitukset Kuten edell(cid:228) (cid:151) ei myyd(cid:228) yksityisasiakkaille (cid:151) k(cid:228)ytt(cid:246) sallittu ainoastaan teollisuuslai- toksissa Pakkauskoko v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 200 litraa. Erityis- merkinn(cid:228)t pakollisia Kreosootilla k(cid:228)sitelty puu on tarkoitettu vain ammattimaiseen ja teolliseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (cid:151) rautateill(cid:228) (cid:151) s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iss(cid:228) (cid:151) aitaamisessa (cid:151) vesirakentamisessa 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/85 Neuvoston direktiivi 94/60/EY Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) B[a]P 50(cid:151)500 ppm (jatkoa) B[a]P > 500 ppm tai vesiliukoiset fenolit > 3 % Vanha puu k(cid:228)sitelty K(cid:228)sitelty(cid:228) puuta rajoitukset. K(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty koskevat nimenomaiset (cid:151) rakennusten sis(cid:228)puolella (cid:151) paikoissa, joissa on mahdollista, ett(cid:228) puu joutuu kosketukseen elintarvikkei- den kanssa (cid:151) kasvien kasvatukseen tarkoitetuissa as- tioissa (cid:151) leikkikentill(cid:228) ja muissa paikoissa, joissa on mahdollista, ett(cid:228) puu joutuu koske- tukseen ihon kanssa Kreosootin ja k(cid:228)siteltyjen tuotteiden myynti ja k(cid:228)ytt(cid:246) on kokonaan kielletty Kuten edell(cid:228) Valvottu k(cid:228)ytt(cid:246) sellaisen kreosootilla k(cid:228)sitel- lyn puun kohdalla, jonka B(a)P-pitoisuus on 50(cid:151)500 ppm Vanhaa k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei ole (22) Kaiken kaikkiaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kohteena olevat Tanskan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat yhdess(cid:228) suhteessa rajoittavampia: (cid:151) Puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseen tarkoitetut tuotteet, jotka sis(cid:228)l- t(cid:228)v(cid:228)t kreosoottia, on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) tapauskohtaisesti ennen kuin niit(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). 23) P(cid:228)invastoin kuin direktiivi 94/60/EY, Tanskan lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nt(cid:246), joka oli voimassa ennen direktiivi(cid:228), ei sis(cid:228)ll(cid:228) puun k(cid:228)sittelyyn tarkoitetun kreosootin B[a]P-pitoisuutta tai muita kreosootin fysikaalisia ominaisuuksia koskevia joten se on mahdollisesti v(cid:228)hemm(cid:228)n selvi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), rajoittava. My(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevia rajoituksia ei ole. Tanskan viranomaiset voisivat siten hyv(cid:228)ksy(cid:228) tuotteita, jotka eiv(cid:228)t ole yhteis(cid:246)n direktiivin raja-arvojen mukaisia. sesta eli 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 (2 artiklan 1 koh- dan ensimm(cid:228)inen alakohta), ja kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) oli sovellettava 20 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 (2 artiklan 1 kohdan toinen alakohta). 26) Tanskan viranomaiset ilmoittivat 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 Euroopan komissiolle, ett(cid:228) Tanska aikoi jatkaa voi- massa olevien kreosoottia koskevien kansallisten s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)stens(cid:228) ihmisten terveyden suojelun perusteella poiketen siten kreosoottia koskevasta direktii- vist(cid:228) 94/60/EY soveltamalla EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaa. soveltamista 27) Komissio pyysi 27 maaliskuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) muita j(cid:228)senvaltioita esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Tanskan pyynt(cid:246)(cid:228) koske- vat huomautuksensa. T(cid:228)m(cid:228)n kuulemispyynn(cid:246)n tulok- sena komissio sai vastaukset It(cid:228)vallalta, Saksalta ja Krei- kalta. II ASIAN K˜SITTELY 28) 24) Direktiivi 94/60/EY annettiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994. Tanska totesi neuvoston istunnossa, ett(cid:228) kreosoo- tin kielt(cid:228)minen kokonaan on ainoa hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) ratkai- su, jos halutaan ottaa huomioon terveys ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n- suojelu; Tanska varaa sen vuoksi itselleen oikeuden soveltaa tiukempia kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). 25) Direktiivi oli saatettava osaksi j(cid:228)senvaltioiden kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) viimeist(cid:228)(cid:228)n vuoden kuluttua sen antami- voidaan pit(cid:228)(cid:228) karsinogeenisen(cid:228) It(cid:228)valta on Tanskan kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kreo- soottia riippumatta B[a]P-pitoisuudesta. It(cid:228)valta tukee Tanskan kantaa pohja- veden suojelun v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myyden suhteen, varsinkin kun tiedet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) pohjavesi on Tanskassa t(cid:228)rkein juo- mavesil(cid:228)hde ja ett(cid:228) kreosootin hajoaminen on hidasta maantieteellisten ja ilmastollisten olosuhteiden vuoksi. It(cid:228)valta kuitenkin korostaa, ett(cid:228) ei ole suoraa yhteytt(cid:228) valmistuspaikan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ss(cid:228) l(cid:228)heisyydess(cid:228) ilmenev(cid:228)n saastumisen ja aineen haitallisuuden v(cid:228)lill(cid:228) ainetta k(cid:228)y- tett(cid:228)ess(cid:228). It(cid:228)vallan viranomaiset pit(cid:228)v(cid:228)t perusteltuna, ett(cid:228) enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm B[a]P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n kreosootin jatkuva k(cid:228)ytt(cid:246) on sallittu rautateiden ratap(cid:246)lkkyjen ja pylv(cid:228)iden kyll(cid:228)st(cid:228)miseksi teollisissa laitoksissa, kun k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n pai- L 329/86 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 ne-tyhj(cid:246)tekniikkaa. Sit(cid:228) vastoin on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), ett(cid:228) kreosootin myynti kuluttajille kiellet(cid:228)(cid:228)n kuten my(cid:246)s kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246) kuluttajilta, jotka k(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t tuotetta levitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) sit(cid:228) siveltimell(cid:228), mik(cid:228) johtaisi altistumiseen hengityksen kautta tai ihokosketuksen v(cid:228)lityksell(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumiseen aineen l(cid:228)ikkymisen ja tippumi- sen ja j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)neen aineen h(cid:228)vitt(cid:228)misen seurauksena. Yleisesti ottaen It(cid:228)valta tukee Tanskan pyynt(cid:246)(cid:228). 29) Saksa tukee Tanskan pyynt(cid:246)(cid:228) ja viittaa omaan ilmoituk- seensa, jossa se pyyt(cid:228)(cid:228) EY:n perustamissopimuksen enti- sen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella poikkeuslupaa direktiivist(cid:228) 94/60/EY. v(cid:228)st(cid:228) toukokuuta 1999). Perustamissopimuksen uusia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovelletaan sen sijaan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti kyseisest(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n ilmoituksen tarkasteluun. 2. Hakemuksen hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyyden arviointi 35) Tanskan viranomaisten tekem(cid:228)n ilmoituksen tarkoituk- sena on saada lupa pit(cid:228)(cid:228) voimassa kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- set, jotka eiv(cid:228)t ole direktiivin 94/60/EY mukaisia; t(cid:228)m(cid:228) direktiivi on EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan (nykyisen 95 artiklan) perusteella toteutettu yhdenmukaistamistoimenpide. 30) Kreikka ilmoittaa komissiolle, ett(cid:228) se hyv(cid:228)ksyy Tanskan pyynn(cid:246)n kreosoottia koskevien kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- siens(cid:228) soveltamiseksi EY:n perustamissopimuksen enti- sen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella. 36) 31) Amsterdamissa 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1997 allekirjoitettu Amsterdamin sopimus Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen, Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimusten sek(cid:228) niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta tuli voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999. Komission p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) ilmoitti Tanskan viranomaisille 24. elo- kuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) kreosootin markki- noille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevaa Alankomaiden ilmoitusta uusien k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti. perustamissopimuksen III ARVIOINTI 1. Sovellettavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t 32) Amsterdamin sopimus on muuttanut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 100 a artik- lan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Artiklan 3, 4 ja 5 kohdat on korvattu kahdeksalla uudella 3:sta 10:een numeroidulla kohdalla. Koska kaikki artiklat on numeroitu uudelleen, muu- tetusta artiklasta tuli Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen 95 artikla. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta kuuluu seu- raavasti: (cid:148)Jos sen j(cid:228)lkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, j(cid:228)senvaltio pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rkeist(cid:228) 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ymp(cid:228)ris- t(cid:246)n tai ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelua koskevista syist(cid:228) tarpeel- lisena pit(cid:228)(cid:228) voimassa kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) tai m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksens(cid:228), j(cid:228)senvaltio antaa n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ykset sek(cid:228) perusteet niiden voimassa pit(cid:228)miselle tie- doksi komissiolle(cid:148). 37) Direktiivi 94/60/EY annettiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994. J(cid:228)senvaltioiden oli saatettava se osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1995 menness(cid:228) ja saatettava se voimaan 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n kes(cid:228)kuuta 1996 menness(cid:228). Tanska ilmoitti kreosoottia koskevasta kansal- lisesta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n, joka oli ollut voimassa vuo- desta 1980 l(cid:228)htien, 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 eli ennen p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), jolloin piti saattaa voimaan kansal- liset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansal- lista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). 38) Kuten edell(cid:228) on mainittu, Tanskan viranomaiset ilmoitti- vat 18. hein(cid:228)kuuta 1996 kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)si- tellyn puun markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)tele- v(cid:228)st(cid:228) uudesta asetuksesta, joka tuli voimaan 20. hein(cid:228)- kuuta 1996. T(cid:228)t(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) on pidett(cid:228)v(cid:228) direktiivin 94/60/EY v(cid:228)liaikaisena t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanona, mit(cid:228) Tanskan viranomaiset korostavat ilmoituksessaan, jossa he pai- nottavat, ett(cid:228) aikaisempi pyynt(cid:246) voimassa olevasta lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) poikkeamiseksi EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella s(cid:228)ilyy ennal- laan. 33) Amsterdamin sopimukseen ei sis(cid:228)lly erityisi(cid:228) siirtym(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), joita sovellettaisiin ennen sopi- muksen voimaantuloa annettuihin ilmoituksiin, kuten t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aiheena olevaan Tanskan ilmoitukseen. 39) 34) Koska soveltamisen jatkamista koskevia erityism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- si(cid:228) ei ole, EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdan vanhat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset katsotaan kumotuiksi siit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), kun uudet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset tulevat voimaan (1 p(cid:228)i- Edell(cid:228) mainituista syist(cid:228) on t(cid:228)ysin perusteltua katsoa, ett(cid:228) perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi annettujen kansal- listen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten, joiden voimassa pit(cid:228)miselle j(cid:228)senvaltio haluaa saada hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n yhteis(cid:246)n yhdenmukaistamis- toimenpiteen oltava annettu ennen kyseisen yhdenmukaistamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen antamista. t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon j(cid:228)lkeen, on 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/87 40) Edell(cid:228) mainitun perustella komissio katsoo, ett(cid:228) Tanskan kuningaskunnan direktiivist(cid:228) 94/60/EY poikkeamista koskeva pyynt(cid:246), josta ilmoitettiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaiset hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyysvaatimuk- set. kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) aiheutuvaa sy(cid:246)p(cid:228)riski(cid:228) aliarvioitu ja onko Tanskan v(cid:228)est(cid:246) tai ymp(cid:228)rist(cid:246) alttiina ep(cid:228)tavallisen suurille kreo- soottiannoksille kreosootin myynnin ja k(cid:228)yt(cid:246)n tai kreo- sootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)n seurauksena. Lis(cid:228)ksi Tanskan pyynn(cid:246)n arvioinnissa on hy(cid:246)dynnetty tutki- mustuloksia kolmesta muusta tutkimuksesta (6), jotka komissio teetti muiden j(cid:228)senvaltioiden esitt(cid:228)mien vastaa- vien pyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228). 3. Perustelujen arviointi 41) Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti, ett(cid:228) kaikki sellaiset ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t, joiden perusteella j(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. Komis- sion on erityisesti todettava, ovatko j(cid:228)senvaltion ilmoit- tamat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset perusteltuja t(cid:228)rkeist(cid:228) 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ymp(cid:228)rist(cid:246)n tai ty(cid:246)ymp(cid:228)- rist(cid:246)n suojelua koskevista syist(cid:228). Jos komissio katsoo, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet ovat perusteltuja, sen on lis(cid:228)ksi todettava, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n tai j(cid:228)senvaltioiden kaupan v(cid:228)list(cid:228) peitelty(cid:228) rajoittamista sek(cid:228) muodostavatko ne esteen sis(cid:228)markkinoiden toiminnalle (95 artikla 6 kohta). 42) Tanskan viranomaisten pyynn(cid:246)n perustana on tarve suo- jella ihmisten terveytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228). Kreosootin, kuten muidenkin puunkyll(cid:228)stysaineiden, katsotaan muodosta- van merkitt(cid:228)v(cid:228)n potentiaalisen uhan ihmisten terveydelle ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle. 43) Pyynt(cid:246)ns(cid:228) tueksi Tanska toimitti 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tyn lyhyen muistion, joka k(cid:228)sitteli kreosootin arveluttavia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ymp(cid:228)ris- t(cid:246)(cid:246)n ja sis(cid:228)lsi selonteon kreosoottik(cid:228)sittelyj(cid:228) tehneiden yritysten aikaisemmin k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) maa-alueesta per(cid:228)isin olevan maan ja pohjaveden saastemittauksista. T(cid:228)h(cid:228)n muistioon sis(cid:228)ltyv(cid:228) tieto oli kuitenkin melko rajoitettua. Sen vuoksi pyynn(cid:246)n perusteluiden tutkiminen pelk(cid:228)s- t(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n tiedon perusteella ei ollut mahdollista. 44) Komissio antoi teht(cid:228)v(cid:228)ksi ulkopuoliselle konsultille (5) tutkimuksen suorittamisen todetakseen, olivatko kreo- sootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinoille saattamista ja k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) koskevat Tanskan kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset todella v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ja suhteellisia tarkoitukseensa n(cid:228)hden. Tutki- muksessa pyrit(cid:228)(cid:228)n selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228), onko kuluttajalle (5) Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing Denmark to Retain its National Laws on Creosote, loppuraportti, marraskuu 1996. ilmoitetut kansalliset 45) On todettava, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) komission huomattavia pyrki- myksi(cid:228) etsi(cid:228) lis(cid:228)tietoja tutkiakseen perusteita sille, ett(cid:228) Tanska voisi pit(cid:228)(cid:228) kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) voimassa, ei voida pit(cid:228)(cid:228) ennakkotapauksena tulevaisuutta ajatellen, kun otetaan huomioon 95 artiklan 6 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika, jota ei ollut entisess(cid:228) 100 a artiklan 4 koh- dassa, jonka perusteella Tanskan pyynt(cid:246) oli annettu tie- doksi. Tarkastellessaan, ovatko 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimenpiteet perustel- tuja t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228) komission on otettava l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi ne j(cid:228)senvaltion ilmoittamat syyt, joilla kyseinen j(cid:228)senval- tio perustelee kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stens(cid:228) voimassa pit(cid:228)- mist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)neen j(cid:228)senvaltion vastuulla on perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten mukaan osoittaa, ett(cid:228) kyseiset toimenpiteet ovat perusteltuja. 95 artiklassa vahvistetun menettelyn mukai- sesti komission rooli rajoittuu yleens(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)- neen j(cid:228)senvaltion perustelujen olennaisuuden tutkimi- seen, eik(cid:228) komission tarvitse itse hankkia mahdollisia perusteluja. 46) Kreosootin vaikutuksista ihmisten terveyteen ei esitetty miss(cid:228)(cid:228)n mainituista tutkimuksista lopullisia johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- si(cid:228), erityisesti silt(cid:228) osin kuin on kyse kreosootin mahdol- lisuudesta aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) erityinen pitk(cid:228)n aikav(cid:228)- lin karsinogeenisuustutkimus oli vasta meneill(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) tutkimus (7) annettiin komission k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuoden 1998 alussa. Kaikkien tutkimusten tulokset esitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)- n(cid:228). Lis(cid:228)ksi kaikki tutkimukset on annettu myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomi- tean k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Tiedekomitea antoi ensimm(cid:228)isen lausun- non kuluttajille aiheutuvasta kreosootin ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kuluttajille aiheuttamasta sy(cid:246)p(cid:228)riskist(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998. Lausunto tarkistettiin 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999. (6) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, loppuraportti, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf joulukuu 1995. Envi- ronmental Resources Management, Scientific Evaluation of the German Request for Derogation from Provisions of Council Directive 94/60/CE Concerning Creosote, loppuraportti, 24. huhtikuuta 1996. WS Atkins International Ltd, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, loppuraportti, elokuu 1997. (Saksa), (7) Fraunhofer Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicuta- neous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), loppuraportti, Han- nover, lokakuu 1997. L 329/88 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 3. 1 Perusteluiksi esitettyjen t(cid:228)rkeiden syiden tarkastelu 3. 1. 1 Yleist(cid:228) kreosootista viss(cid:228) 94/60/EY ei tehd(cid:228) eroa: direktiivi kattaa koko jou- kon erilaisia kivihiilitervan tisleit(cid:228), joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n direk- tiiviss(cid:228) samalla tavalla ja jotka yksil(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n niiden nimill(cid:228) sek(cid:228) EINECS- ja CAS-numeroilla. 47) Kreosootti on yli 200 kemiallisen yhdisteen monimut- joka muodostuu p(cid:228)(cid:228)asiassa aromaattisista kainen seos, hiilivedyist(cid:228), ja fenolirikkiyhdisteist(cid:228) sek(cid:228) fenolityppi- aromaattisista typpi- ja rikkiyhdisteist(cid:228). Se on kivihiiliter- van keskiraskas tisle (kiehumispiste noin 200(cid:151)400 (cid:176)C). 48) Kreosootti voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yli 30:t(cid:228) erilaista polysyklist(cid:228) aromaattista hiilivety(cid:228) (PAH), ja sen kokonais-PAH-pitoi- suus voi olla 85 prosenttia. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t aromaattiset hii- livedyt ovat: (cid:151) asenafteeni (cid:151) naftaleeni (cid:151) fenantreeni (cid:151) antraseeni (cid:151) fluoreeni (cid:151) fluoranteeni (cid:151) kryseeni (cid:151) trifenyleeni (cid:151) bentso[a]antraseeni (cid:151) bentso[b]fluoranteeni (cid:151) bentso[k]fluoranteeni (cid:151) bentso[a]pyreeni 49) Bentso[a]pyreeni (B[a]P) on yksi perusteellisimmin tutki- tuista PAH-yhdisteist(cid:228), ja B[a]P-pitoisuutta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n indikaattorina tai merkkiaineena luokitustarkoituksessa; B[a]P-pitoisuus ei sin(cid:228)ns(cid:228) kuvasta kreosootin koko PAH- pitoisuutta. Kyseess(cid:228) olevan kreosoottityypin mukaan B[a]P-pitoisuus voi olla 0,003(cid:151)0,3 prosenttia painoa kohti (30(cid:151)3 000 ppm). Kivihiilitervan jakotislaaminen ja fraktioiden valinta voivat johtaa aiempaa alhaisempiin B[a]P- tai fenolipitoisuuksiin. L(cid:228)nsi-Euroopan puunsuoje- luinstituutti (Western European Institute for Wood Pre- servation) on laatinut erilaisia teollisuusstandardeja, jotka koskevat p(cid:228)(cid:228)asiassa erityisten tislausfraktioiden erilaisia pitoisuuksia sek(cid:228) (cid:151) mik(cid:228) on t(cid:228)rkeint(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) (cid:151) erilaisia B[a]P-pitoisuuksia. Luokittelussa k(cid:228)ytett(cid:228)vien standardien raja-arvot ovat 500 ppm ja 50 ppm. 50) Kreosootin fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien muuttaminen on mahdollista, jos se on tarpeen k(cid:228)yt(cid:246)n kannalta tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtien vuoksi. On mahdol- lista luoda sivellinmaalaukseen paremmin soveltuva ja viskositeetiltaan alhaisempi tuote lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kreosoottiin kiehumispisteelt(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaista alhaisempia tuotetta kutsutaan toisinaan karbolineumiksi. Direktii- ainesosia; 51) Kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa ja l(cid:228)hes yksinomaan puunkyll(cid:228)stysaineena. T(cid:228)rkeimpi(cid:228) ovat toistaiseksi olleet suurimittaiset teolliset ja ammattimaiset k(cid:228)ytt(cid:246)kohteet: rautateiden ratap(cid:246)lkyt, s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)(cid:228)t, vesirakentaminen (rantapengerten suojaaminen), maatalous ja hedelm(cid:228)nvil- jely. My(cid:246)s yksitt(cid:228)iset kuluttajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kreosoottia ja vastaavia tuotteita puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseen. 52) Kreosootin t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ominaisuuksia ovat (cid:151) voimakas sieni(cid:228) tuhoava vaikutus (cid:151) voimakas hy(cid:246)nteisi(cid:228) tuhoava vaikutus (cid:151) pysyvyys (cid:151) kest(cid:228)vyys liukenemista ja s(cid:228)(cid:228)n vaikutuksia vastaan. 53) Kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n eritt(cid:228)in pienin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin(cid:228) l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)l- lisiss(cid:228) tuotteissa tiettyjen ihosairauksien, kuten psoriasik- sen hoidossa. K r e o s o o t i n m y r k y l l i s y y s Vaikutukset ihmisten terveyteen 54) Vaikka kreosoottia onkin k(cid:228)ytetty puunkyll(cid:228)stysaineena jo yli sadan vuoden ajan, saatavilla on vain v(cid:228)h(cid:228)n jul- kaistua tietoa, joka koskee jatkuvan kreosootille altistu- misen vaikutuksia ihmisten terveyteen. Monet tutkimuk- set ovat melko vanhoja, eik(cid:228) niiden dokumentointi ole aina uusimpien standardien mukaista. 55) Altistuminen voi tapahtua hengityksen, ruoansulatuseli- mist(cid:246)(cid:246)n joutumisen tai ihokosketuksen kautta. Ruoansu- latuselimist(cid:246)(cid:246)n joutunut kreosootti arvioidaan liev(cid:228)sti myrkyllisest(cid:228) kohtalaisen myrkylliseksi. Useimmat el(cid:228)in- kokeissa ja ihmisten epidemiologisissa tutkimuksissa todetut vaikutukset liittyv(cid:228)t ihoaltistukseen. 56) Useat tutkijat ovat k(cid:228)sitelleet kivihiilitervan aiheuttamaa ihon valonherkkyytt(cid:228). Kreosootille altistuneilla ty(cid:246)nteki- j(cid:246)ill(cid:228) on todettu (cid:228)rsytysoireita, syyli(cid:228), ihon v(cid:228)rin muut- tumista ja ihon kulumista. Uusin tutkimus, joka koski ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden altistumista kreosootille Ruotsissa ja Nor- jassa, julkaistiin vuonna 1992 (8). Tutkimuksessa tarkas- teltiin kreosootille vuosina 1950(cid:151)1975 altistuneita ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228). Tutkijat havaitsivat sy(cid:246)v(cid:228)n kokonaisesiin- tymisen olevan oletettua hieman harvinaisempaa; iho- ja (8) S. Karlehagen et. al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Wor- kers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992: 18, s. 26. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/89 ja kirjoittajat huulisy(cid:246)v(cid:228)n sek(cid:228) muun kuin Hodgkinin lymfooman riski havaittiin tavallista suuremmaksi. Kreosootin koos- tumusta ei kuitenkaan eritelty, toteavat, ett(cid:228) tapausten pieni m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei oikeuta tekem(cid:228)(cid:228)n luotetta- via johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Lis(cid:228)(cid:228)ntynyt riski voidaan selitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s altistumisella sek(cid:228) kreosootille ett(cid:228) auringonvalol- le. Er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) toisessa tutkimuksessa (9) havaittiin kreosoo- tille ajanjaksona 1911(cid:151)1938 altistuneiden tiilentekij(cid:246)i- den lis(cid:228)(cid:228)ntynyt riski kuolla kivespussisy(cid:246)p(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)ss(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tapauksessa kreosootin B(a)P-pitoisuus tai selke(cid:228) annos- vaste-suhde ei ole tidossa. 57) Kansainv(cid:228)linen sy(cid:246)v(cid:228)ntutkimuslaitos IARC (International Agency for Research on Cancer) on luokitellut kreosoo- tin ihmisille sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaksi ryhm(cid:228)(cid:228)n 2A kuu- luvaksi aineeksi p(cid:228)(cid:228)asiassa el(cid:228)inkokeiden perusteella, joissa hiirten iho altistettiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti hiirten koko elini(cid:228)n ajan B[a]P:n asetoniliuoksille (10). IARC arvioi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n luokan aineiden osalta on riitt(cid:228)v(cid:228)sti todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) el(cid:228)imille, sek(cid:228) tiet- tyj(cid:228) todisteita epidemiologisten tutkimusten perusteella siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti voi aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ihmisille. K(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) ei ole tuoreemmista tutkimuksista saatavia uusia merkitt(cid:228)vi(cid:228) todisteita, jotka vaikuttaisivat t(cid:228)h(cid:228)n johto- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. kerran 58) Vaarallisten aineiden luokituksesta, pakkaamisesta ja merkinn(cid:246)ist(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta annettu neuvoston direktiivi 67/548/ETY (11), sellaisena kuin se on muutet- tuna direktiivill(cid:228) 1999/33/EY (12), muodosti usean vuo- den ajan kehyksen j(cid:228)senvaltioiden asiantuntijoiden suo- rittamalle kreosootin, muiden kivihiilitervan tisleiden ja muiden niin sanottujen monimutkaisten aineiden luoki- tuksen tarkastelulle. Tekniikan kehitykseen mukautta- direktiivi(cid:228) koskevaa mista 21. 94/69/EY (13) valmisteltaessa p(cid:228)(cid:228)stiin pitk(cid:228)lti samoja IARC:n k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleita tietoja k(cid:228)ytt(cid:228)en sopimukseen, jonka mukaan kreosootti ja tietyt muut kivihiilitervan tisleet luokitellaan ryhm(cid:228)(cid:228)n 2 kuuluviksi sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheut- taviksi aineiksi ja jonka mukaan tuotteisiin on merkit- t(cid:228)v(cid:228) vaaralauseke R 45 (cid:148)Voi aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228)(cid:148). Luokitus sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaksi aineeksi ei kuitenkaan ole tarpeen, jos voidaan osoittaa, ett(cid:228) aineen B[a]P-pitoisuus on alle 0,005 % (= 50 ppm) painoa kohti (14). T(cid:228)m(cid:228) poikkeaa IARC:n luokituksesta, jota sovelletaan B[a]P-pitoisuutta m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)tt(cid:228). komission 59) J(cid:228)senvaltiot vahvistivat direktiivin 67/548/ETY mukaut- tamista tekniikan kehitykseen k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) (9) IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitumen, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. (10) J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Toxicology, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocarbons, ed. MacFarland et. al, Princeton Scientific Publishers 1984. (11) EYVL 196, 16. 8. 1967, s. 1. (12) EYVL L 199, 30. 7. 1999, s. 7. (13) EYVL L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (14) Neuvoston direktiivin 67/548/ETY liitteen I esipuheen nota M kos- kee kreosoottia. rajaksi yhteis(cid:246)n B[a]P-pitoisuuden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) 50 ppm sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien ja muiden kuin sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien kivihiilitervan tisleiden erottamiseksi toisis- taan luokitustarkoituksessa; raja-arvo vahvistettiin pelk(cid:228)n komission ja j(cid:228)senvaltioiden yhteisen julistuksen perus- teella. Julistuksessa todetaan ett(cid:228) tilannetta tarkastellaan uudelleen, kun edell(cid:228) mainitun Fraunhofer-tutkimuslai- toksen tieteellisen tutkimuksen tulokset ovat tiedossa; tutkimus oli k(cid:228)ynnistetty teollisuuden aloitteesta yheis- ty(cid:246)ss(cid:228) IARC:n kanssa, eik(cid:228) tutkimus ollut viel(cid:228) valmistu- nut. On my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) vuonna 1994 ei ollut k(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) kokeellista tietoa sen todistamiseen, onko B[a]P-pi- toisuudeltaan alle 50 ppm oleva kreosootti sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ai- heuttava. Tilanne on muuttunut, ja Fraunhofer-tutkimus- laitoksen esitet(cid:228)(cid:228)n tutkimuksen j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). tekem(cid:228)n tulokset 60) Kreosootin toksikokineettisist(cid:228) ominaisuuksista ihmisiss(cid:228) tai koe-el(cid:228)imiss(cid:228) ei viel(cid:228) tiedet(cid:228) paljon. PAH-yhdisteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llist(cid:228) imeytymist(cid:228) ihon l(cid:228)pi on tutkittu vasta (cid:228)sket- t(cid:228)in mittaamalla erittyneit(cid:228) pyreenin metaboliitteja (15): imeytyminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vaihtelevan yksil(cid:246)iden v(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) samassa yksil(cid:246)ss(cid:228) ihon eri osissa. Eri PAH-yhdisteiden imeytymist(cid:228) ihoon mitattin erillisess(cid:228) tutkimuksessa (16). PAH-yhdisteet, joiden molekyylipaino oli suurempi kuin imeytyiv(cid:228)t hitaammin. pyreenin, Pyreeni-merkkiaineeseen perustuvat arviot B[a]P:n imey- tymisest(cid:228) ovat siten liian korkeita, ja tuloksiin on suh- tauduttava varauksellisesti. esimerkiksi B[a]P, 61) On huomattava, ett(cid:228) kaikki el(cid:228)inkokeissa tai ihmisten epidemiologisissa tutkimuksissa tehdyt havainnot perus- tuvat voimakkaaseen krooniseen altistumiseen. Kirjalli- suudessa ei ole mainintoja ihosy(cid:246)p(cid:228)tapauksista (tai muista sy(cid:246)p(cid:228)tapauksista), joiden syyksi voidaan katsoa muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) tapahtuva altistuminen kreosootille. 62) Altistuminen (ihokosketuksen tai hengityksen kautta) voi tapahtua levitett(cid:228)ess(cid:228) kreosoottia (tai karbolineumia) sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) aineita siveltimell(cid:228) puuta kyll(cid:228)stett(cid:228)ess(cid:228) tai k(cid:228)y- tett(cid:228)ess(cid:228) k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta (aikuiset voivat altistua esimer- kiksi aidan rakentamisen tai muun yksityisen rakennus- ty(cid:246)n yhteydess(cid:228), ja lapset voivat altistua leikkiess(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta valmistetuissa rakenteissa). Tuotteen suorasta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) tai ep(cid:228)suorasta joutumisesta kosketuk- seen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa johtuvasta altis- tumisesta kreosootille ei ole mitattua tietoa. Tutkimuk- sissa on kehitetty erilaisia malleja ja altistumisen lasken- tatapoja, joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). (15) Van Rooij J. G. M. , et. al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Through Human Skin: Differences between Anatomical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (16) Van Rooij, J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Among Workers, Thesis ISBN 90-9007080-X, Nijmegen 1993. L 329/90 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 Ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset syyksi on usein vaikea m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) tietty tekij(cid:228), kuten kreo- sootilla k(cid:228)sitelty puu. 63) Monissa maissa on todettu kreosootin aiheuttaneen ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumista; syyn(cid:228) ovat olleet usein vanhat puunk(cid:228)sittelylaitokset. Tieto kreosootin vaikutuksista ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n perustuu suurimmaksi osaksi teollisuuden kreosoottilaitosten aiheuttamasta saastumisesta. Ymp(cid:228)ris- t(cid:246)n saastumista on tutkittu analysoimalla valikoituja PAH-yhdisteit(cid:228), erityisesti B[a]P:t(cid:228). 64) Kreosootti on myrkyllist(cid:228) tietyille maassa el(cid:228)ville eli(cid:246)ille ja eritt(cid:228)in myrkyllist(cid:228) vesieli(cid:246)ille (96 tunnin LC-50 -ar- vot ovat yleens(cid:228) alle 1 mg/l). Monet sen ainesosat ovat biologisesti kertyvi(cid:228). 65) PAH-yhdisteill(cid:228) on seuraavia ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta t(cid:228)r- keit(cid:228) ominaisuuksia: (cid:151) PAH-yhdisteet sitoutuvat voimakkaasti maan orgaa- niseen aineeseen. (cid:151) PAH-yhdisteiden hajoaminen maaper(cid:228)ss(cid:228) ja muualla ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) on tavallisesti hidasta. Kreosoottij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t voivat s(cid:228)ily(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) useita vuosia (yli 20(cid:151)30 vuotta). (cid:151) T(cid:228)rkeimm(cid:228)t hajoamistavat ovat valohajoaminen (au- ringon s(cid:228)teilyn vaikutuksesta) ja biologinen hajoami- nen (tiettyjen bakteerien vaikutuksesta). Biologinen hajoaminen on mahdollista aerobisissa ja anaerobi- sissa olosuhteissa. Nelj(cid:228)st(cid:228) tai useammasta renkaasta koostuvat PAH-yhdisteet voivat olla heikosti hajoa- via. (cid:151) Vesiv(cid:228)yliin joutuvat PAH-yhdisteet siirtyv(cid:228)t nopeasti sedimenttiin. (cid:151) Useimmat molekyylipainoltaan kevyemm(cid:228)t PAH-yh- disteet poistuvat vesiv(cid:228)yliss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiassa biologisen hajoamisen kautta, ja painavammat yhdisteet poistu- vat valohapettumisen ja sedimentoitumisten kautta. Herkemmin veteen liukenevien PAH-yhdisteiden bio- loginen hajoaminen tapahtuu aerobisissa ja anaero- bisissa olosuhteissa. PAH-yhdisteiden ainesosien on osoitettu kertyv(cid:228)n vesieli(cid:246)ihin. 66) PAH-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ilmaan, veteen ja maaper(cid:228)(cid:228)n ovat mahdolli- sia kyll(cid:228)styspaikalla kyll(cid:228)stys- ja varastointivaiheessa sek(cid:228) k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)n yhteydess(cid:228). Erilaisissa ymp(cid:228)rist(cid:246)n osissa tavattujen PAH-yhdisteiden alkuper(cid:228) kuitenkin vaihtelee (kyseeseen tulevat esimerkiksi kaikki palamis- prosessit, liikenne ja niin edelleen), ja esiintym(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien 67) Ruotsissa tehdyss(cid:228) tutkimuksessa (17) osoitettiin, ett(cid:228) 40 vuotta maassa olleiden, kreosootilla kyll(cid:228)stettyjen pylv(cid:228)i- den sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n kreosootin yhdisteist(cid:228) osa oli h(cid:228)vinnyt, erityisesti ne osat, joiden kiehumispiste oli alhaisin (alle 270 (cid:176)C). Maanpinnan yl(cid:228)puolella olevista pylv(cid:228)sosista h(cid:228)visi suurempi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yhdisteit(cid:228). Liuenneiden yhdistei- ja niit(cid:228) den liikkuvuus oli kuitenkin eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228), l(cid:246)ydettiin ainoastaan pylv(cid:228)iden l(cid:228)hell(cid:228) olevasta maa- per(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) toteamus on yhdenmukainen sen havain- non kanssa, ett(cid:228) PAH-yhdisteiden liikkuvuus maaper(cid:228)ss(cid:228) on voimakkaan orgaaniseen aineeseen imeytymisen an- siosta eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). 68) PAH-tasojen kasvun vesiymp(cid:228)rist(cid:246)iss(cid:228) on usein katsottu johtuvan kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Kreosoo- tin ainesosien kulkeutuminen k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta veteen on voimakkaampaa makeassa vedess(cid:228) kuin merivedess(cid:228), mik(cid:228) on todettu monissa tutkimuksissa. Kulkeutuminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan rajoitetumpaa merivedess(cid:228); er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) tutki- muksessa todettiin, ett(cid:228) 10 vuotta meress(cid:228) olleissa paa- luissa oli j(cid:228)ljell(cid:228) 93 prosenttia alkuper(cid:228)isist(cid:228) kreosootti- yhdisteist(cid:228) (18). Alankomaissa on todettu rantapengerten suojarakenteista valuvan kreosootin aiheuttaneen sedi- menttien saastumista (19), ja samanlaista saastumista on havaittu entisten kyll(cid:228)styslaitosten aiheuttamaa saastu- mista koskevissa tutkimuksissa. 69) Mit(cid:228) tulee ihmisten altistumiseen, kreosootista per(cid:228)isin olevien PAH-yhdisteiden aiheuttamasta ymp(cid:228)rist(cid:246)n saas- tumisesta on vain v(cid:228)h(cid:228)n todellista mitattua tietoa. 3. 1. 2 Tanskan kanta 70) Tanska katsoo kreosootin karsinogeeniseksi riippumatta sen B[a]P-pitoisuudesta, ei ainoastaan silloin kun B[a]P:n konsentraatio on suurempi kuin 50 ppm, joka on direk- tiiviss(cid:228) 94/69/EY, direktiivin 67/548/ETY 21. mukautuk- sessa tekniikan kehitykseen, k(cid:228)ytetty luokitus. Toisin kuin EY:n kreosootin luokitusta IARC:n (Kansainv(cid:228)linen sy(cid:246)v(cid:228)ntutkimuslaitos) luokitusta sovelletaan ilman B[a]P- pitoisuuden raja-arvoa. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ei ole tietoa v(cid:228)hem- m(cid:228)n kuin 50 ppm B[a]P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n kreosootin karsi- nogeenisist(cid:228) ominaisuuksista. 71) Ruuansulatuselimist(cid:246)(cid:246)n joutunut kreosootti arvioidaan liev(cid:228)sti myrkyllisest(cid:228) kohtalaisen myrkylliseksi, kuten (17) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr. M205-252. 092. ˜lvkarleby: Vattenfall Utveckling. 1994. (18) L. L. Ingram et. al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Ks. my(cid:246)s alaviittet 8 ja 18. (19) BkH consulting engineers, Foundation of the appeal against the EC-di- rective on creosote, loppuraportti, Delft, 1. hein(cid:228)kuuta 1995. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/91 my(cid:246)s ihokosketuksessa ja ihoa ja silmi(cid:228) (cid:228)rsytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) ja sen on aineena. Se aiheuttaa ihon valotoksisuutta, osoitettu olevan ihon karsinogeeni el(cid:228)imill(cid:228). Muiden kar- sinogeenien l(cid:228)sn(cid:228)olo voi olla t(cid:228)rke(cid:228)t(cid:228) ihosy(cid:246)v(cid:228)n kehitty- misess(cid:228). Kreosootti aiheuttaa my(cid:246)s valotoksista ihottu- maa ihon altistumisen j(cid:228)lkeen auringonvalon yhteydess(cid:228). kerran, kun v(cid:228)limatka on riitt(cid:228)v(cid:228)n suuri, johtaa luulta- vasti merkityksett(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n riskiin, kun taas moninkertai- nen altistuminen saattaa muodostaa liiallisen riskin (Tanskan muistiossa ei esitetty t(cid:228)lt(cid:228) osin konkreettisia tietoja). 72) Tanska on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) ty(cid:246)per(cid:228)inen altistuminen kivi- hiilitervan kreosootille lis(cid:228)(cid:228) ihosy(cid:246)v(cid:228)n esiintymist(cid:228) ty(cid:246)n- tekij(cid:246)iden keskuudessa. T(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228) tukee viittaus edell(cid:228) mainittuun tutkimukseen joka on tehty Skandinavian kreosoottikyll(cid:228)styslaitosten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden parissa (20). 73) 74) Sen lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) kreosootille tai kreosootilla k(cid:228)sitellyille tuotteille voi altistua ihokosketuksen kautta, ty(cid:246)per(cid:228)inen altistuminen PAH-yhdisteille tapahtuu hengitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ty(cid:246)- paikan saastunutta ilmaa. Puun kyll(cid:228)st(cid:228)minen kreosoo- tilla edist(cid:228)(cid:228) osaltaan ilmakeh(cid:228)n saastumista PAH-yhdis- teill(cid:228). Tanskan raja-arvo ty(cid:246)paikalla on 200 (cid:181)g/m3 mitat- tuna bentseeniliukoisesta hiukkasfraktiosta. Tanskan muistio sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) esimerkin yhdysvaltalaisessa laitoksessa suoritetuista mittauksista (toteutettu ennen vuotta 1985), joiden tulosten mukaan arvojen havaittiin olevan alueella 0,05(cid:151)650 (cid:181)g/m3. Joissakin tutkimuksissa B[a]P- konsentraatio on mitattu erikseen. Erityisesti k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta kuumennettaessa, kuten k(cid:228)sity(cid:246)n(cid:228) tapahtuvassa metallikaarihitsauksessa, B[a]P:n konsentraatio on mer- (cid:181)g/m3). Kreosoottiyhdisteiden kitt(cid:228)v(cid:228) aineenvaihduntatuotteita on voitu havaita kreosootin parissa ty(cid:246)skentelevien henkil(cid:246)iden virtsassa hengityksen tai ihokosketuksen kautta tapahtuneen altistumisen j(cid:228)l- keen. (0,39(cid:151)0,89 (Kuluttajien) altistuminen muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) tapahtuu k(cid:228)sitellyn puun v(cid:228)lityksell(cid:228), esimerkiksi Tans- kassa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n usein vanhoja rautateiden ratap(cid:246)lkkyj(cid:228) puutarhoissa ja leikkikentill(cid:228). Altistuminen ihokosketuk- sen kautta voi tapahtua ulkona tapahtuvien toimintojen yhteydess(cid:228), erityisesti kes(cid:228)ll(cid:228), kun korkea l(cid:228)mp(cid:246)tila joh- taa kreosootin konsentraation lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen puun pin- nalla ja ihmisill(cid:228) on enemm(cid:228)n suojaamatonta ihoa alt- tiina ihokosketukselle. Leikkikentill(cid:228) k(cid:228)ytettyjen vanho- jen ratap(cid:246)lkkyjen pinnasta otetut puun(cid:228)ytteet osoittivat korkeata B[a]P-konsentraatiota (konkreettisia lukuja ei esitetty). 75) Altistuminen muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) voi tapahtua my(cid:246)s silloin kun kyll(cid:228)stetty(cid:228) puuta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n rakennus- t(cid:246)iss(cid:228) tai kun tehd(cid:228)(cid:228)n pintak(cid:228)sittelyj(cid:228) kreosoottimaaleil- la. 77) Tanskan viranomaiset mainitsevat my(cid:246)s, ett(cid:228) kreosoo- tilla on ekomyrkyllisi(cid:228) vaikutuksia sek(cid:228) maahan ett(cid:228) veteen. Kreosootti ja kreosootin saastuttama sedimentti osoittavat eritt(cid:228)in nopeata myrkkyvaikutusta veden eli(cid:246)i- hin. Monet kreosootin sis(cid:228)lt(cid:228)mist(cid:228) aineista voivat kerty(cid:228) luontoon biologisesti. Kreosootin eritt(cid:228)in nopea myrkky- vaikutus veden eli(cid:246)ihin ja kreosootin ja sen monien jotka mahdollistavat aineosien lipofiiliset ominaisuudet, biologisen kertymisen, ovat tekij(cid:246)it(cid:228), joiden takia kreo- sootin ei toivota p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)n ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n. 78) PAH-yhdisteet haihtuvat kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta, ja koostumus muuttuu ajan kuluessa. Jotkin maan pin- nassa esiintyv(cid:228)t PAH-yhdisteet voivat hajota auringon s(cid:228)teilyn vaikutuksesta. My(cid:246)s mikrobit voivat hajottaa PAH-yhdisteit(cid:228). Mikrobiologinen hajoaminen voi tapah- tua aerobisissa ja anaerobisissa olosuhteissa. V(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n nelj(cid:228) rengasta sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t PAH-yhdisteet voivat olla vai- keasti hajoavia. Hajoaminen ei ole t(cid:228)ydellist(cid:228), ja tutki- mukset on suoritettu veden l(cid:228)mp(cid:246)tilan ollessa yli 20 (cid:176)C, kun taas Tanskassa pohjaveden l(cid:228)mp(cid:246)tila on alle 10 (cid:176)C. Koska Tanskassa l(cid:228)mp(cid:246)tila on matalampi ja s(cid:228)teilyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) v(cid:228)h(cid:228)isempi muihin yhteis(cid:246)n maihin verrattuna, kreosootin valokemiallinen ja mikrobiologinen hajoami- nen ovat my(cid:246)s v(cid:228)h(cid:228)isempi(cid:228). 79) Kreosootin k(cid:228)yt(cid:246)n jatkuminen Tanskassa lis(cid:228)isi jo esiin- tyv(cid:228)(cid:228) PAH-yhdisteiden aiheuttamaa saastumista, ja Tans- kan maantieteellisen aseman ja ilmasto-olosuhteiden vuoksi kreosootti hajoaa hyvin hitaasti. Kreosootilla k(cid:228)si- tellyn puun polttaminen voi vapauttaa suuria konsent- Jos k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta poltetaan raatioita PAH-yhdisteit(cid:228). yksityiskotien tulisijoissa, konsentraatiot lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t ihmis- ten terveysriskej(cid:228). 80) Kreosootti sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) B[a]P:n lis(cid:228)ksi my(cid:246)s muita aineita, jotka ovat haitallisia ihmisten terveydelle ja jotka voivat uhata juomaveden laatua Tanskassa, jos niit(cid:228) valuu poh- javeteen. Muun muassa fenolit, naftaleeni ja bentsopy- jotka voivat reenit ovat kreosootin sis(cid:228)lt(cid:228)mi(cid:228) aineita, p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) pohjaveteen. Konsentraatio ylitt(cid:228)(cid:228) Tanskan laa- tuvaatimukset. Tanskassa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n puhdistamatonta pohjavett(cid:228) juomaveten(cid:228). 76) Kreosootilla k(cid:228)siteltyjen ratap(cid:246)lkkyjen polttaminen avo- tulella johtaa korkeisiin PAH-yhdisteiden konsentraatioi- hin. K(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) elinaikana kertyneit(cid:228) annoksia par- haana sy(cid:246)p(cid:228)riskin indikaattorina (cid:228)killinen altistuminen 3. 1. 3 Tanskan kannan arviointi (20) Ks. alaviite 8. 81) Tanskan viranomaisten kantaa on arvioitava vertaamalla sit(cid:228) kreosootin myrkyllisyytt(cid:228) ja ekomyrkyllisyytt(cid:228) kos- L 329/92 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 kevaan tietoon. Lis(cid:228)ksi on huomattava, ett(cid:228) kaikki se joka k(cid:228)sittelee Tanskan viranomaisten esitt(cid:228)m(cid:228) tieto, kreosootin arveluttavia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, oli vanhentunutta ja jo tiedossa direktii- vin 94/60/EY valmistelun aikana. Erityisesti k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevasta tiedosta, joka koski karsinogeenisyytt(cid:228), keskus- teltiin perusteellisesti kreosootin luokituksen yhteydess(cid:228) direktiivin valmistelun aikana. 82) Kaikki tutkimustulokset, jotka on saatu erilaisista tutki- muksista, on mainittu edell(cid:228) osassa (cid:148)Yleist(cid:228) kreosootis- ta(cid:148). Vasta aivan (cid:228)skett(cid:228)in on saatu kokeellista tietoa, joka osoittaa, ett(cid:228) alle 50 ppm B[a]P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n kreosootin aiheuttama karsinogeeninen riski saattaa olla huomioon otettava. 83) Mit(cid:228) tulee ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden altistumiseen hengityksen kaut- ta, on kyseenalaista, onko yhdysvaltalaisessa laitoksessa kauan sitten mitatulla tiedolla merkityst(cid:228) Tanskan yhtey- dess(cid:228), koska Tanskassa ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden tehokas suojelu on varmistettu asiaankuuluvin standardein. Lis(cid:228)ksi Alan- komaiden viranomaiset ovat my(cid:246)s tutkineet direktiivist(cid:228) 94/60/EY poikkeamista koskevassa EY:n perustamissopi- muksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaan perustuvassa pyynn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n riskej(cid:228), jotka aiheutuvat ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille hen- gityksen kautta tapahtuvan altistumisen seurauksena, ja p(cid:228)(cid:228)tyneet siihen, ett(cid:228) kyseiset riskit voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228). 84) Tutkimus, johon Tanskan viranomaiset perustavat v(cid:228)it- teens(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) altistuminen kreosootille johtaa iho- sy(cid:246)v(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntyneeseen esiintymiseen, on jo mainittu edell(cid:228) (21). Itse asiassa tutkijoiden omat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t eiv(cid:228)t ole lainkaan niin selvi(cid:228) kuin Tanskan viranomaisten p(cid:228)(cid:228)- telm(cid:228)t ((cid:148)ei valideja p(cid:228)(cid:228)telmi(cid:228)(cid:148)); sama p(cid:228)tee muiden epi- demiologisten tutkimusten p(cid:228)(cid:228)telmiin. 85) Mit(cid:228) tulee muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) tapahtuvaan altistumiseen, on korostettava, ett(cid:228) kaikki havainnot, jotka on tehty kreosootin haitallisista terveysvaikutuksis- ta, perustuvat voimakkaaseen pitk(cid:228)aikaiseen altistumi- seen el(cid:228)inkokeissa tai ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). Kirjallisuudessa ei ole mainintoja ihosy(cid:246)p(cid:228)tapauksista (tai muista sy(cid:246)p(cid:228)ta- pauksista), joiden syyksi voidaan katsoa muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) tapahtuva altistuminen kreosootille. 86) Tanskassa puun kyll(cid:228)styst(cid:228) kreosootilla on harjoitettu yli 100 vuotta. Kolme kyll(cid:228)styslaitosta oli toiminnassa vuonna 1987, jolloin sovellettiin hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). luvat sallivat kreosootin k(cid:228)yt(cid:246)n vain Tapauskohtaiset puun k(cid:228)sittelemiseksi teollisuuslaitoksissa. K(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) oli rajoitettu rautateiden ratap(cid:246)lk- kyihin ja pylv(cid:228)isiin. Viimeisen hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n voimassa- oloaika p(cid:228)(cid:228)ttyi tammikuussa 1991. Sen j(cid:228)lkeen ei ole my(cid:246)nnetty yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). Taulukosta 2 ilmenee kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) Euroopassa vuonna 1990 eli ennen kuin viimeisen kreosootin k(cid:228)yt(cid:246)n salli- van hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n voimassaoloaika p(cid:228)(cid:228)ttyi Tanskassa. suljetuissa 87) Jo vuonna 1990 Tanskassa k(cid:228)ytettiin toiseksi v(cid:228)hiten kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta henkil(cid:246)(cid:228) kohti, ja se oli niit(cid:228) maita, joissa k(cid:228)ytt(cid:246) oli v(cid:228)h(cid:228)isint(cid:228) pinta-alaa kohti. Kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) alkoi v(cid:228)henty(cid:228) jo 1970-luvun alkupuolella, jolloin alettiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sen sijaan muita kyll(cid:228)stysaineita, kuten kupari-kromi-arsee- nikomplekseja. 88) Tanskalla ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) epidemiologisia todisteita, haitallisia tapauksia koskevia selontekoja eik(cid:228) tietoa tai arviota eri altistumistavoilla saadusta kreosoottiannos- tuksesta. Sen vuoksi ei ole mahdollista tehd(cid:228) suoria ar- vioita Tanskan v(cid:228)est(cid:246)n saamasta kreosootin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) tai kreosootin haitallisesta vaikutuksesta v(cid:228)est(cid:246)(cid:246)n. Koska kuitenkin tiedet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Tanskassa kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246) on v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) henkil(cid:246)(cid:228) kohti ja pinta-alaa kohti, altistuminen Jos direktiivi(cid:228) 94/60/EY on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). sovellettaisiin, altistuminen todenn(cid:228)k(cid:246)isesti lis(cid:228)(cid:228)ntyisi, mutta ei ole mahdollista tehd(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisi(cid:228) arvioita. Kui- tenkaan merkitt(cid:228)v(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)ys ei johtaisi muita Euroo- pan maita suurempiin altistumisarvoihin. Taulukko 2 Kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutus Euroopassa (1990) (22) Maa K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa 1990 (m3/vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/henkil(cid:246) (10ﬂ3 m3/henkil(cid:246)/vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/km2 (m3/km2/vuosi) Saksa Alankomaat Espanja Italia 150 000 100 000 93 000 74 000 2,3 6,7 2,4 1,3 0,4 2,9 0,2 0,3 (21) Ks. alaviite 8. (22) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 19, s. 13. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/93 Maa K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa 1990 (m3/vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/henkil(cid:246) (10ﬂ3 m3/henkil(cid:246)/vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/km2 (m3/km2/vuosi) Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Ranska Belgia Norja Irlanti Suomi Tanska 65 000 57 000 45 000 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 Eurooppa 1 000 000 1,1 7,1 0,8 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,3 0,1 0,08 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 jos kuluttajat polttavat 89) Tanska mainitsee PAH-yhdisteiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta, t(cid:228)llaista puuta. T(cid:228)ll(cid:228) tavalla h(cid:228)vitetyn puun m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ei esitet(cid:228) tietoja; lis(cid:228)ksi on huomattava, ett(cid:228) puun (k(cid:228)sitellyn tai k(cid:228)sittelem(cid:228)tt(cid:246)- m(cid:228)n) polttaminen tuottaa aina tietyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n PAH-yh- disteit(cid:228). Tanskan viranomaisten vanhojen ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistettujen ratap(cid:246)lkkyjen h(cid:228)vitt(cid:228)mist(cid:228) koskeva huoli ei poikkea sellaisten muiden maiden tilanteesta, joissa har- joitetaan k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistetun kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kauppaa, joten se ei voi olla n(cid:228)ytt(cid:246) erityisest(cid:228) tilanteesta. 92) 90) Kreosoottiin liittyvien l(cid:228)hteiden aiheuttama ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastuminen voi koostua kreosoottia k(cid:228)ytt(cid:228)vien kyll(cid:228)s- tyslaitosten p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) ilmaan ja veteen, k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poiste- tuista laitoksista vuotavasta ja huuhtoutuvasta saasteesta ja k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta maahan ja veteen joutuvista kreo- sootin aineosista. Sen seurauksena on mahdollista, ett(cid:228) PAH:iden tapaiset aineet saastuttavat maan ja veden eli(cid:246)it(cid:228). Kuitenkin ymp(cid:228)rist(cid:246)n eri alueilla havaitut PAH- yhdisteet ovat per(cid:228)isin eri l(cid:228)hteist(cid:228). Yleens(cid:228) on vaikeata lukea niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) jonkin erityisen l(cid:228)hteen, kuten kreosootin, syyksi. vain 91) Tanskassa kreosoottiyhdisteit(cid:228) on havaittu maassa ja puunkyll(cid:228)styslaitosten suljettujen pohjavedess(cid:228) l(cid:228)heisyydess(cid:228). Tanska on asettanut ohjeelliset raja-arvot joidenkin orgaanisten aineiden pitoisuudelle maassa ja pohjavedess(cid:228). Ekomyrkyllisten vaikutusten v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi PAH-yhdisteiden kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n on oltava alle 1 mg kuivapainokiloa kohti. Pelk(cid:228)n B[a]P:n raja-arvo on 0,1 mg/kg. Kuuden PAH-yhdisteen (mukaan luettuna B[a]P) summan raja-arvoa 0,2 (cid:181)g/l k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n veden laa- tukriteerin(cid:228). Joissakin saastuneissa paikoissa (suljetut kyl- l(cid:228)styslaitokset) on havaittu B[a]P:n konsentraatioita, joi- den m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on ollut jopa 320 mg/kg maassa ja jopa 3 (cid:181)g/l joissakin vesin(cid:228)ytteiss(cid:228). Normaalia tai yleist(cid:228) tilan- netta koskevia tietoja ei kuitenkaan esitetty. Pyynn(cid:246)ss(cid:228) esille tuodun Tanskan erityisen tilanteen suh- teen p(cid:228)tee seuraava analyysi: Tanska esitt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sill(cid:228) on erityinen ongelma, koska juomavesi tuotetaan yleens(cid:228) suoraan puhdistamattomasta pohjavedest(cid:228), joka siksi tar- vitsee erityist(cid:228) suojelua. K(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) voisi joh- taa pohjaveden saastumiseen sen seurauksena, ett(cid:228) maan kanssa kosketuksessa olevasta k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta voisi huuhtoutua kreosoottiyhdisteit(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Tanskassa on kolme paikkaa, joilla sijaitsee suljettu kreosoottikyl- l(cid:228)styslaitos, joissa on havaittu PAH-yhdisteiden kohon- neita pitoisuuksia pohjavedess(cid:228) ja joiden viereisien aluei- den pohjavett(cid:228) ei k(cid:228)ytet(cid:228) juomaveden l(cid:228)hteen(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) saastuminen on kuitenkin seurausta kyll(cid:228)styslaitosten toimintatavoista, eik(cid:228) sit(cid:228) voida yleist(cid:228)(cid:228) rautateiden rata- p(cid:246)lkkyin(cid:228) tai s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)in(cid:228) k(cid:228)ytettyyn kreosootilla k(cid:228)si- teltyyn puuhun. Kuten edell(cid:228) on esitetty, PAH-yhdistei- den valuminen kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta maahan tai pohjaveteen on tuskin merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), koska yhdisteet ovat useimmiten, jopa vuosienkin j(cid:228)lkeen, hyvin lyhyell(cid:228) joista ne alun et(cid:228)isyydell(cid:228) niist(cid:228) pylv(cid:228)ist(cid:228) tai paaluista, imeytyv(cid:228)t voimak- perin ovat per(cid:228)isin. PAH-yhdisteet kaasti maan orgaaniseen ainekseen, ja niiden mahdolli- suus p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) pohjaveteen on h(cid:228)vi(cid:228)v(cid:228)n pieni. Perustelua, joka koskee pohjaveden yleist(cid:228) suojelua kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta per(cid:228)isin olevan kreosootin aiheutta- malta saastumiselta, ei siten voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). 93) Tietoja ei ollut saatavissa Tanskan vesiss(cid:228) ja sedimen- teiss(cid:228) olevien kreosootin aineosien konsentraatioista. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevan tiedon perusteella n(cid:228)ytt(cid:228)isi silt(cid:228), ett(cid:228) lukuun ottamatta kolmen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistetun puunkyll(cid:228)s- tyspaikan aiheuttamaa paikallista saastumista Tanskan L 329/94 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 vesiymp(cid:228)rist(cid:246) ei ole kohtuuttomasti kreosootin tai sen PAH-aineosien saastuttama. 3. 1. 4 Myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean arvio 94) 95) Jos Tanskassa alettaisiin soveltaa direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), yleis(cid:246)n altistuminen kreosootille mahdolli- sesti lis(cid:228)(cid:228)ntyisi, koska silloin kuluttajille sallittaisiin kreo- sootin k(cid:228)ytt(cid:246), k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) lis(cid:228)(cid:228)ntyisi ja teolli- suudessa k(cid:228)ytett(cid:228)isiin rautateiden ratap(cid:246)lkkyjen ja pyl- v(cid:228)iden kyll(cid:228)st(cid:228)miseen kreosoottia, jonka B[a]P-pitoisuus olisi nykyist(cid:228) suurempi. On melko mahdotonta arvioida, kuinka suuri lis(cid:228)ys t(cid:228)m(cid:228) olisi, koska tuotetta ei ole ollut markkinoilla moniin vuosiin. 98) Valmisteltaessa direktiivi(cid:228) 94/69/EY, direktiivin 67/548/ ETY (24) 21. mukautusta tekniikan kehitykseen, j(cid:228)senval- tiot p(cid:228)(cid:228)siv(cid:228)t sopimukseen siit(cid:228), ett(cid:228) 50 ppm oleva B[a]P- pitoisuus voidaan katsoa turvalliseksi. Kuten johdanto- osan 59 kappaleessa jo mainittiin, komissio ja j(cid:228)senval- tiot sopivat kuitenkin yhteisess(cid:228) julistuksessa siit(cid:228), ett(cid:228) ne tarkistavat tilanteen niiden tulosten perusteella, jotka saadaan teollisuuden aloitteesta ja IARC:n kanssa yhteis- ty(cid:246)ss(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kivihiilitervan tisleiden sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheutta- via ominaisuuksia koskevasta meneill(cid:228)(cid:228)n olevasta tutki- muksesta. Erityinen huoli, jonka Alankomaiden ja Saksan viran- ilmaisivat direktiivist(cid:228) 94/60/EY poikkeamista omaiset koskevissa EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaan perustuvissa pyynn(cid:246)iss(cid:228)(cid:228)n, koskee kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta valmistettuja leikkikent(cid:228)n laitteita. Tietoja ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) Tanskan osalta, kuten ei t(cid:228)ss(cid:228) k(cid:228)sitellyiss(cid:228) muissakaan tapauksissa, mutta laskelmat ja arviot johtaisivat luultavasti lukuihin, jotka olisivat verrattavissa Alankomaiden, Saksan ja Ruotsin pyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228) tehtyjen tutkimusten sis(cid:228)lt(cid:228)miin lukuihin, koska tilanne, jossa lapset leikkiv(cid:228)t kreosootilla k(cid:228)sitellyll(cid:228) leikkikent(cid:228)n laitteella, ei ole maakohtainen. Sen vuoksi voidaan soveltaa n(cid:228)iden pyynt(cid:246)jen yhtey- dess(cid:228) tehtyj(cid:228) altistumista koskevia arvioita. Tulokset oli- vat seuraavat: 99) T(cid:228)m(cid:228) tutkimus (25) annettiin komission k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tammi- kuussa 1998. Tutkimuksessa testattiin sponsoroivan yhti(cid:246)n (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Saksa) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n antamien B[a]P-pitoisuudeltaan 10 ja 275 ppm olevien kahden kreosoottituotteen sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia vaikutuksia. Tuot- teiden korkean viskositeetin takia niit(cid:228) ei voitu testata suoraan hiirten iholla, vaan tuotteet laimennettiin tolu- eenilla. Kokeessa testattiin tuotetta 62 hiiren ryhmill(cid:228) 78 viikon ajan erivahvuisina liuoksina ja siten eri B[a]P-pi- toisuuksina; lis(cid:228)ksi testattiin puhtaita B[a]P-yhdisteliuok- sia ja puhdasta tolueenia (2 kertaa viikossa, 25 (cid:181)l). Tutkimusaikana havaittiin kasvainten muodostumista, ja koe-el(cid:228)imet tutkittiin tarkasti tutkimuksen j(cid:228)lkeen. 96) Tutkimuksessa, jonka komissio teetti Ruotsin pyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228), laskettiin altistuminen kreosootille ihokoske- tuksen kautta lapsilla, jotka leikkiess(cid:228)(cid:228)n joutuvat koske- tukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn kuivan puun kanssa. Arvo oli 0,85 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa, jossa altistumisaika oli 2 tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), ihosta 50 prosenttia oli peitettyn(cid:228) ja lapsen paino oli 15 kg, ja 1,7 ng paino- kiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), kun altistumisaika oli 4 tuntia p(cid:228)i- v(cid:228)ss(cid:228). Alankomaiden viranomaiset p(cid:228)(cid:228)tyiv(cid:228)t mallilaskel- massaan, tosin k(cid:228)ytt(cid:228)en hiukan erilaista metodologiaa, altistumisen p(cid:228)ivitt(cid:228)iseen annokseen 2 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), joka on hyvin l(cid:228)hell(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) tulosta ja lis(cid:228)(cid:228) siten sen luotettavuutta. Altistuminen Tanskassa voisi normaalisti olla samanlaista. 100) Komissio antoi t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen sek(cid:228) kaikki muut kreosoottia koskevia tieteellisi(cid:228) tietoja ja altistumista koskevia tietoja sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t asiakirjat myrkyllisyytt(cid:228), eko- myrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Tiedekomiteaa pyydettiin arvioimaan, riitt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) tieteellinen n(cid:228)ytt(cid:246) tukemaan sit(cid:228) mielipidett(cid:228), jonka mukaan kuluttajille aiheutuu sy(cid:246)p(cid:228)riski B[a]P-yhdisteit(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kreosootista ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta, ja mik(cid:228)li riski on olemas- sa, arvioimaan, voidaanko riskin suuruus arvioida tai kvantifioida. Tiedekomitea esitti kantansa 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998. Lausunto tarkistettiin 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999. 97) Alankomaiden viranomaisten mukaan t(cid:228)llaisesta altistu- misesta aiheutuvat riskit ovat suuruudeltaan sellaisia, ett(cid:228) niit(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Lis(cid:228)ksi eri tutkimuksissa suosi- teltiin, ett(cid:228) komissio odottaisi ennen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) teke- mist(cid:228) tuolloin parhaillaan k(cid:228)ynniss(cid:228) olevan pitk(cid:228)aikaisen karsinogeenisyystutkimuksen tuloksia (23) (tulokset saa- tiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuoden 1998 alussa). Myrkyllisyytt(cid:228), eko- myrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) tiedekomitea on tutkinut t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen tulokset, ja analyysi esite- t(cid:228)(cid:228)n seuraavassa: 101) Tiedekomitea toteaa, ett(cid:228) Fraunhofer-tutkimuslaitoksen tutkimus on suunniteltu huolellisesti ja ett(cid:228) tutkimus vahvistaa kivihiilitervavalmisteiden karsinogeenisuuden. PAH-yhdisteiden, B[a]P mukaan lukien, mahdollisen genotoksisuuden vuoksi kyseisille yhdisteille ei voi m(cid:228)(cid:228)- ritell(cid:228) sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaa enimm(cid:228)ispitoisuutta. Tutki- muksesta k(cid:228)y selke(cid:228)sti ilmi se, ett(cid:228) tutkittujen valmistei- den B[a]P-pitoisuuden sek(cid:228) kasvaimen saaneiden el(cid:228)in- ten lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)lill(cid:228) on lineaarinen annos-vaste-suhde. Kummankin valmisteen kyky synnytt(cid:228)(cid:228) ihokasvaimia on (23) Ks. alaviite 7. (24) EYVL L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (25) Ks. alaviite 7. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/95 viisinkertainen verrattuna puhtaaseen B[a]P:hen, mik(cid:228) johtuu oletettavasti kreosootin muista sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheutta- vista ainesosista. Tutkimuksesta voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) kreosootti, jonka B[a]P-pitoisuus on 50 ppm, aiheuttaa huomattavaa ihosy(cid:246)v(cid:228)n esiintymist(cid:228) hiirill(cid:228). 102) Hiirten ihoaltistumiskokeessa havaittujen ilmi(cid:246)iden mer- kityst(cid:228) ihmisen altistumistilanteita silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en ei voida arvioida riitt(cid:228)v(cid:228)sti nykyisten tietojen perusteella. Hiirten karsinogeenisuustietojen ekstrapoloiminen ihmi- siin tuo mukanaan my(cid:246)s tiettyj(cid:228) ep(cid:228)varmuustekij(cid:246)it(cid:228), mik(cid:228) johtaa vaikeuksiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hiirilt(cid:228) mitattuja karsi- nogeenisuustietoja suoraan ihmisten sy(cid:246)p(cid:228)riskin arvioi- misessa. Ihon herkkyys altistua kreosootin sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ai- heuttaville tekij(cid:246)ille on riippuvainen el(cid:228)inlajista, ja herk- kyyteen vaikuttavat ihon morfologia ja fysiologia, ihon metabolinen aktivaatio ja inaktivaatio sek(cid:228) korjautu- misprosessit. Kaiken k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevan tiedon perus- teella sy(cid:246)p(cid:228)riski(cid:228) on vaikea arvioida tieteellisin perustein esimerkiksi kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa tekemi- siin joutuvien lasten osalta. 103) Tiedekomitea laski Fraunhofer-tutkimuslaitoksen teke- m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa saatujen tietojen perusteella puh- taan B[a]P-yhdisteen sy(cid:246)v(cid:228)naiheuttamiskyky(cid:228) ilmaise- vaksi T25-arvoksi 13 (cid:181)g painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228). T25 on painokiloa kohti annettava krooninen p(cid:228)ivitt(cid:228)isan- nos, joka johtaa 25 prosentilla koe-el(cid:228)imist(cid:228) kasvaimen muodostumiseen tietyss(cid:228) kudososassa lajille tyypillisen elini(cid:228)n aikana. Testattujen kreosoottisekoitusten kyky aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) oli viisinkertainen (2,7 (cid:181)g painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)). 104) lasketut jonka komissio teetti Ruotsin hake- Jos tutkimuksessa, muksen johdosta, altistumisarvot 0,85 ng B[a]P:t(cid:228) painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) (leikkiaika 2 tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) ja 1,7 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) (leikkiaika 4 tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) olisivat l(cid:228)hell(cid:228) todellista altistumista, t(cid:228)m(cid:228) johtaisi elinik(cid:228)isen p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen tapauk- sessa elinik(cid:228)iseen sy(cid:246)p(cid:228)riskiin, joka on suuruudeltaan 8,2 (cid:215) 10ﬂ5 (vastaavasti 1,63 (cid:215) 10ﬂ4) eli selv(cid:228)sti huolestut- tava, p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen tapauksessa 10 vuoden ajan 70 vuoden kokonaisajasta riskiin, joka on suuruu- deltaan 1,16 (cid:215) 10ﬂ5 (vastaavasti 2,33 (cid:215) 10ﬂ5) (Alankomai- den olettamus), ja p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen tapauksessa 5 vuoden ajan 70 vuoden kokonaisajasta riskiin, joka on suuruudeltaan 0,58 (cid:215) 10ﬂ5 (vastaavasti 1,16 (cid:215) 10ﬂ5) (Sak- san olettamus). Alankomaiden viranomaisten laskemien altistumisannosten (2 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) tai Saksan altistumisannosten (2,62) ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) k(cid:228)ytt(cid:246) lis(cid:228)isi n(cid:228)it(cid:228) riskej(cid:228) annosten suhteessa. viranomaisten laskemien nut juomavedess(cid:228) olevien genotoksisten sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheutta- vien aineiden hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi riskitasoksi. 106) tiedekomitea huomauttaa, ett(cid:228) altistumisarvoa Lis(cid:228)ksi 2 ng B[a]P-yhdisteit(cid:228) painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), joka on pahimpana mahdollisena tilanteena pidett(cid:228)v(cid:228) altistumi- nen (B[a]P:lle lasten joutuessa kosketukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa, on verrattava arvioihin, jotka koskevat B[a]P:n joutumista elimist(cid:246)(cid:246)n ravinnon kautta. Vuosittain ravinnon kautta elimist(cid:246)(cid:246)n joutuvien B[a]P- m(cid:228)(cid:228)rien on arvioitu olevan suuruusluokkaa 0,3(cid:151)1,6 mg, mist(cid:228) saataisiin 70 kg painavien henkil(cid:246)iden p(cid:228)ivitt(cid:228)is- annokseksi 12(cid:151)63 ng painokiloa kohti (m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat siten paljon suurempia kuin ihoaltistumisen tapaukses- sa). 107) Tiedekomitea tekee seuraavat yleiset johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset: 1. B[a]P-yhdisteiden genotoksisuuden ja Fraunhofer-tut- kimuslaitoksessa tehdyn hiirten ihoaltistumiskokeen tulosten perusteella tieteellinen n(cid:228)ytt(cid:246) riitt(cid:228)(cid:228) tuke- maan mielipidett(cid:228), jonka mukaan kuluttajille aiheu- tuu sy(cid:246)p(cid:228)riski jo alle 50 ppm B[a]P-yhdisteit(cid:228) sis(cid:228)l- t(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kreosootista ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)si- tellyst(cid:228) puusta. testatusta B[a]P on hyv(cid:228) kreosoottivalmisteesta aiheutuvaa sy(cid:246)p(cid:228)vaaraa koskeva indikaattori, koska sy(cid:246)v(cid:228)n esiintymisen ja B[a]P-annoksen v(cid:228)lill(cid:228) oli li- neaarinen vastaavuussuhde. Kreosoottivalmisteen kyky aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) oli kuitenkin viisinkertainen verrattuna valmisteen B[a]P-pitoisuuden perusteella arvioituun kykyyn. 2. Vaikka otetaan huomioon kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa kosketukseen joutuville lapsille aiheutu- vien riskien arviointiin liittyv(cid:228)t huomattavat ep(cid:228)var- muustekij(cid:228)t, riskin suuruus antaa selv(cid:228)sti aihetta huoleen. Suurin arvioitu altistuminen on kuitenkin noin 6(cid:151)30 kertaa alempi kuin aikuisv(cid:228)est(cid:246)n altistu- minen B[a]P-yhdisteelle ravinnon kautta. Jotta altistumistilannetta voitaisiin arvioida entist(cid:228) suoritettava kyseiselle yhdisteelle paremmin, olisi altistuvia lapsia koskeva todellisuuspohjainen aineta- setutkimus. T(cid:228)llaisen tutkimuksen suorittaminen olisi eritt(cid:228)in monimutkaista ja vaatisi suuria voimavaroja, ja lis(cid:228)ksi tutkimus nostaisi esiin eettisi(cid:228) kysymyksi(cid:228). 105) Uusimmassa tutkimuksessa saadun kreosootin ihosy(cid:246)- p(cid:228)vaikutuksen annos-vaste-suhteen, siten kuin tiedeko- mitea on sen laskenut, ja valitun altistumismallin perus- teella riski on n(cid:228)in ollen jonkin verran tai selke(cid:228)sti yli arvon 1 (cid:215) 10ﬂ5, jota Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246) on ehdotta- 3. 1. 5 Yleinen arvio 108) Tanskan viranomaiset eiv(cid:228)t ole esitt(cid:228)neet eik(cid:228) muussa tutkimuksessa kyetty osoittamaan, ett(cid:228) Tanskassa vallit- L 329/96 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 sisi erityistilanne, mit(cid:228) tulee PAH-yhdisteiden aiheutta- maan ymp(cid:228)rist(cid:246)n yleiseen saastumiseen tai ihmisten tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n alistumiseen PAH-yhdisteille, jotka ovat per(cid:228)isin kreosootin tai kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)y- t(cid:246)st(cid:228), tai ett(cid:228) t(cid:228)llainen erityistilanne vallitsisi, jos Tans- kassa sovellettaisiin direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). 109) Komissio on kuitenkin saanut lis(cid:228)tietoja kreosootin ris- keist(cid:228) ihmisten terveydelle direktiivi(cid:228) 94/60/EY koske- vien samantapaisten poikkeuspyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228), joita Alankomaat, Saksa ja Ruotsi ovat tehneet EY:n perusta- missopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohdan perus- teella. Se on saanut my(cid:246)s n(cid:228)it(cid:228) riskej(cid:228) koskevaa uutta tieteellist(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) laajasta tutkimuksesta, joka on tehty yhteis(cid:246)n direktiivin antamisen j(cid:228)lkeen. 110) Tiedekomitea arvioi uusimpien tutkimustietojen perus- teella, ett(cid:228) B[a]P:t(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) kreosootti ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitelty puu aiheuttavat ihmisille sy(cid:246)p(cid:228)riskin, jonka suuruutta ei voida arvioida varmasti. Altistumista huomioon ottaen komissio katsoo, ett(cid:228) toimenpiteet, joiden tarkoi- tuksena on v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) ihon pitk(cid:228)llist(cid:228) kreosootille altistu- misen mahdollisuutta joko jouduttaessa suoraan koske- tukseen kreosootin kanssa tai jouduttaessa kosketukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa, ovat perusteltuja ennaltavarautumisperiaatteen mukaisesti. ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t koskevat kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muunlaista soveltamista ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 113) Vaikka Tanskan viranomaiset ovat ilmaisseet aikomuk- sensa kielt(cid:228)(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun sill(cid:228) hetkell(cid:228) sallitut k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitukset 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 antamassaan EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaan perustuvassa ilmoituksessa, Tanskan viranomaisten ilmoittama kansallinen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei sis(cid:228)ll(cid:228) k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Koska n(cid:228)it(cid:228) toimenpiteit(cid:228) ei ole annettu virallisesti tiedoksi komis- siolle, niit(cid:228) ei voida vahvistaa t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228). parlamentin 114) Komissio on jo aloittanut perustamissopimuksen 95 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkimuksen siit(cid:228), onko syyt(cid:228) mukauttaa direktiivin 94/60/EY kreosoottia koske- vat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset tekniikan kehitykseen. Lis(cid:228)ksi komissio arvioi kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998 annetussa Euroopan direktiiviss(cid:228) ja 98/8/EY (26) s(cid:228)(cid:228)detyn tarkistusohjelman mukaisesti tar- kistusohjelman yleisen aikataulun mukaan ja ottaa samalla huomioon ohjelman tosiasiallisen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- non yhteydess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritetyt mahdolliset muut ensisijaiset tutkimuksen ja teknologisen tavoitteet. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi kuuluvassa puiteohjelmaan nelj(cid:228)nteen kehitt(cid:228)misen meneill(cid:228)(cid:228)n olevassa tutkimushankkeessa tarkastellaan kreosootilla k(cid:228)siteltyjen pylv(cid:228)iden tuotantoketjua ja k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) (27). neuvoston 111) T(cid:228)llaisia ne jos ovat pit(cid:228)(cid:228) yleisen voidaan toimenpiteit(cid:228) perusteltuina suhteellisuuden ainoastaan, periaatteen mukaisia, eli toimenpiteet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) sit(cid:228), mik(cid:228) on sopivaa ja tarpeellista perusteltuun tavoitteeseen pyrkimisen kannalta. N(cid:228)in ollen Tanskan viranomaisten komissiolle ilmoittama lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) vain, mik(cid:228)li t(cid:228)ss(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskeva lupaj(cid:228)rjestely, joka tekee mahdolliseksi t(cid:228)llaisen luvan saamisen, jos se on sopusoinnussa ihmis- ten terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun tarpeen kanssa. 112) On huomattava, ett(cid:228) Tanskan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka olivat ennen direktiivin 94/60/EY hyv(cid:228)ksymist(cid:228), voimassa jossa ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n, kreosootin B[a]P-pitoisuuden erityist(cid:228) tai raja-arvoa kreosootin muita fysikaalis-kemiallisia ominaisuuksia. 95 artiklan 4 kohta sallii kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vahvis- tamisen vain 30 artiklassa mainittujen t(cid:228)rkeiden syiden perusteella tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n tai ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun perusteella. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ttyj(cid:228) toimenpiteit(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n suojelevia kansallisia toimenpiteit(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Sen vuoksi Tanskan pyynt(cid:246) voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) vain, koska kansallisen lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n noudattaminen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) yht(cid:228)- k(cid:228)(cid:228)n tuotetta, joka ei olisi direktiiviss(cid:228) 94/60/EY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t- tyjen raja-arvojen mukainen, ei ole hyv(cid:228)ksytty. Tanskan 3. 2 Mielivaltainen syrjint(cid:228) 115) Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) k(cid:228)y- tet(cid:228) mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n. Yhteis(cid:246)n tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti se, ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) ei esiinny, merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) samankaltaisessa tilanteessa olevia ei saa kohdella eri tavalla ja ett(cid:228) erilaisessa tilanteessa ole- via ei saa kohdella samankaltaisella tavalla. 116) Kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien tuotteiden markkinoille saatta- mista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat rajoitukset Tanskan lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ovat yleisi(cid:228) kaikkien sellaisten tuotteiden osal- ta, jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t kreosoottia. Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ei ole erityisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) eri tuotelajeille. Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei vaikuta joihinkin tuotteisiin eri tavalla kuin toisiin sen perusteella, ovatko tuotteet kotimaisia vai tuotuja, vaan sit(cid:228) sovelletaan kaikkiin kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)viin tuottei- siin. Siten ei ole todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) Tanskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:246)(cid:228) voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) mielivaltaisen syrjinn(cid:228)n keinona yhteis(cid:246)n taloudellisten toimitsijoiden kesken. (26) EYVL L 123, 24. 4. 1998, s. 1. (27) Tutkimussopimus FAIR5-CT98-3933 (nelj(cid:228)s TKK-puiteohjelma), Integrating the Processes involved in the Production of creosoted utility poles. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/97 3. 3 J(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty 121) rajoittaminen toimenpiteet tuotteiden markkinointia 117) Yhteis(cid:246)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) poikkeavat tiukemmat kansalliset ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien rajoitusten alalla muodostavat yleens(cid:228) kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteis(cid:246)ss(cid:228), ei voida saattaa markki- noille kyseisiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyn k(cid:228)sitteen tarkoituk- sena on est(cid:228)(cid:228) se, ettei 4 kohdan perusteisiin pohjautuvia rajoituksia k(cid:228)ytet(cid:228) v(cid:228)(cid:228)riin tarkoituksiin siten, ett(cid:228) ne todellisuudessa ovatkin toimenpiteit(cid:228) taloudellisen hy(cid:246)- dyn saamiseksi, toisin sanoen sellaisia toimenpiteit(cid:228), jotka on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n esteiden asettamiseksi muista j(cid:228)senvaltioista per(cid:228)isin olevien tuotteiden tuonnille kan- sallisen tuotannon v(cid:228)lilliseksi suojelemiseksi. 118) Komission toimeksiannosta suoritettiin tutkimus (28) Tanskan kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten s(cid:228)ilytt(cid:228)misen vaikutuk- sista sis(cid:228)markkinoiden toimintaan. Tutkimuksessa ker(cid:228)t- tiin kaikki saatavissa oleva tieto, joka koski muiden j(cid:228)senvaltioiden kanssa k(cid:228)ydyn kaupan volyymia ja arvoa sek(cid:228) sit(cid:228), mit(cid:228) etua Tanskalle saattaisi olla siit(cid:228), ett(cid:228) se k(cid:228)ytt(cid:228)isi kansallisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)(cid:228)n kansallisen edun edist(cid:228)mi- seksi korvikkeiden osalta ja mit(cid:228) etua Tanskalle saattaisi olla omien kansallisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jens(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) vaihtoehto- jen edist(cid:228)misest(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellylle puulle. T(cid:228)h(cid:228)n tavoitteeseen p(cid:228)(cid:228)semiseksi haastateltiin lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)ji(cid:228) Tans- kassa, teollisuuden edustajia ja alan ammatillisten yhdis- tysten edustajia. 119) Puun kyll(cid:228)stysaineita koskevan yleisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n puitteissa Tanskan ymp(cid:228)rist(cid:246)ministeri on rajoittanut joi- denkin tuotteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) tai pyrkii rajoittamaan joiden- kin tuotteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Ep(cid:228)orgaanisia metallisuoloja (CCA) k(cid:228)ytettiin ensisijaisena kreosootin vaihtoehtona Tanskassa, kunnes niill(cid:228) k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) kiellettiin 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 annetulla asetuksella N:o 1042. 120) Tanskassa on nelj(cid:228) (cid:148)orgaanisten(cid:148) puunkyll(cid:228)stysaineiden valmistajaa, jotka tuottavat tinapohjaisia ja atsolipohjai- sia kyll(cid:228)stysaineita. Kilpailijat Tanskan ulkopuolella ovat ilmaisseet huolestumisensa siit(cid:228), ett(cid:228) Tanskan politiikan er(cid:228)s vaikutus puunkyll(cid:228)stysaineisiin saattaisi olla se, ett(cid:228) Tanskassa valmistettujen tuotteiden k(cid:228)ytt(cid:246) olisi ainoa mahdollisuus Tanskassa myyt(cid:228)v(cid:228)n puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseksi, vaikka Tanskassa toimivat muiden kyll(cid:228)stysaineiden val- mistajat voisivat jatkaa vienti(cid:228)(cid:228)n muihin maihin. Koska kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja tuontia ei kuiten- kaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stell(cid:228), kansallisella lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228) ei ole v(cid:228)i- tetty(cid:228) vaikutusta k(cid:228)sitellyn puun myyntiin Tanskassa. Puunkyll(cid:228)stysaineiden tuonnin osalta ei ole voimassa maahan tuotuja tuotteita koskevia erityisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), joita ei voitaisi soveltaa kotimaassa valmistettuihin tuotteisiin. Vaikka on olemassa mahdollisuus, ett(cid:228) Tanskassa tietty- jen vaihtoehtoisten puunkyll(cid:228)stysaineiden valmistajat hy(cid:246)tyisiv(cid:228)t Tanskan harjoittamasta puunkyll(cid:228)stysaineita koskevasta yleisest(cid:228) politiikasta, se on my(cid:246)s haitaksi t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) k(cid:228)ytettyjen kyll(cid:228)stysaineiden kotimaisille valmis- tajille. 122) Tanskan viranomaisten on otettava huomioon, ett(cid:228) mah- dollisuus vied(cid:228) maasta kreosoottia, samalla kun sen k(cid:228)ytt(cid:246) ja siten maahantuonti on kielletty Tanskassa, saat- taa aiheuttaa peitelty(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)markkinoilla Tans- kassa toimivan kreosootin valmistajan eduksi. 123) Kuten edell(cid:228) kuitenkin todettiin, on syyt(cid:228) todelliseen huoleen ihmisten terveydest(cid:228), mink(cid:228) vuoksi kansallinen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246), joka on rajoittavampi kuin muissa j(cid:228)sen- valtioissa, on perusteltu. Kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ensi- sijainen tarkoitus on siten ihmisten terveyden suojelu eik(cid:228) kotimaisen tuotannon suosiminen. 124) Komissio katsoo n(cid:228)in ollen, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) sii- t(cid:228), ett(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat Tanskan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset olisivat j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoitta- mista. 3. 4 Sis(cid:228)markkinoiden toiminnan esteet 125) T(cid:228)m(cid:228) ehto, josta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 95 artiklan 6 kohdan ensimm(cid:228)isess(cid:228) alakohdassa, on uusi verrattuna EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaan. T(cid:228)t(cid:228) ehtoa ei voi tulkita siten, ett(cid:228) se kielt(cid:228)isi sellaisten kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten antamisen, jotka voisivat vaikut- taa sis(cid:228)markkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka poikkeavat sis(cid:228)markkinoi- den toteutumiseen ja toimintaan t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) yhdenmu- kaistamistoimenpiteest(cid:228), ovat toimenpiteit(cid:228), jotka toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti vaikuttavat sis(cid:228)markkinoihin: EY:n perusta- missopimuksen 95 artiklalla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn poikkeusmenette- lyn hy(cid:246)dyllisyyden s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi komissio katsoo, ett(cid:228) 95 artiklan 6 kohdan yhteydess(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden toi- minnan esteen k(cid:228)site on ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228) kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen. 126) Euroopan kreosoottiteollisuudelle ovat ominaisia seuraa- vat seikat: (28) Environmental Resources Management, Trade and Competitions Assessment of the German and Danish Request for Derogations on the Marketing and Use of Creosote, loppuraportti, kes(cid:228)kuu 1996. (cid:151) kreosoottia tuotetaan sivutuotteena eik(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tuot- teena L 329/98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 (cid:151) kuotanto ylitt(cid:228)(cid:228) kulutuksen huomattavassa (cid:228)(cid:228)rin (cid:151) kreosootin tuottajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pieni (cid:151) kysynt(cid:228) on v(cid:228)hentynyt. sek(cid:228) asiakkaan koostumus vaihtelee k(cid:228)ytetyn kivihiilitervan, valmistus- vaatimusten mukaan. menetelm(cid:228)n Useimmilla suurk(cid:228)ytt(cid:228)jill(cid:228) on itse asiassa kiehumisk(cid:228)yri(cid:228) ja kreosootin erityisten ainesosien pitoisuuksia koskevat omat yksityiskohtaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksens(cid:228). Useimmat valmis- tajat (cid:151) eiv(cid:228)t kuitenkaan kaikki (cid:151) voivat valmistaa B[a]P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm olevaa kreosoottia. 127) T(cid:228)m(cid:228)n tilanteen vuoksi kreosootin toimittajat ovat yleens(cid:228) valmiita t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asiakkaidensa esitt(cid:228)m(cid:228)t tuot- teita koskevat vaatimukset (jo se on teknisesti mahdol- lista). 130) Taulukossa 3 esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto kreosootin valmista- jista ja tehtaiden sijainnista sek(cid:228) siit(cid:228), pystyv(cid:228)tk(cid:246) tehtaat valmistamaan B[a]P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm olevaa kreosoottia ja harjoittavatko ne kauppaa Tanskan kanssa. 128) Kreosootin tuottajia on ERM:n (29) mukaan Saksassa, It(cid:228)- vallassa, Belgiassa, Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. Kreosoottia puun teolliseen kyll(cid:228)stykseen k(cid:228)ytt(cid:228)vien ammattimaisten puunkyll(cid:228)stysyritysten osuus kreosootin kulutuksesta on 90 prosenttia. J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) 10 pro- sentista vastaavat yksitt(cid:228)iset kuluttajat enimm(cid:228)kseen Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa ja Irlannissa. 129) Puunkyll(cid:228)stysyritysten k(cid:228)sittelem(cid:228)n puun k(cid:228)ytt(cid:246)kohteita ovat etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) televiestinn(cid:228)ss(cid:228) ja voimansiirrossa tarvit- tavat pylv(cid:228)(cid:228)t sek(cid:228) rautateiden ratap(cid:246)lkyt. Kreosootin 131) Tanska on yksinomaan viej(cid:228) kreosootin osalta. Tans- kassa on yksi kreosootin valmistaja, jonka tuotanto on noin 14 000 tonnia vuodessa. Kreosootin tuotanto on noin 4,5 prosenttia kivihiilitervaan perustuvien tuottei- den (piki, hiilimusta ja vastaava) kokonaistuotannosta. Kreosootin koko tuotanto vied(cid:228)(cid:228)n maasta, enimm(cid:228)kseen Ruotsiin, Norjaan ja Saksaan. Tanskassa myydyn kreo- sootin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 630 tonnia vuonna 1987, 552 tonnia vuonna 1988, 434 tonnia vuonna 1989 ja 0 tonnia vuonna 1990. Hyvin pieni m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kreosoottia tuodaan maahan osana l(cid:228)(cid:228)kevalmisteita ja kreosoottipohjaisissa karbolineumimaalivalmisteissa. Taulukko 3 Kreosootin tuotanto, myynti ja kauppa Euroopassa (30) Maa Valmistajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Mahdollista tuottaa kreosoottia, jonka B[a]P-pitoisuus < 50 ppm Kreosootin myynti 1995 (tonnia/vuodessa) Kauppaa k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n Tanskan kanssa It(cid:228)valta Belgia Tanska Ranska Saksa Alankomaat Espanja Ydistynyt kuningaskunta Italia Kreikka Irlanti Ruotsi Suomi 1 1 1 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) ei kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228)/ei kyll(cid:228) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 3 900 0 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 ei ei (cid:151) ei kyll(cid:228) ei ei ei ei kyll(cid:228) ei kyll(cid:228) ei (29) Ks. alaviite 26. (30) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 28 ja W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its National Rules in Place of Rules to be Established by Directive 94/60/EC, Tar Industries Services, Chesterfield (UK), joulukuu 1995. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/99 132) Vuoden 1991 tammikuun j(cid:228)lkeen Tanskassa ei ole j(cid:228)tetty yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n hakemusta kreosootin hyv(cid:228)ksymiseksi puunkyll(cid:228)styslaitoksissa tapahtuvaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten. Vii- meinen kreosoottia k(cid:228)ytt(cid:228)nyt kyll(cid:228)styslaitos lopetti toi- mintansa jo vuonna 1989. Tanskassa on yh(cid:228) rajoitettua kysynt(cid:228)(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyist(cid:228) rautateiden ratap(cid:246)l- kyist(cid:228) tuodaan maahan: 1 365 tonnia vuonna 1992 ja 770 tonnia vuonna 1995 (noin 7 500 m3). Tanskasta ei vied(cid:228) lainkaan kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta. s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)ist(cid:228), jotka ja 133) N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinat ovat v(cid:228)hentyneet jo ennen viimeisen Tanskassa my(cid:246)nne- tyn kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n voimas- saoloajan p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228), vaikkakin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) jouduttaneen suuntausta. Jo aikaisemmin ilmeni suun- tausta vaihtoehtoisten tuotteiden k(cid:228)ytt(cid:228)miseksi k(cid:228)sitellyn puun p(cid:228)(cid:228)asiallisiin tarkoituksiin (rautateiden ratap(cid:246)lkyt ja pylv(cid:228)(cid:228)t), koska kreosootilla k(cid:228)siteltyj(cid:228) rautateiden ratap(cid:246)lkkyj(cid:228) korvattiin betonisilla ratap(cid:246)lkyill(cid:228), puhelin- pylv(cid:228)iden kysynt(cid:228) v(cid:228)heni, koska yh(cid:228) useammin puhelin- linjat asennettiin maan alle ja paalutuksessa kreosootilla k(cid:228)sitellyt puupaalut korvattiin betoni- tai ter(cid:228)spaaluilla. 134) Kaikkiaan Tanskan puunkyll(cid:228)stysteollisuus tuottaa noin 220 000 m3 k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta vuodessa. Eurostatin tietojen mukaan vuonna 1995 Tanskaan tuotiin 69 500 tonnia k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta (kaikki tyypit) (noin kak- sinkertainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vuoteen 1994 verrattuna) ja Tans- kasta vietiin 2 700 tonnia k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta. Tanska on siten k(cid:228)sitellyn puun nettoviej(cid:228). 135) Komissio katsoo edell(cid:228) olevien huomioiden perusteella, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) k(cid:228)sitellyt Tanskan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset muodostaisivat sis(cid:228)markkinoiden toiminnalle esteen, joka olisi kohtuuttoman suuri tavoit- teisiin n(cid:228)hden. (cid:151) ovat perusteltuja ihmisten terveyden suojelua koske- vista t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228), kun niit(cid:228) sovelletaan yleisen suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, (cid:151) eiv(cid:228)t ole keino mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n tai j(cid:228)senval- tioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoittamista, eiv(cid:228)tk(cid:228) muodosta kohtuutonta estett(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden toi- minnalle. 137) Komissio katsoo n(cid:228)in ollen, ett(cid:228) tiedoksi annetut kansal- liset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228), ON TEHNYT SEURAAVAN P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla Hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1979 annetun lain N:o 212 7 lukuun sis(cid:228)ltyv(cid:228)t kreosootin markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, mik(cid:228)li niit(cid:228) sovelletaan siten, ett(cid:228) (cid:151) direktiiviss(cid:228) 94/60/EY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) bentso-[a]-pyreenin ja veteen uuttuvien fenolien raja-arvoja ei ylitet(cid:228) ja (cid:151) sallitaan kreosootin markkinoille saattaminen ja k(cid:228)ytt(cid:246), jos se on sopusoinnussa ihmisten terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suo- jelun tarpeen kanssa. IV P˜˜TELM˜T 2 artikla 136) Edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)kohtien perusteella komissio kat- soo, ett(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka Tanskan kuningaskunta on antanut tiedoksi entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella ja joita on tarkasteltu Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen uuden 95 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti, (cid:151) t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t mainittujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten muodolliset vaa- timukset, ja ne on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228), T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle. Tehty Brysseliss(cid:228) 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission j(cid:228)sen