title: Foreløbige rapport fra Kommissionen til Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af Fællesskabets handlingsprogrammer vedrørende forebyggelse af kræft, aids og visse andre smitsomme sygdomme samt narkotikamisbrug som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) (Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/96/EF, 647/96/EF og 102/97/EF)

eurovoc_concepts:
AIDS
EU programme
cancer
disease prevention
infectious disease

text: DA KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 10. 1999 KOM(1999)463 endelig FORELØBIGE RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA- PARLAMENTET, RÅDET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om gennemførelsen af Fællesskabets handlingsprogrammer vedrørende forebyggelse af kræft, aids og visse andre smitsomme sygdomme samt narkotikamisbrug som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000). (Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/96/EF, 647/96/EF og 102/97/EF) INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning. 3 Konsekvens og komplementaritet. 3 Målsætningernes effektivitet og gennemførelse. 4 Kontrol. 4 Tilpasninger. 4 Uddrag af eksperternes rapport om de tre handlingsprogrammer. 5 Programmet for forebyggelse af kræft. 5 Programmet for forebyggelse af AIDS og smitsomme sygdomme. 6 Programmet for forebyggelse af narkotikamisbrug. 8 Forvaltning af programmerne. 9 Forbindelsesled med medlemsstaternes politik og programmer. 10 Budget. 12 2 Indledning forebyggelse Efter Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af Fællesskabets tre handlingsprogrammer samt vedrørende narkotikamisbrug forelægger Kommissionen hermed en foreløbig rapport, der hovedsageligt er baseret på gennemførelsesperioderne 1996 og 1997. Man har undladt at medtage første halvdel af budgetperioden 1998, da det ville have forsinket aflæggelsen af denne rapport unødigt. af kræft, AIDS og andre smitsomme sygdomme I rapporten belyser Kommissionen den grad af konsekvens og komplementaritet, der er opnået mellem disse handlingsplaner og Fælllesskabets andre relevante politikker, programmer og initiativer, og den har for at øge de tre handlingsplaners værdi og betydning foretaget en evaluering af de udførte aktioner. Med hensyn til sidstnævnte punkt er der rettet særlig opmærksomhed mod effektiviteten og gennemførelsen af de målsætninger, der blev fastlagt for de udførte foranstaltninger. Med dette for øje har Kommissionen trukket på udtalelserne fra en gruppe eksterne eksperter og fra de repræsentanter fra medlemsstaterne, der sidder i de tre forvaltningsudvalg. Kommissionen aflægger også rapport om de tilpasninger, der anses for at være nødvendige som følge af den indsamlede information. Konsekvens og komplementaritet Kommissionen tilstræbte, at der var konsekvens og komplementaritet mellem sine politikker, programmer og initiativer på folkesundhedsområdet og på andre områder. Det blev gjort i form af en indsats på en lang række forskellige felter, navnlig: Gennemførelsen af det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998) blev nøje fulgt op ved hjælp af samråd mellem tjenestegrenene vedrørende offentliggørelse af indkaldelser af forslag og vedtagelse af projekter til finansiering. Udarbejdelsen af det femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) blev aktivt fulgt op ved hjælp af samråd mellem tjenestegrenene om udkastet til forslaget samt samråd om projektforslag for at sikre konsekvens og komplementaritet. tjenestemænd fra direktoratet for sundhed til alle møder i Endvidere blev der inviteret programudvalgene for de enkelte forskningsprogrammer; ligeledes blev tjenestemænd fra direktoraterne for forskning inviteret til møder i programudvalgene for folkesundhed. Under programmernes gennemførelse synes ansøgerne i øvrigt at have fået en bedre forståelse af forskellene mellem den forskning i sundhed og sundhedsvæsen, som blev omtalt i rammeprogrammerne for forskning, og de forebyggende foranstaltninger vedrørende kræft, AIDS og andre smitsomme sygdomme samt narkotikamisbrug, der blev dækket af de forskellige handlingsplaner. 3 Målsætningernes effektivitet og gennemførelse Fordi det var en bestemt type målsætninger, der blev fastlagt i de tre handlingsplaner, var de specifikke aktioners egentlige dækning generelt tilstrækkelig efter den første indkaldelse af forslag i perioderne 1996 og 1997. Det blev nemmere at finde en balance mellem de forskellige områder i hvert program, da man vedtog de årlige arbejdsprogrammer, der gjorde det muligt at indhente forslag til projekter på områder, der endnu ikke var tilstrækkeligt dækket ind. Det eneste forbehold var, at projekternes merværdi på europæisk plan oprindeligt og i mange tilfælde var underudviklet, men der blev lagt vægt på udviklingen af netværksprojekter for at udbedre denne fejl. For at sikre overholdelsen af nærhedsprincippet ønskede man at høre medlemsstaternes synspunkter i programudvalgene i overensstemmelse med de enkelte handlingsprogrammer. Således opmuntrede man medlemsstaterne til i nødvendigt omfang at støtte gennemførelsen af finde sted i deres land. Samtidig garanterede de aktioner, der var udvalgt programudvalgene, at der var den fornødne gennemskuelighed i Europa-Kommissionens aktioner over for medlemsstaterne. Gennemskueligheden over for Europa-Parlamentet blev sikret ved, at denne institution på forhånd fik tilsendt de rapporter og dokumenter, der var stilet til de enkelte programudvalg, tillige med en årlig liste over de finansierede projekter. til at For at sikre de højest mulige kvalitetsnormer for de udvalgte aktioner afgav hvert enkelt udvalg ikke blot en favorabel udtalelse om de årlige arbejdsprogrammer, men de blev også hørt om udarbejdelsen af indkaldelser af forslag, udvælgelsen af projekter og opfølgningen på deres gennemførelse. Desuden havde Kommissionen for kræftprogrammets vedkommende formaliseret Det Rådgivende Udvalg for Kræftforebyggelse, der tidligere hed Det Højtstående Udvalg af Kræftspecialister, og som er sammensat af uafhængige videnskabsfolk, der afgiver udtalelser til Kommissionen om projekter, som skal finansieres, og mere generelt om kræftforebyggelsesspørgsmål. Kontrol Kommissionens tjenestegrene har hovedsageligt udført kontrol med de enkelte aktioner gennem en kontinuerlig opfølgning på de kontraktlige forpligtelser i forbindelse med de finansierede projekter. Tilpasninger For som en vigtig almindelig målsætning at forbedre merværdien på europæisk plan er Kommissionen begyndt at følge den strategi at bede ansøgerne om at øge netværksdannelsen for at sikre et bedre tværnationalt samarbejde, f. eks. som en metode til udbredelse af den bedste praksis i Europa. For at dække områder af interesse for Fællesskabet, som ikke var dækket af de hidtil udvalgte særlige aktioner, tilpassede Kommissionen efter en grundig analyse af samtlige aktioner de enkelte årlige arbejdsprogrammer hertil. Omvendt medvirkede de årlige arbejdsprogrammer både til, at der blev etableret prioriteringer for de følgende indkaldelser af forslag, og til udvælgelsen af de nyforeslåede aktioner. 4 Hvad angår kræftprogrammet, blev forvaltningsudvalget enigt om et dokument om forenkling af procedurerne, og dette dokument blev vedtaget af Kommissionen. For yderligere at forbedre gennemskueligheden og samtidig forenkle udbredelsen udarbejdede Kommissionens tjenestegrene i fællesskab årsberetningerne for 19961 og 19972 om de tre handlingsprogrammer, og de giver et samlet billede af arbejdet i den pågældende enhed i Kommissionens tjenestegrene. Efter eksterne forslag og en intern gennemgang af fejl og mangler er forbindelsesleddene mellem de tre handlingsprogrammer og andre folkesundhedsprogrammer blevet forbedret. Uddrag af eksperternes rapport om de tre handlingsprogrammer Endelig fremlægges der nedenfor uddrag af de resultater, som en gruppe af uafhængige eksperter nåede frem til efter at have analyseret hvert enkelt handlingsprogram som led i en kontrakt med Kommissionen: PROGRAMMET FOR FOREBYGGELSE AF KRÆFT Med nogle få undtagelser er projekterne blevet vurderet til at være hensigtsmæssige eller meget hensigtsmæssige og relevante i forhold til programmets målsætninger. Størstedelen af projekterne håndterer aktionerne korrekt, for så vidt angår formål, særlige målsætninger, f. eks. og sundhedsuddannelsesprojekterne, har målene og metoderne ret ofte været dårligt definerede. udformning resultater. tilfælde, nogle I Ikke desto mindre forekommer projekterne i al almindelighed at være gennemført og forvaltet på kompetent vis. Desuden er i overensstemmelse med den oprindelige tidsplan, dog med nogle enkelte undtagelser. resultaterne generelt fremkommet Formidlingen af resultaterne har traditionelle veje, såsom videnskabelige konferencer og offentliggørelse af artikler i fagtidsskrifter. Selv om utvivlsomt er disse utilstrækkelige til at sikre, at man når ud til såvel den brede offentlighed som til hovedparten af personer, der er beskæftiget i sundhedssektoren. formidlingsmetoder hensigtsmæssige, imidlertid fulgt bestemt ret de er Bemærkelsesværdige og positive resultater: – Udbredelsen og udviklingen af EU-netværker, især inden for: ernæring og kræft og (hovedsageligt livmoderhalskræft, bekæmpelse af tobaksrygning og kræftregistrering gennem EPIC-projektet), screening bryst- for 1 2 Direktoratet for Sundhed og Sikkerhed på Arbejdspladsen, Kontor V/F/2, Gennemførelse af sygdomsspecifikke handlingsprogrammer, årsberetningen for 1996, gennemførelse af aktionerne: - Europa mod kræft - , - AIDS og andre smitsomme sygdomme - , - Forebyggelse af narkotikamisbrug - , internt dokument CE-V/3-97-002-EN-C. for Sundhed og Sikkerhed på Arbejdspladsen, Kontor V/F/2, Gennemførelse af Direktoratet sygdomsspecifikke handlingsprogrammer, årsberetningen for 1997, gennemførelse af aktionerne: - Europa mod kræft - , - AIDS og andre smitsomme sygdomme - , - Forebyggelse af narkotikamisbrug - , internt dokument CE-V/3-98-009-EN-C. 5 – Udarbejdelse og udsendelse af konsensusdokumenter, vejledninger, passende i software til at forbedre sammenligneligheden og skabe en ensartet kvalitet dataregistreringer og kræftbekæmpelsesaktiviteter i EU – Iværksættelse af programmer af passende kvalitet for forebyggelse og tidlig diagnosticering i de områder af EU, der enten i ringe omfang eller slet ikke tidligere har været dækket – Udbredelse af kvalitetskontrol inden for dataregistrering og kræftbehandling i overensstemmelse med almene kriterier og med det sigte at opnå, at disse aktiviteter får en mere ensartet kvalitet i EU. Det ville imidlertid være ønskeligt med en højere grad af innovation, især for visse aktioners vedkommende. F. eks. innovation inden for sundhedsuddannelsesteknikker, bekæmpelse af tobaksrygning, undervisningsmetoder for af af folkesundhedsprogrammers effektivitet og resultater, bl. a. ved screening for bryst- og livmoderhalskræft, ved screening for andre kræftformer og i metoderne for højrisikogruppers forsøg på at holde op med at ryge. sundhedspersonale, anbefales der anvendelse forbedring teknikker større nye til En gennemgang af rapporterne viser generelt, at alle projekter på listen i høj grad drog fordel af og faktisk ofte blev muliggjort gennem den økonomiske støtte fra programmet "Europa mod kræft". For mange projekters vedkommende gav EU- støtten nemlig mulighed for, at der meget hyppigt kunne ske tværnationale udvekslinger, at der kunne skabes enighed om metoderne, at der blev opnået en ensartet kvalitet, og at der i fællesskab blev udfærdiget dokumenter og erklæringer. Med de givne rammer for programmet er det ret bemærkelsesværdigt, at der ikke synes at være tilfælde, hvor projektaktiviteterne kommer i konflikt med eller overlapper nationale programmer. Tværtimod hævdes det i nogle projektdokumenter, at der er synergi med og en gavnlig indvirkning på nationale sundhedsaktiviteter. Forholdet til andre instanser, der beskæftiger sig med dette område, er imidlertid ikke altid tydeligt. Det var vanskeligt at vurdere, om nogle klynger og aktioner overlappede med andre aktiviteter, der støttes af Det Europæiske Fællesskab, f. eks. BIOMED. Endelig blev det under evalueringen påpeget, at der med hensyn til merværdi på europæisk plan var ydet nogle bidrag, men at der kunne ske forbedringer. Et betragteligt flertal af projekterne er multinationale. Tendensen til at finansiere multinationale projekter bør fastholdes og fremmes. Multinationalitet er imidlertid ikke nogen garanti for, at der skabes en acceptabel merværdi på europæisk plan, fordi det også kræver en stram metodologi, en tilstrækkelig stor innovation og en god formidling af resultaterne. Disse træk kendetegner mange, men ikke alle projekter og aktioner. PROGRAMMET FOR FOREBYGGELSE AF AIDS OG SMITSOMME SYGDOMME Med nogle få undtagelser er projekterne blevet vurderet til at være hensigtsmæssige i og relevante i projektforløbene foretaget en række effektive og passende undersøgelser og indgreb. forhold til programmets målsætninger. Generelt blev der 6 Desværre blev aktion 10 ikke taget op i noget projekt (medlemsstaternes vaccinationspolitik og -programmer). i 1996 og 1997 De finansierede projekter var en blanding af innovative fremgangsmåder og en udvidelse af allerede eksisterende effektive projekter. De håndterer generelt de forskellige aktioner korrekt, for så vidt angår mål, særlige målsætninger, udformning og resultater. I nogle få tilfælde såsom EchinoEuroReg-projektet (om echinococcose) kan aktiviteterne ikke rigtigt indpasses i de område, der årligt prioriteres i programmet, men dette vedrører kun en meget lille del af klyngens budget. De befolkningsgrupper, som projekterne sigtede mod, var i al almindelighed velvalgte. Dog udelod man i projekterne somme tider undergrupper med høj prioritet, hvilket bør korrigeres i fremtiden. Eksempelvis bør der i klyngen vedrørende forebyggelse af overførsel af AIDS rettes større opmærksomhed mod projekter, der er målrettet mod mænd, der dyrker sex med andre mænd, og mod stiknarkomaner, uanset om de er "marginaliserede unge mennesker" eller ej. Projekterne blev sædvanligvis omkostningseffektivt. forvaltet godt, og ressourcerne blev udnyttet Resultaterne fra en række projekter er ganske imponerende. Mange af de multinationale netværker, der blev støttet gennem programmet, synes ved første øjekast at være en omkostningseffektiv metode til at skabe merværdi på fællesskabsplan. Netværkernes projektrapporter forsømmer dog ret ofte at give et overbevisende billede af deres faktiske evne til ikke blot at erhverve ekspertise og indsamle erfaringer i medlemsstaterne, men også til at formidle information fra disse netværker. fra alle medlemsstaterne og fra alle behørige instanser bliver vigtigt opmærksomhed mod Det diskriminationsspørgsmålet, som projekterne sjældent tilstrækkeligt høj grad beskæftiger sig med. Det bør indgå i reaktionsmønstret på alle niveauer på AIDS, seksuelt overførte og andre smitsomme sygdomme. betydeligt større rette at i Bemærkelsesværdige og positive resultater: – En bedre koordination af overvågningssystemerne vedrørende smitsomme sygdomme og en bedre koordination af Fællesskabets reaktion, hvor den første indsats fokuseres på HIV/AIDS, tuberkulose og medicinresistens – Regelmæssig udgivelse af månedsbulletinen ‘Eurosurveillance’ og en ugentlig elektronisk bulletin – Oprettelse af et netværk (EARSS), standardisering og validering af afprøvninger og rapportering af tilbøjeligheden til resistens over for antibiotika – Oprettelse og udvikling af et europæisk netværk for forebyggelse af HIV/SOS (seksuelt overførte sygdomme) hos prostituerede som et resultat af en fusion mellem to eksisterende netværker, EUROPAP og TAMPEP – En analyse af grænsetilfælde med hensyn til HIV/AIDS og SOS samt udvikling af et samarbejde om tværnationale forebyggelsesmetoder 7 og – Vedligeholdelse forbedring vedrørende fængsler, udvidelse og forebyggelse af HIV/AIDS og leverbetændelse i videreudvikling af det europæiske netværk vedrørende den offentlige politik inden for HIV/ AIDS (EPPNA), samt oprettelse af et europæisk netværk vedrørende AIDS og erhvervslivet (EAEN) europæiske netværk af det – Oprettelse af to europæiske centre for forebyggelse af AIDS, information og uddannelse (rettet mod hhv. ungdom og mobilitet). Der blev fremsat kritik af nogle punkter, navnlig: – Formidlingen af resultaterne sker ofte kun ad traditionelle veje, såsom videnskabelige konferencer og offentliggørelse af artikler i fagtidsskrifter. Denne fremgangsmåde skal forbedres for at sikre, at et meget større publikum får kendskab til resultaterne af og konklusionerne på de finansierede projekter – Vaccinationspolitik og -programmer vedrørende HIV/AIDS får stadig større betydning, og projekter til undersøgelse af dette område bør fremover fremmes. For mange projekters vedkommende gav EU-støtten mulighed for, at der meget hyppigt kunne ske tværnationale udvekslinger, at der kunne skabes enighed om metoderne, at der blev opnået en ensartet og højere kvalitet, og at der i fællesskab blev udfærdiget dokumenter og erklæringer. I de fleste tilfælde syntes projekterne klart at vise synergi med nationale aktioner. Vurderingen af den skabte merværdi på europæisk plan er ret kompliceret. Projektresultaterne er dog i de fleste tilfælde af betydelig praktisk relevans og skulle teoretisk set kunne bidrage bedre til HIV/SOS-politikken og til udformningen og udførelsen af programmer i medlemsstaterne. For øjeblikket er der kun få tegn på, at projektresultaterne faktisk udbredes og øver indflydelse på de vigtigste politiske beslutningstagere, for så vidt angår HIV/SOS-spørgsmål i medlemsstaterne og i Det Europæiske Fællesskab som helhed. PROGRAMMET FOR FOREBYGGELSE AF NARKOTIKAMISBRUG Gennemførelsen af de fleste af programmets aktioner begyndte i løbet af de første to år i den femårige programperiode. Der mangler dog at blive gjort meget på bl. a. forebyggelse af tilbagefald og rehabilitering; evaluering af følgende områder: effektiviteten af informations- og sundhedskampagner; redskaber til behandling af polynarkomani; udvidelse af det europæiske netværk af ”forsøgsbyer” og fremme af initiativer, der skal sikre at uddannelsen af lærere kommer til at indeholde mere om og forebyggelse socialsektoren og andre faggrupper med ansvar for unge. narkotikamiskbrug; faggrupper sundheds- inden for af Overvågningscenter Meget afhænger også af opfølgningen af projekterne og mulighederne for, at Det Narkotikamisbrug Europæiske (Narkotikacentret) og andre europæiske institutioner kan udbrede resultaterne, da dette er et område, hvor projektkontrahenterne ofte kun gør en begrænset indsats. Endvidere bør man først og fremmest finansiere europæiske netværker inden for folkesundhedssektoren, der gør en indsats for at bekæmpe narkotikamisbrug, med henblik på at få udbredt projektresultaterne. Narkotika for og 8 støttes gennem programmet, En række projekter har givet ret imponerende resultater. Mange af de multinationale en ret netværker og teams, der omkostningseffektiv måde at have skabt merværdi på fællesskabsplan. Netværkernes projektrapporter forsømmer dog ret ofte at give et overbevisende billede af deres faktiske formåen, når det drejer sig om at indsamle ekspertise og erfaringer fra alle medlemsstaterne og fra alle relevante instanser i medlemsstaterne og om at udbrede information gennem disse netværker. Det er en positiv udvikling, at mange netværker nu har etableret elektroniske informationskanaler, bl. a. internetsider, elektroniske databaser og andre anvendelser af Internettet. synes på De finansierede projekter synes at fokusere på fremgangsmåder, der er direkte målrettet mod enkeltpersoner, hvorimod der mangler mere bredt anlagte projekter for vedrørende det offentliges politik over folkesundheden. Sådanne projekter vil være nødvendige for at øge kendskabet til, hvordan den samlede politiske kontekst indvirker på narkotikaproblematikken og på politiske anvendeligheden sammenhænge. for narkotikarelaterede problemer interventionsmodeller forskellige særlige af i Da der, både på internationalt og europæisk plan og på nationalt og kommunalt plan, er en bred debat om det offentliges fremtidige politiske strategier vedrørende narkotikaproblematikken, er der et stort behov for forskningsbaseret viden, der kan hjælpe de politiske beslutningstagere med at vælge mellem forskellige alternative strategier. Sammenkædningen mellem programmet og andre folkesundhedsprogrammer, der forvaltes af Generaldirektorat V, synes at være svag. De projekter, der finansieres, formulere politiske i optimalt omfang erfaringerne med at udnytter sjældent foranstaltninger på andre områder end narkotikamisbrug, f. eks. misbrug af kemiske stoffer (medicin, nikotin, alkohol), almindelig uddannelse af fageksperter eller programmer for uddannelse af ligestillede. Afgørelsen om at vedtage programmet viste, at der lægges stor vægt på samarbejdet både med andre internationale organisationer og regeringsinstanser og med andre EU-programmer om projekterne antyder, at der har været en del forbindelser til Narkotikacentret, mens der kun er få tegn på et samarbejde med andre internationale agenturer. og Narkotikacentret. Dokumentationen -initiativer og FORVALTNING AF PROGRAMMERNE Forvaltningen af programmerne er blevet bedre siden de første år, men der er stadig mulighed for yderligere forbedringer. Programmerne vedrørende forebyggelse af kræft, AIDS og smitsomme sygdomme blev vedtaget i 1996, mens programmet for forebyggelse af narkotikamisbrug først blev vedtaget i januar 1997. Opbygningen af en formel forvaltningsinfrastruktur, herunder oprettelsen af programudvalg og udarbejdelsen af deres ordensreglement og arbejdsmetoder, skete således først efter programmernes officielle påbegyndelse i starten af 1996. har Der af folkesundhedsaktioner fra perioden før programmernes iværksættelse til udviklingen i Kommissionens forvaltning kontinuitet været vis en 9 af en praksis for forvaltning af de nye programmer i de første år. Det var de samme personer, som var ansvarlige for programforvaltningen indtil midten af 1998, men der var flere udskiftninger af medarbejderne, hvilket påvirkede kontinuiteten i den indhøstede viden. På grund af at den formelle forvaltningsstruktur for programmerne først blev lagt fast på et sent tidspunkt, kan der kun foretages en ordentlig evaluering af forvaltningen i evalueringens anden fase. Der kan dog fremsættes nogle foreløbige bemærkninger på dette stade i gennemførelsen. Der foretages en nøjere evaluering af forvaltningen i evalueringens anden fase. af og og for procedurerne beslutningstagning Man bør omhyggeligt overveje en række forslag til yderligere forbedringer af om behandling timingen projektansøgningerne. Blandt de vigtigste punkter, der er kommet frem, var: indførelse af en ordning, hvor eksterne eksperter3 foretager en uafhængig evaluering af alle projektforslag; behovet for en form for stabil finansiering af de forskellige europæiske netværker, der blev etableret og som skulle fungere som en central mekanisme i indsamlingen og formidlingen af viden; bedre dokumentation gennem en bedre specifikation af det, der blev krævet af både ansøgernes forslag og i kontrahenternes rapporter; samt behovet for bedre sammenkædning i og mellem programmerne, med andre af Kommissionens aktiviteter og med andre organer, der beskæftiger sig med folkesundhed i EU. Der er fremsat flere anbefalinger til, hvordan disse emner kan tages op. Kort sagt synes der ikke at være nogen åbenlys fejlforvaltning af noget aspekt ved EU's folkesundhedsprogrammer, men der er mange muligheder for at afpudse procedurer og praksis. FORBINDELSESLED MED MEDLEMSSTATERNES POLITIK OG PROGRAMMER Der blev sendt et spørgeskema om hvert af de tre folkesundhedsprogrammer til medlemmerne af programudvalgene den 30. oktober 1998. Den information, man udbad sig, forebyggelsespolitik, forbindelsesleddene mellem den og Fællesskabets politik, og hvordan disse forbindelsesled havde udviklet spørgsmål om programmernes forvaltning. sig. Der blev også en beskrivelse fokuserede på af national stillet Dette forsøg på at få reaktioner fra medlemsstaterne skal i det mindste ses som et vigtigt skridt fremad i den store opgave med at skabe sammenhæng og synergi mellem initiativer på fællesskabsplan og på nationalt og lokalt plan til at løse folkesundhedsproblemer, som alle EU-lande erkender er alvorlige. Skønt det ikke lykkedes at opnå et samlet billede af de tre programmers virkning i alle medlemsstaterne, giver svarene fra en tredjedel af medlemsstaterne ikke desto mindre visse fingerpeg om de nødvendige aktioners kompleksitet (21 klynger i 15 medlemsstater, for ikke at nævne folkesundhedsprogrammernes regionalisering i de fleste af disse lande). 3 NB! Kommissionens tjenestegrene: denne rolle udfyldes allerede af Det Rådgivende Udvalg for Kræftforebyggelse i forbindelse med projektforslag, der indsendes til Europa mod Kræft-programmet. 10 Det foreslås, at der inden programmernes afslutning udkontraheres en uafhængig, samlet og komparativ undersøgelse, både af relevant politik og praksis i alle medlemsstaterne og af det bidrag, der ydes gennem Fællesskabets politik og initiativer på nationalt og lokalt plan i medlemsstaterne. 11 Budget En oversigt over budgetfordelingen for 1996 og 1997 for de tre handlingsprogrammer følger nedenfor. Budgetfordeling for programmet Europa mod kræft: 1996 1997 1996 & 1997 Område Antal projekter Budget (~mio. ECU) Antal projekter Budget (~mio. ECU) Antal projekter Budget (~mio. ECU) A-Dataindsamling og forskning B-Information og sundheds- uddannelse C-Tidlig diagnosticering og screening D-Erhvervs- uddannelse og kvalitetskontrol 15 29 32 24 4,191 2,746 1,721 1,757 I ALT 100 ~10,416 9 16 27 14 66 3,901 2,532 1,591 1,339 24 45 59 38 8,092 5,278 3,312 3,097 ~9,363 166 ~19,779 12 Budgetfordeling for programmet Europa mod AIDS og andre smitsomme sygdomme: 1996 1997 1996 & 1997 Område Antal projekter Budget (~mio. ECU) Antal projekter Budget (~mio. ECU) Antal projekter Budget (~mio. ECU) 6 15 18 3,246 2,190 2,757 9 17 16 3,316 2,351 2,148 15 32 34 6,562 4,541 4,905 10 1,329 10 1,348 20 2,677 A-Overvågning og kontrol B-Bekæmpelse af smitteoverførsel C-Information, uddannelse og erhvervs- uddannelse D-Støtte til personer med HIV/AIDS og bekæmpelse af diskrimination I ALT 49 ~9,522 52 ~9,163 101 ~18,685 13 Budgetfordeling for programmet Europa mod narkotikamisbrug: 1996 19974 1996 & 1997 Område Antal projekter Budget (~mio. ECU) Antal projekter Budget (~mio. ECU) Antal projekter Budget (~mio. ECU) 16 18 3,080 3,420 A-Data, forskning og evaluering B - Information, sundheds- uddannnelse og erhvervs- uddannelse I ALT 34 ~6,500 33 ~4,908 67 ~11,408 4 NB! For 1997 blev der ikke foretaget en opdeling af rubrik A og B. I stedet er de samlede beløb anført. 14


title: PREGUNTA ESCRITA P-1918/99 de Francesco Turchi (UEN) a la Comisión. Rusia.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
Russia
economic cooperation

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/19 (2000/C 303 E/016) PREGUNTA ESCRITA P-1918/99 de Francesco Turchi (UEN) a la Comisi(cid:243)n (14 de octubre de 1999) Asunto: Rusia ¿Es cierto que, en el marco del programa TACIS, se conceden a Rusia mÆs de 1 000 M€? ¿QuØ procedimientos de control se han aplicado, a la luz de los escÆndalos actuales en que estÆ implicado el Gobierno ruso, para conceder tales ayudas y para controlar la utilizaci(cid:243)n efectiva de las mismas como ayudas humanitarias y no para otros fines? Respuesta del Comisario Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de noviembre de 1999) El TACIS ha proporcionado 1 200 M€ a Rusia durante el per(cid:237)odo 1991-98 y el presupuesto del programa de acci(cid:243)n 1999 para Rusia es de 99,5 M€. El TACIS no facilita ayuda humanitaria sino que financia asesoramiento en pol(cid:237)ticas, asistencia tØcnica, estudios, formaci(cid:243)n y otras medidas para apoyar el proceso de transici(cid:243)n hacia econom(cid:237)as de mercado y sociedades democrÆticas. Los detalles completos del programa TACIS de 1998 pueden encontrarse en el informe anual de 1998, que se public(cid:243) recientemente. Todos los programas y proyectos financiados por el TACIS estÆn sujetos al preceptivo procedimiento de supervisi(cid:243)n, evaluaci(cid:243)n y auditor(cid:237)a que, en caso de necesidad, es realizado in situ por los servicios de la Comisi(cid:243)n pertinentes y por el Tribunal de Cuentas. El Servicio Comœn de Relaciones Exteriores (SCR), creado en julio de 1998, incluye por primera vez una unidad de auditor(cid:237)a dedicada espec(cid:237)ficamente a auditar todas las operaciones exteriores de ayuda. En el contexto de la ayuda facilitada a Rusia en el marco del programa TACIS, la unidad ha puesto en marcha ya una serie de auditor(cid:237)as concebidas para mejorar el control de la ayuda y garantizar que los fondos comunitarios se utilizan correctamente, de conformidad con las condiciones del convenio de financiaci(cid:243)n correspondiente. Hasta ahora estos esfuerzos se han centrado en las actividades donde se considera que es mÆs urgente la necesidad de auditor(cid:237)as rigurosas: programas y contratos de asistencia tØcnica a las industrias de seguridad nuclear en pa(cid:237)ses como Rusia; ayuda alimentaria a Rusia; y contratos y programas de TACIS donde la Comisi(cid:243)n cree que podr(cid:237)an plantearse problemas de control financiero y gesti(cid:243)n de los fondos comunitarios. Otras medidas para aumentar el grado de control de los fondos comunitarios destinados a Rusia estÆn en curso, por ejemplo: concluir varios contratos marco conforme a los cuales sea posible responder con mayor rapidez y flexibilidad a las peticiones futuras de auditor(cid:237)as. Esto permitirÆ aumentar el alcance de las actividades de auditor(cid:237)a para controlar mÆs la ayuda exterior canalizada a Rusia. En caso de que el anÆlisis de estas auditor(cid:237)as revele sospechas de irregularidades o posible fraude, se informarÆ inmediatamente a la OLAF. TambiØn se han realizado evaluaciones de los programas TACIS. El sitio http://europa. eu. int/comm/scr/ evaluation/index. htm del SCR (secci(cid:243)n de evaluaci(cid:243)n) incluye los textos completos de todas las evaluacio- nes llevadas a cabo durante los œltimos tres aæos. AdemÆs, el programa actual de ayuda alimentaria y los programas por pa(cid:237)s estÆn siendo evaluados actualmente. Estas evaluaciones analizan, en relaci(cid:243)n con sus objetivos y las necesidades de los pa(cid:237)ses beneficiarios, c(cid:243)mo las acciones del TACIS cumplieron los criterios de pertinencia, eficacia, impacto y continuidad. C 303 E/20 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 Los programas de ayuda humanitaria de la Comunidad son gestionados por la Comisi(cid:243)n y son aplicados en cooperaci(cid:243)n con organizaciones de ayuda humanitaria profesionales tales como los organismos especializados de las Naciones Unidas, ONG europeas y la Cruz Roja. La Comisi(cid:243)n ha abierto reciente- mente una oficina tØcnica en Moscœ para asesorar a estos colaboradores directamente sobre el terreno. Generalmente la Comisi(cid:243)n comparte la necesidad de verificar en profundidad la fiabilidad de los sistemas de distribuci(cid:243)n en la Federaci(cid:243)n Rusa. De hecho, esta es una de las razones principales por las que el tamaæo de las actividades de la Comisi(cid:243)n en este pa(cid:237)s sigue siendo relativamente modesto ya que las posibilidades adecuadas de supervisi(cid:243)n son uno de los criterios esenciales cuando se decide sobre una propuesta de proyecto. (2000/C 303 E/017) PREGUNTA ESCRITA E-1941/99 de Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Redes Transeuropeas de Transporte y Energ(cid:237)a. Regiones ultraperifØricas Es un hecho de que las actuales orientaciones de las Redes Transeuropeas de Transporte y Energ(cid:237)a prÆcticamente excluyen el acceso a las mismas de las regiones ultraperifØricas, territorios que sufren grav(cid:237)simos problemas debidos a su gran lejan(cid:237)a y al carÆcter fragmentado de su territorio, y que justifican un tratamiento espec(cid:237)fico. ¿Piensa la Comisi(cid:243)n desarrollar una pol(cid:237)tica espec(cid:237)fica de transportes y energ(cid:237)a adecuada a las necesidades de estos territorios y que garantice, entre otros, no s(cid:243)lo el acceso a las redes transeuropeas, sino un acceso con la intensidad adecuada a los mayores problemas que sufren? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (26 de noviembre de 1999) La necesidad de establecer enlaces entre las regiones insulares, sin litoral y perifØricas y las regiones centrales de la Comunidad estÆ inscrita en el Tratado CE, en el marco de la actuaci(cid:243)n comunitaria en materia de redes transeuropeas. Por consiguiente, tanto en el sector de las infraestructuras de transporte como en el de la energ(cid:237)a, las especificidades de estas regiones han sido integradas en las orientaciones respectivas. Por su lejan(cid:237)a f(cid:237)sica, resulta casi imposible la interconexi(cid:243)n concreta de las regiones ultraperifØricas con las redes del centro de Europa. Ahora bien, en las orientaciones comunitarias para el desarrollo de la red transeuropea de transporte (Decisi(cid:243)n no 1692/96/CE del Parlamento y del Consejo, de 23 de julio de 1996 (1), la necesidad de garantizar el acceso y la conexi(cid:243)n de las regiones ultraperifØricas se ha integrado de forma mÆs espec(cid:237)fica en las redes portuaria y aeroportuaria, con unos criterios que tienen en cuenta la lejan(cid:237)a y el carÆcter fragmentado de los territorios. Las orientaciones comunitarias para las redes transeuropeas de energ(cid:237)a (Decisi(cid:243)n no 1254/96/CE del Parlamento y del Consejo, de 5 de junio de 1996 (2) establecen, entre sus prioridades, la interconexi(cid:243)n de las redes elØctricas aisladas (por ejemplo, mediante conexiones submarinas entre islas o hacia una red mÆs pr(cid:243)xima) y la introducci(cid:243)n del gas natural en nuevas regiones (por ejemplo, a partir de una terminal «GNL» que reciba gas natural licuado). Las actividades comunitarias de desarrollo de las regiones ultraperifØricas no se limitan a las redes transeuropeas. Los Fondos Estructurales (Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER), Fondo Social Europeo, Fondo Europeo de Orientaci(cid:243)n y de Garant(cid:237)a Agr(cid:237)cola e Instrumento Financiero de Orientaci(cid:243)n de la Pesca) aportan una contribuci(cid:243)n muy importante, en forma de programas plurianuales de desarrollo, en virtud del Objetivo 1 (regiones menos desarrolladas) y de determinadas iniciativas comunitarias (esencialmente REGIS)


title: Regulamento (CE) n° 2181/1999 da Comissão, de 14 de Outubro de 1999, que fixa, para a campanha de comercialização de 1998/1999, a produção estimada de azeite e o montante unitário da ajuda à produção que pode ser adiantado

eurovoc_concepts:
marketing
olive oil
production aid

text: 15. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 267/19 REGULAMENTO (CE) N. o 2181/1999 DA COMISSÃO de 14 de Outubro de 1999 que fixa, para a campanha de comercialização de 1998/1999, a produção estimada de azeite e o montante unitário da ajuda à produção que pode ser adiantado A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento n. o 136/66/CEE do Conselho, de 22 de Setembro de 1966, que estabelece uma organização comum de mercado no sector das matérias gordas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1638/98 (2), Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 2261/84 do Conselho, de 17 de Julho de 1984, que adopta as regras gerais relativas à concessão de ajudas à produção de azeite e às organizações de produtores (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1639/98 (4), e, nomeada- mente, o n. o 1 do seu artigo 17. oA, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O artigo 5. o do Regulamento n. o 136/66/CEE determina que a ajuda unitária à produção deve ser reduzida em cada Estado-Membro cuja produção efectiva exceder a quantidade nacional garantida correspondente referida no n. o 3 do mesmo artigo; para avaliar a importância desse excesso, é conveniente ter em conta, para a Espanha, a Grécia e Portugal, as estimativas de produção de azeitonas de mesa transformadas em azeite e expressas em equivalente de azeite com base nos coefi- cientes correspondentes referidos, respectivamente, nas Decisões 98/605/CE (5), 98/619/CE (6) e 98/620/CE (7) da Comissão; O artigo 17. oA do Regulamento (CEE) n. o 2261/84 prevê que, para determinar o montante unitário da ajuda à produção de azeite que pode ser objecto de adianta- mento, deve ser estabelecida a produção estimada rela- tiva à campanha em causa; esse montante deve ser fixado a um nível que evite qualquer risco de pagamento indevido aos oleicultores; o montante diz igualmente respeito às azeitonas de mesa expressas em equivalente de azeite; Para determinar a produção estimada, os Estados- -Membros devem comunicar à Comissão os dados rela- tivos às previsões de produção de azeite e, se for caso disso, de azeitonas de mesa para cada campanha; a Comissão pode ter recurso a outras fontes de infor- mação; nessa base, é conveniente fixar a produção esti- mada de cada Estado-Membro, para o azeite e as azei- (1) JO 172 de 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 32. (3) JO L 208 de 3. 8. 1984, p. 3. (4) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 38. (5) JO L 289 de 28. 10. 1998, p. 39. (6) JO L 295 de 4. 11. 1998, p. 50. (7) JO L 295 de 4. 11. 1998, p. 54. tonas de mesa expressas em equivalente de azeite, nos níveis adiante indicados: (4) (5) É conveniente ter em conta, para a determinação do montante do adiantamento, a retenção para as acções de melhoramento da qualidade prevista pelo Regulamento (CE) n. o 1414/97 do Conselho (8); As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão das Matérias Gordas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Para a campanha de comercialização de 1998/1999, a 1. produção estimada para o azeite é igual a: — 849 300 toneladas no caso de Espanha, — 2 400 toneladas no caso de França, — 511 000 toneladas no caso da Grécia, — 428 800 toneladas no caso de Itália, — 32 550 toneladas no caso de Portugal. Para a campanha de comercialização de 1998/1999, a 2. produção estimada para as azeitonas de mesa expressas em equivalente de azeite é igual a: — 41 400 toneladas para Espanha, com base num coeficiente de equivalência de 11,5 %, — 10 000 toneladas para a Grécia, com base num coeficiente de equivalência de 13 %, — 750 toneladas para Portugal, com base num coeficiente de equivalência de 10 %. 3. Para a campanha de comercialização de 1998/1999, o montante do adiantamento referido no n. o 1 do artigo 17. oA do Regulamento (CEE) n. o 2261/84 é igual a: — 101,15 euros por 100 quilogramas no caso de Espanha, — 117,36 euros por 100 quilogramas no caso de França, — 87,50 euros por 100 quilogramas no caso da Grécia, — 117,36 euros por 100 quilogramas no caso de Itália, — 117,36 euros por 100 quilogramas no caso de Portugal. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. (8) JO L 196 de 24. 7. 1997, p. 4. L 267/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 10. 1999 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 14 de Outubro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão


title: TEMAS CLAVE DE LA EDUCACION VOL 1. AYUDA FINANCIERA PARA.

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
comparative study
equal treatment
financial aid
higher education
loan


title: Den Paritetiske Forsamling for Konventionen mellem Staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Den Europæiske Union (AVS-EU) - Beslutning om dr. Julius Nyereres død

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
Tanzania
death
political figure
resolution

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION E-1867/99 by Samuli Pohjamo (ELDR) to the Commission. Norwegian tariffs on processed reindeer meat.

eurovoc_concepts:
European Economic Area
Finland
Norway
common commercial policy
meat
restriction on competition
tariff reduction

text: C 203 E/76 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/093) WRITTEN QUESTION E-1867/99 by Samuli Pohjamo (ELDR) to the Commission (14 October 1999) Subject: Norwegian tariffs on processed reindeer meat Traditionally, reindeer meat has been exported from Finnish Lapland to Norway. From the point of view of the development of the industry, it would be desirable for some of the meat to be exported in processed form and not simply as meat. Norway protects its meat-processing industry by means of high customs and import duties. Those on unprocessed meat are temporarily reduced when the Norwegian meat-processing industry requires raw materials. As a result, processing of reindeer meat is not viable in Finland. What will the Commission do to prevent such selective imposition of duties being used to distort competition within the EEA? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (24 November 1999) Trade in agriculture and fisheries products (defined as products falling outside chapters 25 to 97 of the Harmonised commodity description and coding system) is excluded from the scope of the European Economic Area (EEA) Agreement by its Article 8. The EEA is not a customs union, so there are no common rules on the alignment or harmonisation of customs duties or practices. There is therefore no legal basis under which the Commission can take measures to persuade Norway to alter its tariff structure. There is a possibility within the EEA Agreement (Article 19) for the negotiation of supplementary bilateral liberalisation in agricultural trade. However, a request for reform of the Norwegian tariff structure would undoubtedly result in a reciprocal demand from Norway for a reduction in the Community tariff. The Commission therefore does not consider that this course would be wise at present. (2000/C 203 E/094) WRITTEN QUESTION P-1872/99 by Evelyne Gebhardt (PSE) to the Commission (12 October 1999) Subject: Baden-W(cid:252)rttemberg origin and quality mark Are press reports suggesting that the Commission intends to abolish government funding for Baden- W(cid:252)rttemberg food product marks correct? What measures are proposed, and on what grounds and on what legal basis? Which products and which types of mark are affected? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 November 1999) The Commission is currently reviewing the Community framework for state aid for the promotion and advertising of agricultural products (Commission communication concerning state involvement in the promotion of agricultural and fisheries products (1) and the framework for national aids for the advertising of agricultural products and certain products not listed in Annex I to the EEC Treaty, excluding fishery products) (2). This review is meant to clarify the existing rules and to update them in the light of developments in Community legislation and the carelaw of the Court of justice. It is not, however, intended to make major changes of substance to the existing rules


title: Συνέλευση Ίσης Εκπροσώπησης της Σύμβασης που συνάφθηκε μεταξύ των κρατών της Αφρικής, της Καραϊβικής και του Ειρηνικού και της Ευρωπαϊκής Ένωσης (ΑΚΕ-ΕΕ) - Ψήφισμα  σχετικά με το ρούμι

eurovoc_concepts:
ACP countries
ACP-EU Joint Assembly
EU market
agreement (EU)
market access
resolution
spirits
sustainable development
tariff exemption


title: Reglamento (CE) n° 2177/1999 de la Comisión, de 14 de octubre de 1999, relativo a una licitación para la determinación de la subvención por expedición de arroz descascarillado de grano largo a la isla de Reunión

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
delivery
export subsidy
rice

formats: pdf print

text: 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 267/7 REGLAMENTO (CE) No 2177/1999 DE LA COMISIÓN de 14 de octubre de 1999 relativo a una licitación para la determinación de la subvención por expedición de arroz descascari- llado de grano largo a la isla de Reunión LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organización común del mercado de arroz (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 10, Considerando lo siguiente: 1006 20 98, contemplada en el apartado 1 del artículo 10 del Reglamento (CE) no 3072/95, a la isla de Reunión. 2. La licitación contemplada en el apartado 1 estará abierta hasta el 29 de junio de 2000. En este tiempo, se procederá a licitaciones semanales cuyas fechas para la presentación de ofertas se determinarán en el anuncio de licitación. 3. La licitación se realizará con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CEE) no 2692/89 y en el presente Reglamento. (1) (2) (3) El Reglamento (CEE) no 2692/89 de la Comisión (3), modificado por el Reglamento (CE) no 1453/1999 (4), establece las disposiciones de aplicación para los sumi- nistros de arroz a la isla de Reunión. El examen de la situación del abastecimiento de la isla de Reunión revela una falta de disponibilidad de arroz. Teniendo en cuenta la disponibilidad de arroz en el mercado comunitario, es conveniente establecer las disposiciones oportunas para que la isla de Reunión pueda abastecerse en dicho mercado. La situación espe- cial de la isla de Reunión aconseja que se limiten las cantidades exportadas y, por consiguiente, que se deter- mine el importe de la subvención mediante licitación. régimen agromonetario del euro en el En aplicación del artículo 14 del Reglamento (CE) no 2808/98 de la Comisión, de 22 de diciembre de 1998, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del sector agrario (5), modificado por el Reglamento (CE) no 1410/ 1999 (6), los importes de las ofertas presentadas en el marco de una licitación organizada en virtud de un acto relativo a la política agrícola común se expresarán en euros. El apartado 1 del artículo 5 del mismo Regla- mento dispone que en tal caso el hecho generador del tipo de cambio agrícola es el último día de presentación de las ofertas. Los apartados 3 y 4 del citado artículo determinan los hechos generadores aplicables para los anticipos y las garantías. (4) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, Artículo 2 Sólo serán admisibles las ofertas que se refieran a un mínimo de 50 toneladas y a un máximo de 3 000 toneladas. Artículo 3 La garantía contemplada en la letra a) del apartado 3 del artículo 7 del Reglamento (CEE) no 2692/89 será de 30 euros por tonelada. Artículo 4 Con miras a determinar el período de validez de los docu- mentos de subvención expedidos en el marco de la presente licitación, dichos documentos se considerarán expedidos el último día del plazo de presentación de ofertas. Artículo 5 Las ofertas presentadas deberán llegar a la Comisión por media- ción de los Estados miembros a más tardar una hora y media después de la exportación del plazo de presentación semanal de las ofertas fijado en el anuncio de licitación. Deberán comuni- carse con arreglo al modelo que figura en el anexo. En caso de que no se haya presentado ninguna oferta, los Estados miembros informarán de ello a la Comisión en el mismo plazo indicado en el párrafo anterior. Artículo 6 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Las horas fijadas para la presentación de las ofertas serán las horas de Bélgica. Artículo 1 1. Se procederá a una licitación de la subvención por expe- dición de arroz descascarillado de grano largo del código NC (1) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) DO L 261 de 7. 9. 1989, p. 8. (4) DO L 167 de 2. 7. 1999, p. 19. (5) DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 36. (6) DO L 164 de 30. 6. 1999, p. 53. Artículo 7 1. Basándose en las ofertas presentadas, la Comisión optará por una de las siguientes posibilidades, de acuerdo con el procedimiento previsto en el artículo 22 del Reglamento (CE) no 3072/95: — fijar una subvención máxima, — no dar curso a la licitación. L 267/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 10. 1999 Cuando se fije una subvención máxima, la licitación se 2. adjudicará al licitador o licitadores cuyas ofertas se sitúen al nivel de la subvención máxima o a un nivel inferior. El último día en el que se podrán presentar ofertas será el 29 de junio de 2000. Artículo 8 El plazo de presentación de ofertas de la primera licitación parcial vencerá el 28 de octubre de 1999 a las 10 horas. El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Artículo 9 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 14 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 267/9 Licitación semanal de la subvención por expedición de arroz descascarillado de grano largo a la isla de Reunión ANEXO Cierre del plazo para la presentación de ofertas (fecha/hora) 1 Numeración de los licitadores 2 Cantidades (en toneladas) 3 Importe de la subvención (en euros por tonelada) 1 2 3 4 5 etc


title: Reglamento (CE) n° 2176/1999 de la Comisión, de 14 de octubre de 1999, relativo a una licitación para la determinación de la restitución por exportación de arroz blanqueado de grano largo con destino a determinados terceros países

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

text: L 267/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 10. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2176/1999 DE LA COMISIÓN de 14 de octubre de 1999 relativo a una licitación para la determinación de la restitución por exportación de arroz blanqueado de grano largo con destino a determinados terceros países LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, de las ofertas. Los apartados 3 y 4 del citado artículo determinan los hechos generadores aplicables para los anticipos y las garantías. Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organización común del mercado del arroz (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, (6) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, Considerando lo siguiente: HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: (1) (2) (3) (4) (5) El examen del plan de previsiones revela la existencia de cantidades exportables de arroz en poder de los produc- tores. Dicha situación podría afectar el desarrollo normal de los precios al productor en la campaña 1999/2000. Para poner remedio a dicha situación, procede prever la concesión de restituciones a la exportación a las zonas que puedan abastecerse en la Comunidad. La situación especial del mercado del arroz determina que resulte adecuada la limitación cuantitativa de las restituciones y, por consiguiente, la aplicación de lo dispuesto en el artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95 que esta- blece que el importe de la restitución a la exportación podrá fijarse mediante licitación. Procede mencionar que se aplicará en el marco de la presente licitación lo dispuesto en el Reglamento (CEE) no 584/75 de la Comisión, de 6 de marzo de 1975, por el que se establecen las modalidades de aplicación rela- tivas a la salida a licitación de la restitución a la exporta- ción en el sector del arroz (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 299/95 (4). Con el fin de evitar perturbaciones en los mercados de los países productores, es oportuno limitar los mercados a determinados destinos contemplados en el anexo del Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisión (5), modi- ficado por el Reglamento (CE) no 3304/94 (6). régimen agromonetario del euro en el En aplicación del artículo 14 del Reglamento (CE) no 2808/98 de la Comisión, de 22 de diciembre de 1998, por el que se establecen las disposiciones de aplicación sector del agrario (7), modificado por el Reglamento (CE) no 1410/ 1999 (8), los importes de las ofertas presentadas en el marco de una licitación organizada en virtud de un acto relativo a la política agrícola común se expresarán en euros. El apartado 1 del artículo 5 del mismo Regla- mento dispone que en tal caso el hecho generador del tipo de cambio agrícola es el último día de presentación (1) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) DO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (4) DO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8. (5) DO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20. (6) DO L 341 de 30. 12. 1994, p. 48. (7) DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 36. (8) DO L 164 de 30. 6. 1999, p. 53. Artículo 1 1. Se procederá a una licitación de la restitución a la expor- tación del arroz blanqueado de grano largo del código NC 1006 30 67 con destino a las zonas I a VI con exclusión de Turquía y con destino a la zona VIII, con exclusión de la Guyana, Madagascar y Surinam, del anexo del Reglamento (CEE) no 2145/92. 2. La licitación contemplada en el apartado 1 estará abierta hasta el 29 de junio del 2000. En tanto esté abierta, se proce- derá a licitaciones semanales cuyas fechas para la presentación de ofertas se determinarán en el anuncio de licitación. 3. La licitación se realizará con arreglo a las disposiciones del Reglamento (CEE) no 584/75 y a las disposiciones siguientes. Artículo 2 Las ofertas únicamente serán admisibles cuando se refieran a una cantidad para exportar 50 toneladas como mínimo y 3 000 toneladas como máximo. Artículo 3 La fianza contemplada en el artículo 3 del Reglamento (CEE) no 584/75 será de 30 euros por tonelada. Artículo 4 1. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 21 del Reglamento (CEE) no 3719/88 de la Comisión (9), los certifi- cados de exportación expedidos en el marco de la presente licitación se considerarán expedidos, en lo que se refiere a la determinación de su período de validez, el día de presentación de la oferta. 2. Dichos certificados serán válidos desde la fecha de su expedición, tal como se define en el apartado 1, hasta el final del cuarto mes siguiente. (9) DO L 331 de 2. 12. 1988, p. 1. 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 267/5 Artículo 5 Las ofertas presentadas deberán llegar a la Comisión por media- ción de los Estados miembros, a más tardar una hora y media después de la expiración del plazo de presentación semanal de las ofertas, fijado en el anuncio de licitación. Dichas ofertas deberán remitirse con arreglo al esquema que figura en el anexo. En caso de ausencia de ofertas, los Estados miembros infor- marán de ello a la Comisión en el plazo contemplado en el párrafo anterior. — o bien la fijación de una restitución máxima a la exporta- ción teniendo en cuenta los criterios previstos en el artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95, — o bien, no dar curso a la licitación. Cuando se fije una restitución máxima a la exportación, 2. la licitación se adjudicará al licitador o licitadores cuyas ofertas se sitúen al nivel de la restitución máxima a la exportación o a un nivel inferior. Artículo 8 Artículo 6 El período de presentación de ofertas para la primera licitación parcial expirará el 28 de octubre de 1999 a las 10 horas. Las horas fijadas para la presentación de las ofertas serán las de Bélgica. La última fecha en la que se podrán presentar las ofertas será la del 29 de junio de 2000. Artículo 7 Artículo 9 Basándose en las ofertas presentadas, la Comisión deci- 1. dirá, de acuerdo con el procedimiento previsto en el artículo 22 del Reglamento (CE) no 3072/95: El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 14 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión L 267/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 10. 1999 Licitación semanal de la restitución a la exportación del arroz blanqueado de grano largo con destino a determinados terceros países ANEXO Cierre del plazo para la presentación de ofertas (fecha/hora) 1 Numeración de los licitadores 2 Cantidades en toneladas 3 Importe de la restitución a la exportación en euros por tonelada 1 2 3 4 5 etc


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2194/1999 af 14. oktober 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
meal

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 267/47 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2194/1999 af 14. oktober 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 13, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestituti- oner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsfor- styrrelser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/ 98 (4); (3) restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de korn- mængder, der er nødvendige til fremstilling af de pågæl- (4) (5) (6) (7) dende varer; disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95; situationen på verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differen- tieres efter deres bestemmelsessted; restitutionen skal måneden; den kan ændres inden for dette tidsrum; fastsættes mindst en gang om anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for korn, særlig på noteringerne eller priserne på disse produkter inden for Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne ved udførsel i uforarbejdet stand af de i artikel 1, i forordning (EØF) nr. 1766/92 nævnte produkter, undtagen malt, fastsættes til de i bilaget angivne beløb. litra a), b) og c), Denne forordning træder i kraft den 15. oktober 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. L 267/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 10. 1999 BILAG til Kommissionens forordning af 14. oktober 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb (EUR/t) (EUR/t) — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Bestemmelserne er følgende: 01 Alle tredjelande. 02 Andere tredjelande. 03 Schweiz, Liechtenstein. — 0 — 24,00 0 53,50 0 — 20,50 0 — — — 35,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 46,50 43,50 40,00 37,00 34,50 — — 87,00 — — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (2) Når dette produkt indeholder presset groft mel, ydes der ingen restitution. NB: Zonerne er angivet i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 2145/92 (EFT L 214 af 30. 7. 1992, s. 20)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2181/1999 af 14. oktober 1999 om fastsættelse for produktionsåret 1998/99 af den anslåede olivenolieproduktion samt af det enhedsbeløb for produktionsstøtten, der kan udbetales som forskud

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 267/19 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2181/1999 af 14. oktober 1999 om fastsættelse for produktionsåret 1998/99 af den anslåede olivenolieproduktion samt af det enhedsbeløb for produktionsstøtten, der kan udbetales som forskud KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning nr. 136/66/EØF af 22. september 1966 om oprettelse af den fælles markedsordning for fedtstoffer (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1638/ 98 (2), under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2261/84 af 17. juli 1984 om almindelige regler for støtte til olivenoliepro- duktion og til producentorganisationer (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1639/98 (4), særlig artikel 17a, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I artikel 5 i forordning nr. 136/66/EØF er det fastsat, at enhedsbeløbet for produktionsstøtten skal nedsættes, når den faktiske produktion overstiger den maksimale garan- timængde, der er fastsat i samme artikels stk. 3; ved vurderingen af den pågældende overskridelse skal der for Spanien, Grækenland og Portugal tages hensyn til den anslåede produktion af spiseoliven forarbejdet til oliven- olie og udtrykt som olivenolieækvivalenter på grundlag af de relevante koefficienter, i Kommissionens beslutninger 98/605/EF (5), 98/619/ EF (6) og 98/620/EF (7); som er omhandlet skal bestemmes det fastsættes i artikel 17a i forordning (EØF) nr. 2261/ 84, at den forventede produktion i det pågældende produktionsår fastsætte det enhedsbeløb for produktionsstøtten, der kan udbetales som forskud; dette beløb skal være af en sådan størrelse, at enhver risiko for uberettigede udbetalinger til oliven- dyrkerne undgås; beløbet vedrører ligeledes spiseoliven udtrykt i olivenolieækvivalenter; for at fastsættelse af den forventede produktion giver til medlemsstaterne om Kommissionen produktionsprognoserne for olivenolie og, hvis relevant, for spiseoliven for hvert produktionsår; Kommissionen kan ligeledes benytte andre informationskilder; den anslåede produktion for hver medlemsstat fastsættes på dette grundlag for olivenolie og spiseoliven udtrykt i oplysninger (1) EFT 172 af 30. 9. 1966, s. 3025/66. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 32. (3) EFT L 208 af 3. 8. 1984, s. 3. (4) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 38. (5) EFT L 289 af 28. 10. 1998, s. 39. (6) EFT L 295 af 4. 11. 1998, s. 50. (7) EFT L 295 af 4. 11. 1998, s. 54. olivenolieækvivalenter på det niveau; i det følgende angivne med henblik på fastsættelse af forskuddet bør der tages hensyn til fradraget for aktioner til forbedring af oliveno- lieproduktionens kvalitet, der er fastsat i Rådets forord- ning (EF) nr. 1414/97 (8); de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fedtstoffer — (4) (5) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For produktionsåret 1998/99 andrager den anslåede 1. produktion af olivenolie: — 849 300 tons for Spanien — 2 400 tons for Frankrig — 511 000 tons for Grækenland — 428 800 tons for Italien — 32 550 tons for Portugal. 2. For produktionsåret 1998/99 andrager den anslåede produktion af spiseoliven udtrykt som olivenolieækvivalenter: — 41 400 tons for Spanien på grundlag af en ækvivalenskoef- ficient på 11,5 % — 10 000 tons for Grækenland på grundlag af en ækviva- lenskoefficient på 13 % — 750 tons for Portugal på grundlag af en ækvivalenskoeffi- cient på 10 %. 3. For produktionsåret 1998/99 andrager det forskud, der omhandles i artikel 17a, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2261/84: — 101,15 EUR pr. 100 kg for Spanien — 117,36 EUR pr. 100 kg for Frankrig — 87,50 EUR pr. 100 kg for Grækenland — 117,36 EUR pr. 100 kg for Italien — 117,36 EUR pr. 100 kg for Portugal. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentlig- gørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. (8) EFT L 196 af 24. 7. 1997, s. 4. L 267/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 10. 1999 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: Regulamento (CE) n° 2176/1999 da Comissão, de 14 de Outubro de 1999, relativo a um concurso para a determinação da restituição à exportação de arroz branqueado de grãos longos com destino a determinados países terceiros

text: L 267/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 10. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2176/1999 DA COMISSÃO de 14 de Outubro de 1999 relativo a um concurso para a determinação da restituição à exportação de arroz branqueado de grãos longos com destino a determinados países terceiros A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organização comum de mercado do arroz (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) n. o 2072/98 (2) e, nomea- damente, o n. o 3 do seu artigo 13. o, facto gerador da taxa de câmbio agrícola é o último dia da apresentação de propostas. Os n. os 3 e 4 do mesmo artigo determinam os factos geradores aplicáveis aos adiantamentos e às garantias; (6) Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, Considerando o seguinte: ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: (1) (2) (3) (4) (5) O exame do balanço previsional revela a existência de disponibilidades para exportação de arroz junto dos produtores. Esta situação poderia prejudicar a evolução normal dos preços à produção aquando da campanha de 1999/2000; A fim de remediar esta situação, é necessário prever a concessão de restituições à exportação para zonas susceptíveis de se abastecerem junto da Comunidade. A situação especial do mercado do arroz torna adequada a limitação quantitativa das restituições e, consequente- mente, a execução do disposto no artigo 13. o do Regula- mento (CE) n. o 3072/95, que prevê que o montante da restituição possa ser fixado através de concurso; É necessário indicar que as disposições do Regulamento (CEE) n. o 584/75 da Comissão, de 6 de Março de 1975, que estabelece as modalidades de aplicação relativas à abertura de concursos para a restituição à exportação no sector do arroz (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 299/95 (4), se aplicam no âmbito do presente concurso; Para evitar perturbações nos mercados dos países produ- tores, é conveniente prever a limitação dos mercados a determinados destinos referidos no anexo do Regula- mento (CEE) n. o 2145/92 da Comissão (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 3304/94 (6); Em aplicação do artigo 14. o do Regulamento (CE) n. o 2808/98 da Comissão, de 22 de Dezembro de 1998, que estabelece as normas de execução do regime agri- monetário do euro no sector agrícola (7), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 1410/1999 (8), os montantes das propostas apresentadas no âmbito do concurso organi- zado ao abrigo de um acto relativo à política agrícola comum devem ser expressos em euros. O n. o 1 do artigo 5. o do mesmo regulamento dispõe que em tais casos o (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (4) JO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8. (5) JO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20. (6) JO L 341 de 30. 12. 1994, p. 48. (7) JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 36. (8) JO L 164 de 30. 6. 1999, p. 53. Artigo 1. o 1. Realizar-se-á um concurso para a determinação da restitu- ição à exportação de arroz branqueado de grãos longos do código NC 1006 30 67 para as zonas I a VI, com exclusão da Turquia e a zona VIII, com exclusão da Guiana, de Madagáscar e do Suriname, do anexo do Regulamento (CEE) n. o 2145/92. O concurso referido no n. o 1 está aberto até 29 de Junho 2. de 2000 durante o seu prazo de validade, proceder-se-á a concursos semanais relativamente aos quais as datas de apre- serão definidas no anúncio de sentação das propostas concurso. 3. O concurso realizar-se-á nos termos do disposto no Regulamento (CEE) n. o 584/75 e das disposições seguintes. Artigo 2. o Uma proposta só é admissível quando for relativa a uma quantidade a exportar de, no mínimo, 50 toneladas e, no máximo, 3 000 toneladas. Artigo 3. o A caução referida no artigo 3. o do Regulamento (CEE) n. o 584/75 é de 30 euros por tonelada. Artigo 4. o Em derrogação do disposto no n. o 1 do artigo 21. o do 1. Regulamento (CEE) n. o 3719/88 da Comissão (9), os certificados de exportação emitidos no âmbito do presente concurso serão, para determinação do seu prazo de validade, considerados como emitidos no dia da apresentação da proposta. 2. Estes certificados são válidos a partir da data da sua emissão, nos termos do n. o 1, e até ao fim do quarto mês seguinte. (9) JO L 331 de 2. 12. 1988, p. 1. 15. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 267/5 Artigo 5. o As propostas apresentadas devem chegar à Comissão por inter- médio dos Estados-Membros, o mais tardar, uma hora e meia após a expiração do prazo para a apresentação semanal das tal como previsto no anúncio de concurso. As propostas, propostas devem ser transmitidas em conformidade com o esquema que consta do anexo. Em caso de ausência de propostas, os Estados-Membros infor- marão a Comissão desse facto no prazo referido no parágrafo anterior. Artigo 6. o As horas fixadas para a apresentação das propostas são as horas da Bélgica. — quer a fixação de uma restituição máxima à exportação, tendo em conta os critérios previstos no artigo 13. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95, — quer não dar seguimento ao concurso. Logo que seja fixada uma restituição máxima à expor- 2. tação, será(serão) declarado(s) adjudicatário(s) o(s) propo- nente(s) cuja(s) proposta(s) se situe(m) ao nível da restituição máxima à exportação ou a um nível inferior. Artigo 8. o O prazo de apresentação das propostas para o primeiro concurso parcial expira no dia 28 de Outubro de 1999, às 10 horas. A última data para apresentação de propostas é fixada em 29 de Junho de 2000. Artigo 7. o Com base nas propostas apresentadas, a Comissão deci- 1. dirá, segundo o processo previsto no artigo 22. o do Regula- mento (CE) n. o 3072/95: Artigo 9. o O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 14 de Outubro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão L 267/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 10. 1999 Concurso semanal para a determinação da restituição à exportação de arroz branqueado de grãos longos para determinados países terceiros ANEXO Fim do prazo para apresentação das propostas (data/hora) 1 Numeração dos proponentes 2 Quantidades (em toneladas) 3 Montante da restituição à exportação (em euros/tonelada) 1 2 3 4 5 etc


title: Verordnung (EG) Nr. 2188/1999 der Kommission vom 14. Oktober 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2010/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 267/39 VERORDNUNG (EG) Nr. 2188/1999 DER KOMMISSION vom 14. Oktober 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2010/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei Störungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), insbesondere auf Artikel 7, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Eine Ausschreibung der Erstattung und oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Weichweizen nach bestimmten AKP-Staaten wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 2010/1999 der Kommission (5) eröffnet. Nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, unter Berücksichtigung der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 eine Höchstausfuhrerstat- tung festzusetzen. In einem solchen Fall wird der Zuschlag jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der Höchstausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt bzw. sich auf eine Ausfuhrabgabe bezieht. Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart führt zur Festsetzung einer Höchsterstattung in Höhe des in Artikel 1 genannten Betrags. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — (3) (4) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen wird für die vom 8. bis zum 14. Oktober 1999 im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2010/1999 eingereichten Angebote auf 39,60 EUR/t festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 15. Oktober 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 14. Oktober 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 248 vom 21. 9. 1999, S. 19


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1864/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione. Camionisti sulle lunghe distanze.

eurovoc_concepts:
labour law
restriction on competition
road transport
transport company
working conditions

text: C 219 E/38 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 La Commissione non trova soddisfacente l(cid:146)attuale sistema di corresponsione degli aiuti comunitari in 2. Grecia; in particolare non ritiene sufficientemente rispettati alcuni dei criteri di riconoscimento fissati dal regolamento (CE) n. 1663/95 della Commissione del 7 luglio 1995, che stabilisce modalit(cid:224) d(cid:146)applicazione del regolamento (CE) n. 729/70 per quanto riguarda la procedura di liquidazione dei conti del FEAOG, sezione «Garanzia» (2). Per questo motivo l(cid:146)applicazione delle norme in materia di disciplina di bilancio contenute nell(cid:146)articolo 13 della decisione 94/729/CE del Consiglio del 31 ottobre 1994 (3) ha portato ad una riduzione degli anticipi mensili nell(cid:146)anno 1999. L(cid:146)importo definitivo di tali riduzioni sar(cid:224) ben presto oggetto di decisione. Una decisione definitiva sull(cid:146)importo che la Commissione rifiuter(cid:224) di finanziare (che potrebbe essere pari a zero) verr(cid:224) adottata in fase successiva, dopo un(cid:146)ulteriore valutazione da parte della Commissione e una volta completate le procedure bilaterali e le eventuali procedure di conciliazione. La Commissione Ł al corrente del fatto che si intende creare in futuro una nuova agenzia greca di pagamento. La Commissione spera che questo nuovo organismo, dotato di poteri piø chiaramente definiti su tutti i soggetti attivi nel sistema di pagamento e controllo degli aiuti comunitari agricoli, porter(cid:224) ad un miglioramento del sistema di controllo. Tuttavia, fino a quando non saranno stati rilevati veri progressi la Commissione continuer(cid:224) ad intervenire energicamente per tutelare gli interessi finanziari della Comunit(cid:224). Le autorit(cid:224) greche non hanno ancora dato piena attuazione al sistema integrato di gestione e di 3. controllo prescritto dal regolamento (CEE) n. 3508/92. La Commissione ha gi(cid:224) effettuato detrazioni di 2. 780 milioni di DRA nel 1998 e (provvisoriamente) 22. 900 milioni di DRA nel 1999 dagli anticipi mensili pagati alla Grecia. Questi importi si basano su riduzioni del 10 % degli importi richiesti per i premi per bovino, del 2 % per i premi per pecora e capra, del 5 % per i pagamenti per i seminativi e del 5 % per i pagamenti per l(cid:146)olio d(cid:146)oliva (unicamente 1999). Una decisione definitiva sull(cid:146)importo che la Commissione rifiuter(cid:224) di finanziare verr(cid:224) adottata successiva- mente, dopo un(cid:146)ulteriore valutazione da parte della Commissione e una volta completate le procedure bilaterali e le eventuali procedure di conciliazione. 4. La Commissione si rende conto del problema rappresentato dalle trattenute sugli aiuti comunitari in Grecia. Nei casi in cui tali operazioni non sono conformi alla normativa comunitaria, la Commissione interverr(cid:224) ad imporre la piena riscossione dell(cid:146)aiuto da parte dei beneficiari. Ad esempio, in passato le autorit(cid:224) greche avevano trattenuto il 3,6 % degli aiuti pagati per le misure forestali nel quadro del regolamento (CEE) n. 2080/92 del 30 giugno 1992 (4). La Commissione aveva inizialmente proposto di rifiutare il finanziamento delle trattenute in questione, ma le autorit(cid:224) greche avevano infine accettato di rimborsare ai beneficiari gli importi trattenuti. Le trattenute sugli aiuti in altri settori sono attualmente oggetto di intervento nel quadro della liquidazione dei conti. Va tuttavia ricordato che non tutte le trattenute di aiuti comunitari sono necessariamente illegali. L(cid:146)articolo 2 del regolamento (CE) n. 1259/1999 del Consiglio del 17 maggio 1999 che stabilisce norme comuni relative ai regimi di sostegno diretto nell(cid:146)ambito della politica agricola comune (5) prevede che dal 1o gennaio 2000 quasi tutti gli aiuti siano corrisposti integralmente ai beneficiari. (1) GU L 293 del 12. 11. 1994. (2) GU L 158 dell(cid:146)8. 7. 1995. (3) GU L 293 del 12. 11. 1994. (4) GU L 215 del 30. 7. 1992. (5) GU L 160 del 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/045) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1864/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (14 ottobre 1999) Oggetto: Camionisti sulle lunghe distanze La Commissione Ł a conoscenza delle notizie secondo cui talune aziende di trasporto merci occupano ormai un numero significativo di conducenti provenienti dall(cid:146)esterno dell(cid:146)Unione europea, pagandoli tariffe inferiori ai salari minimi e obbligandoli a guidare per periodi piø lunghi rispetto agli orari consentiti? Quali passi effettuer(cid:224) la Commissione per insistere presso i governi degli Stati membri affinchØ contrastino efficacemente siffatte pratiche l(cid:224) dove si verificano? 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/39 Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (17 novembre 1999) La Commissione Ł al corrente del fatto che un numero sempre crescente di conducenti provenienti dall(cid:146)esterno dell(cid:146)Unione europea viene impiegato spesso in modo illegale da societ(cid:224) di trasporti della Comunit(cid:224). La Commissione considera preoccupanti gli effetti negativi di tale pratica sulla concorrenza nel settore del trasporto su strada comunitario e ritiene che ci(cid:242) costituisca un problema di grande importanza per l(cid:146)industria del trasporto su strada nazionale e internazionale. Per questo motivo, la Commissione ha gi(cid:224) scritto agli Stati membri per sensibilizzarli al problema e per verificare la loro percezione della portata di tale fenomeno. Come primo passo verso la ricerca di possibili soluzioni, la Commissione ha chiesto agli Stati membri di preparare uno schema riassuntivo delle norme da loro applicate in questo ambito in materia di politiche sociali, del lavoro e dei trasporti. La Commissione decider(cid:224) quali passi intraprendere una volta acquisito un quadro d(cid:146)insieme delle norme che disciplinano le pratiche correnti. Un punto fondamentale che deve essere riconosciuto Ł che spetta agli Stati membri assicurare sul proprio territorio un(cid:146)efficace applicazione delle norme. ¨ chiaro che non possono essere ammesse infrazioni alle norme sui salari minimi o sui tempi di guida e di riposo; il fatto che tuttavia ci(cid:242) si verifichi in modo sistematico in taluni Stati membri Ł estremamente negativo. Sulla base delle informazioni trasmesse dagli Stati membri, la Commissione sta preparando una relazione sull(cid:146)uniforme ed efficace attuazione delle norme comunitarie in materia di tempi di guida e di riposo. Sulla base di tale relazione potranno essere avanzate proposte legislative in questo ambito. (2000/C 219 E/046) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1868/99 di Antonio Tajani (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) e Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) alla Commissione (14 ottobre 1999) Oggetto: Fuga radioattiva dalla centrale di Tokaimura in Giappone Pu(cid:242) la Commissione europea valutare e rendere noti al piø presto i rischi per la popolazione e l(cid:146)ambiente conseguenti alla fuga di uranio dalla centrale nucleare di Tokaimura in Giappone (cid:129) avvenuta oggi 30 settembre 1999 (cid:129), tenuto conto che secondo le prime valutazioni il livello delle radiazioni intorno alla centrale Ł quindicimila volte piø alto del normale. Come intende la Commissione intervenire per monitorare la situazione in Europa e per evitare il ripetersi di sciagure gi(cid:224) conosciute come quella di Chernobyl (1986) e quali sono le misure preventive gi(cid:224) adottate o che intende adottare in riferimento agli altri impianti nucleari che potrebbero minacciare la salute dei cittadini europei? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (20 dicembre 1999) L(cid:146)impianto in cui Ł avvenuto l(cid:146)incidente a Tokai Mura in Giappone il 30 settembre 1999 tratta la preparazione del combustibile nucleare. Non Ł una centrale nucleare nØ, come spesso erroneamente indicato, un impianto di ritrattamento. La Commissione si Ł mantenuta in stretto contatto con le autorit(cid:224) giapponesi e con l(cid:146)Agenzia internazio- nale dell(cid:146)energia atomica (IAEA) circa la valutazione dell(cid:146)incidente e il suo impatto sulla popolazione e l(cid:146)ambiente. L(cid:146)IAEA ha recentemente pubblicato un rapporto preliminare al riguardo che indica come cause principali dell(cid:146)incidente di criticit(cid:224) l(cid:146)errore umano e la completa inosservanza delle normative di sicurezza


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1864/99 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen. Långdistansförare.

text: C 219 E/38 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Kommissionen (cid:228)r inte tillfreds med den nuvarande systemet f(cid:246)r utbetalning av gemenskapsst(cid:246)d i 2. Grekland. S(cid:228)rskilt otillfredsst(cid:228)llande (cid:228)r l(cid:228)get vad g(cid:228)ller respekten f(cid:246)r vissa av de ackrediteringskriterier som fastst(cid:228)lls i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1663/95 av den 7 juli 1995 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 729/70 i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rfarandet vid avslutande av r(cid:228)kenskaperna f(cid:246)r garanti- sektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket(EUGFJ) (2). Av denna anledning har de m(cid:229)natliga f(cid:246)rskotten f(cid:246)r 1999 minskat i enlighet med reglerna om budgetdisciplin (artikel 13 i r(cid:229)dets beslut 94/729/EG av den 31 oktober 1994) (3). Beslut kommer snart att fattas om dessa minskningars slutgiltiga storlek. Ett slutgiltigt beslut om det belopp som kommissionen kommer att v(cid:228)gra finansiera (och som kan komma att uppg(cid:229) till noll) kommer att f(cid:246)lja senare, efter en ytterligare bed(cid:246)mning av kommissionen och efter det att bilaterala f(cid:246)rfaranden (eventuellt f(cid:246)rlikningsf(cid:246)rfaranden) har slutf(cid:246)rts. Kommissionen (cid:228)r medveten om att Grekland avser att framtiden inr(cid:228)tta ett nytt betalningsst(cid:228)lle. Kommissionen hoppas att denna nya organisation, med tydligare befogenheter (cid:246)ver alla som (cid:228)r inblandade i systemet f(cid:246)r betalning och kontroll av gemenskapens jordbrukssubventioner, kommer att medf(cid:246)ra f(cid:246)rb(cid:228)ttringar i kontrollsystemet. Till dess att verkliga framsteg kan konstateras kommer kommissionen dock att forts(cid:228)tta att vidta kraftfulla (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att skydda gemenskapens finansiella intressen. i De grekiska myndigheterna har (cid:228)nnu inte i alla delar genomf(cid:246)rt det 3. administration och kontroll i enlighet med kraven i f(cid:246)rordning (EEG) nr 3508/92. integrerade systemet f(cid:246)r Kommissionen har redan gjort avdrag fr(cid:229)n de m(cid:229)natliga f(cid:246)rskotten till Grekland med 2 780 miljoner drakmer 1998 och (prelimin(cid:228)rt) 22 900 miljoner drakmer 1999. Dessa belopp grundar sig p(cid:229) minskningar med 10 % p(cid:229) de belopp som beg(cid:228)rts i n(cid:246)tkreatursbidrag, 2 % p(cid:229) tack- och getbidragen, 5 % p(cid:229) betal- ningarna f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor och 5 % p(cid:229) betalningarna f(cid:246)r olivolja (endast f(cid:246)r 1999). Ett slutgiltigt beslut om det belopp som kommissionen v(cid:228)grar finansiera kommer senare, efter ytterligare utredning av kommissionen och efter det att de bilaterala f(cid:246)rfarandena och eventuella f(cid:246)rlikningsf(cid:246)rfarandena har slutf(cid:246)rts. 4. Kommissionen (cid:228)r medveten om problemet med avdrag fr(cid:229)n gemenskapens st(cid:246)d i Grekland. I de fall d(cid:229) dessa avdrag inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med gemenskapens best(cid:228)mmelser kommer kommissionen att verka f(cid:246)r att mottagarna erh(cid:229)ller det fulla st(cid:246)dbeloppet. Som ett exempel kan n(cid:228)mnas att de grekiska myndigheterna tidigare inneh(cid:246)ll 3,6 % av det st(cid:246)d som betalades ut f(cid:246)r skogsbruks(cid:229)tg(cid:228)rder i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2080/92 av den 30 juni 1992 (4). Kommissionen (cid:246)verv(cid:228)gde ursprungligen att v(cid:228)gra finansiera de inneh(cid:229)llna beloppen men de grekiska myndigheterna gick slutligen med p(cid:229) att (cid:229)terbetala dessa belopp till st(cid:246)dmottagarna. Inneh(cid:229)llande av st(cid:246)d inom andra sektorer (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r boksluts(cid:229)tg(cid:228)rder. Det b(cid:246)r dock p(cid:229)pekas att inneh(cid:229)llande av belopp fr(cid:229)n gemenskapsst(cid:246)det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis (cid:228)r olagligt. Enligt artikel 2 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 om uppr(cid:228)ttande av gemensamma best(cid:228)mmelser f(cid:246)r system f(cid:246)r direktst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspolitiken (5) skall fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000 s(cid:229) gott som allt st(cid:246)d betalas ut i sin helhet till slutmottagarna. (1) (2) (3) (4) (5) EGT L 293, 12. 11. 1994. EGT L 158, 8. 7. 1995. EGT L 293, 12. 11. 1994. EGT L 215, 30. 7. 1992. EGT L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/045) SKRIFTLIG FR¯GA E-1864/99 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (14 oktober 1999) ˜mne: L(cid:229)ngdistansf(cid:246)rare K(cid:228)nner kommissionen till rapporter om att vissa (cid:229)kerier har b(cid:246)rjat anst(cid:228)lla ett avsev(cid:228)rt antal lastbilsf(cid:246)rare fr(cid:229)n tredje land och att dessa till minimil(cid:246)ner tvingas k(cid:246)ra mer (cid:228)n antalet till(cid:229)tna timmar? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommer kommissionen att vidta f(cid:246)r att uppmana medlemsstaterna att ta i p(cid:229) skarpen mot dessa f(cid:246)rehavanden d(cid:228)r de uppdagas? 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/39 Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 november 1999) Kommissionen k(cid:228)nner till att allt fler f(cid:246)rare fr(cid:229)n l(cid:228)nder utanf(cid:246)r gemenskapen anst(cid:228)lls illegalt av (cid:229)kerier i gemenskapen. Kommissionen (cid:228)r mycket bekymrad (cid:246)ver de st(cid:246)rningar som detta medf(cid:246)r p(cid:229) konkurrensen i gemenskapens v(cid:228)gtransportsektor och anser att detta (cid:228)r ett akut problem f(cid:246)r den nationella och inter- nationella v(cid:228)gtransportindustrin. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r redan skrivit till medlemsstaterna f(cid:246)r att (cid:246)ka medvetenheten om problemet och f(cid:229) en uppfattning om hur pass v(cid:228)l medlemsstaterna k(cid:228)nner till problemets omfattning. Som ett f(cid:246)rsta steg f(cid:246)r att unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheterna att behandla fr(cid:229)gan har kommissionen uppmanat medlemsstaterna att g(cid:246)ra en (cid:246)versikt (cid:246)ver de best(cid:228)mmelser i social- och transportlagstiftning samt arbetsr(cid:228)tt som de till(cid:228)mpar p(cid:229) detta omr(cid:229)de. N(cid:228)r kommissionen v(cid:228)l har gjort en (cid:246)versikt (cid:246)ver best(cid:228)mmel- ser som till(cid:228)mpas och uppgifter om g(cid:228)llande praxis kommer den att ta st(cid:228)llning till vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas. Ett centralt f(cid:246)rh(cid:229)llande som m(cid:229)ste beaktas (cid:228)r att det (cid:228)r medlemsstaterna som ansvarar f(cid:246)r att se till att det verkligen kontrolleras att best(cid:228)mmelserna efterlevs. Brott mot avtal om minimil(cid:246)ner eller det till(cid:229)tna antalet k(cid:246)rtimmar och viloperioder kan naturligtvis inte godtas. Det (cid:228)r ett stort problem att detta kan ske n(cid:228)stan systematiskt i vissa medlemsstater. Kommissionen h(cid:229)ller ocks(cid:229) p(cid:229) att utarbeta en rapport om enhetlighet och effektivitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller kontrollen av efterlevnaden av gemenskapens best(cid:228)mmelser om k(cid:246)rtid och viloperioder, vilken grundas p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n medlemsstaterna och som eventuellt kan resultera i att det l(cid:228)ggs fram f(cid:246)rslag p(cid:229) detta omr(cid:229)de. (2000/C 219 E/046) SKRIFTLIG FR¯GA E-1868/99 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) och Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) till kommissionen (14 oktober 1999) ˜mne: Radioaktivt utsl(cid:228)pp vid k(cid:228)rnkraftverket i Tokaimura, Japan Kan kommissionen s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt fastst(cid:228)lla och tillk(cid:228)nnage vilka risker befolkningen och milj(cid:246)n l(cid:246)per till f(cid:246)ljd av uranutsl(cid:228)ppet vid k(cid:228)rnkraftverket i Tokaimura, Japan, den 30 september 1999? Enligt de f(cid:246)rsta uppskattningarna skall radioaktiviteten runt k(cid:228)rnkraftverket uppg(cid:229) till 15 000 g(cid:229)nger det normala. P(cid:229) vilket s(cid:228)tt har kommissionen f(cid:246)r avsikt att ingripa f(cid:246)r att (cid:246)vervaka situationen i Europa och f(cid:246)r att katastrofer s(cid:229)som den i Tjernobyl (1986) skall kunna undvikas? Vilka f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder har redan vidtagits och vilka har kommissionen f(cid:246)r avsikt att vidta med h(cid:228)nsyn till andra k(cid:228)rnkraftverk som skulle kunna hota de europeiska medborgarnas h(cid:228)lsa? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 december 1999) Den anl(cid:228)ggning i Tokaimura i Japan d(cid:228)r olyckan intr(cid:228)ffade den 30 september 1999 (cid:228)r en anl(cid:228)ggning f(cid:246)r produktion av k(cid:228)rnbr(cid:228)nsle. Det r(cid:246)r sig varken om ett k(cid:228)rnkraftverk eller, s(cid:229)som ofta felaktigt anges, en upparbetningsanl(cid:228)ggning. Kommissionen har haft n(cid:228)ra kontakt med de japanska myndigheterna och Internationella atomenergiorga- net (IAEA) ang(cid:229)ende analysen av olyckan och dess konsekvenser f(cid:246)r befolkningen och milj(cid:246)n. IAEA har nyligen offentliggjort en prelim(cid:228)r rapport om (cid:228)mnet. I denna rapport anges de viktigaste orsakerna bakom den allvarliga olyckan vara den m(cid:228)nskliga faktorn och brott mot s(cid:228)kerhetsf(cid:246)reskrifterna


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2185/1999 της Επιτροπής, της 14ης Οκτωβρίου 1999, περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1407/1999 σχετικά με τον προσδιορισμό του ύψους των μειωμένων γεωργικών συνιστωσών καθώς και των πρόσθετων δασμών που ισχύουν για το χρονικό διάστημα από 1ης Ιουλίου έως και 31 Δεκεμβρίου 1999 προκειμένου για τις προς την Κοινότητα εισαγωγές εμπορευμάτων που υπάγονται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 3448/93 του Συμβουλίου, στο πλαίσιο των συμφωνιών με την Εσθονία, τη Λετονία και τη Λιθουανία

eurovoc_concepts:
Baltic States
CCT duties
agro-industry
import
water

text: 15. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 267/27 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2185/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 14ης Οκτωβρίου 1999 περί τροποποιήσεως του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1407/1999 σχετικά µε τον προσδιορισµό του ύψους των µειωµένων γεωργικών συνιστωσών καθώς και των πρόσθετων δασµών που ισχύουν για το χρονικό διάστηµα από 1ης Ιουλίου έως και 31 ∆εκεµβρίου 1999 προκειµένου για τις προς την Κοινότητα εισαγωγές εµπορευµάτων που υπάγονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3448/93 του Συµβουλίου, στο πλαίσιο των συµφωνιών µε την Εσθονία, τη Λετονία και τη Λιθουανία Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3448/93 του Συµβουλίου, της 6ης ∆εκεµβρίου 1993, περί καθορισµού του καθεστώτος συναλλαγών που ισχύει για ορισµένα εµπορεύµατα τα οποία προκύπτουν από τη µεταποίηση γεωργικών προϊόντων (1), όπως τροποποιήθηκε τελευ- ταία φορά από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2491/98 (2), και ιδίως το άρθρο 7, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) το πρωτόκολλο αριθ. 2 σχετικά µε τις συναλλαγές µετα- ποιηµένων γεωργικών προϊόντων µεταξύ Κοινότητας και Εσθονίας τροποποιήθηκε µε το πρωτόκολλο προσαρµογής της ευρωπαϊκής συµφωνίας µε τη ∆ηµοκρατία της Εσθονίας κατόπιν του Γύρου της Ουρου- γουάης (3), που τέθηκε σε ισχύ την 1η Σεπτεµβρίου 1999· της διεύρυνσης και το εν λόγω τροποποιηµένο πρωτόκολλο αριθ. 2 προβλέπει συµπληρωµατικές παραχωρήσεις υπέρ της Εσθονίας για ορι- σµένα προϊόντα υπαγόµενο στον κωδικό ΣΟ 2202 90. Ενδείκνυται συνεπώς να τροποποιηθεί ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1407/1999 της Επιτροπής (4), µε σκοπό να καθορι- στούν οι µειωµένες γεωργικές συνιστώσες για τα υπόψη προϊόντα µε την έναρξη ισχύος του πρωτοκόλλου· µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1460/96 της Επιτροπής (5), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2495/97 (6), θεσπίζονται οι ρυθµίσεις εφαρµογής των καθεστώτων προτιµησιακών συναλλαγών, ρυθµίσεις που έχουν εφαρµογή για ορισµένα εµπορεύµατα προερχόµενα από µεταποίηση γεωργικών προϊόντων, κατά την έννοια του άρθρου 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3448/93, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Στο παράρτηµα Ι µέρος Ι του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1407/1999, προστίθεται ο πίνακας που ακολουθεί: Κωδικός ΣΟ ευρώ/100 kg «2202 90 91 2202 90 95 2202 90 99 5,04 4,77 6,77» Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την ηµέρα της δηµοσίευσής του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο παρών κανονισµός τίθεται σε εφαρµογή την 1η Σεπτεµβρίου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 14 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Erkki LIIKANEN Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 318 της 20. 12. 1993, σ. 18. (2) ΕΕ L 309 της 19. 11. 1998, σ. 28. (3) ΕΕ L 29 της 3. 2. 1999, σ. 9. (4) ΕΕ L 164 της 30. 6. 1999, σ. 25. (5) ΕΕ L 187 της 26. 7. 1996, σ. 18. (6) ΕΕ L 343 της 13. 12. 1997, σ. 18