title: Απόφαση αριθ. 2235/1999/ΕΚΑΧ της Επιτροπής, της 21ης Οκτωβρίου 1999, για τροποποίηση του παραρτήματος IV της απόφασης αριθ. 2136/97/ΕΚΑΧ περί της εφαρμογής ορισμένων περιορισμών επί των εισαγωγών ορισμένων προϊόντων χάλυβα από τη Ρωσική Ομοσπονδία

eurovoc_concepts:
Russia
import restriction
iron and steel product
originating product

text: L 272/4 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 22. 10. 1999 ΑΠΟΦΑΣΗ αριθ. 2235/1999/ΕΚΑΧ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 21ης Οκτωβρίου 1999 για τροποποίηση του παραρτήµατος IV της απόφασης αριθ. 2136/97/ΕΚΑΧ περί της εφαρµογής ορι- σµένων περιορισµών επί των εισαγωγών ορισµένων προϊόντων χάλυβα από τη Ρωσική Οµοσπονδία Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Άνθρακα και Χάλυβα, την απόφαση αριθ. 2136/97/ΕΚΑΧ της Επιτροπής, της 12ης Σεπτεµβρίου 1997, περί της εφαρµογής ορισµένων περιορισµών επί των εισαγωγών ορισµένων προϊόντων χάλυβα από τη Ρωσική Οµο- σπονδία (1), όπως τροποποιήθηκε από την απόφαση αριθ. 2124/ 98/ΕΚΑΧ (2), και ιδίως το άρθρο 8 σε συνδυασµό µε το άρθρο 7, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) ότι η Ρωσική Οµοσπονδία ζήτησε, σύµφωνα µε το άρθρο 3 παράγραφος 4 της συµφωνίας για το εµπόριο ορισµένων προϊόντων χάλυβα ΕΚΑΧ (3), τη µεταφορά ορισµένων ποσο- τικών ορίων για το 1999 µεταξύ διαφόρων οµάδων προϊόντων και ότι η Ευρωπαϊκή Κοινότητα Άνθρακα και Χάλυβα παρείχε τη συγκατάθεσή της για την ικανοποίηση αυτού του αιτήµατος· (2) (3) ότι, ως εκ τούτου, είναι απαραίτητη η τροποποίηση του παραρτήµατος IV της απόφασης αριθ. 2136/97/ΕΚΑΧ, ώστε να ληφθούν υπόψη τα τροποποιηµένα ποσοτικά όρια· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής που συγκρο- τήθηκε µε το άρθρο 7 της απόφασης αριθ. 2136/97/ΕΚΑΧ, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Το παράρτηµα IV της απόφασης αριθ. 2136/97/ΕΚΑΧ αντικαθί- σταται από το κείµενο του προσαρτήµατος της παρούσας από- φασης. Άρθρο 2 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει την εποµένη της δηµο- σίευσής της στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Η παρούσα απόφαση είναι δεσµευτική ως προς όλα τα µέρη της και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 21 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Pascal LAMY Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 300 της 4. 11. 1997, σ. 15. (2) ΕΕ L 268 της 3. 10. 1998, σ. 31. (3) ΕΕ L 300 της 4. 11. 1997, σ. 52. 22. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 272/5 Προσάρτηµα «ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IV ΠΟΣΟΤΙΚΑ ΟΡΙΑ Ρωσική Οµοσπονδία Προϊόντα 1997 1998 1999 2000 2001 SA. Πλατέα προϊόντα έλασης SA1. Ρόλοι 207 487 204 861 220 000 (1) 228 890 234 613 SA1a. Ρόλοι θερµικής έλασης για επανέ- 430 000 430 000 440 750 451 769 463 063 λαση SA2. Χονδρές λαµαρίνες SA3. Άλλα πλατέα προϊόντα έλασης SB. Επιµήκη προϊόντα SB1. ∆οκοί SB2. Χοντρόσυρµα 31 115 28 265 12 000 28 000 42 671 36 796 (2) 34 325 32 678 30 420 31 180 11 718 12 011 (3) 13 238 27 342 28 026 (4) 30 889 35 183 31 960 13 569 31 661 SB3. Άλλα επιµήκη προϊόντα 104 357 112 515 115 327 (5) 115 122 118 000 (1) Αυτός ο αριθµός µειώθηκε κατά 3 308 τόνους. (2) Αυτός ο αριθµός αυξήθηκε κατά 3 308 τόνους. (3) Αυτός ο αριθµός µειώθηκε κατά 904 τόνους. (4) Αυτός ο αριθµός µειώθηκε κατά 2 109 τόνους. (5) Αυτός ο αριθµός αυξήθηκε κατά 3 013 τόνους. »


title: Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 2505/96 opening and providing for the administration of autonomous Community tariff quotas for certain agricultural and industrial products

eurovoc_concepts:
agricultural product
chemical product
industrial product
tariff quota

formats: html pdf

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 21. 10. 1999 COM(1999) 495 final Proposal for a COUNCIL REGULATION amending Regulation (EC) No 2505/96 opening and providing for the administration of autonomous Community tariff quotas for certain agricultural and industrial products (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. 2. In response to requests from several Member States, the Commission’s departments, together with the government experts concerned, considered whether to open, increase and extend autonomous tariff quotas for certain industrial products. Following the discussion, at a meeting of the Economic Tariff Questions Group, it was concluded that the Member States could approve the new quota for the products covered by the proposal for a Regulation, without disturbing the markets for such products. Hence the attached proposal for a Regulation. 2 Proposal for a COUNCIL REGULATION amending Regulation (EC) No 2505/96 opening and providing for the administration of autonomous Community tariff quotas for certain agricultural and industrial products THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 26 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas: (1) By virtue of Regulation (EC) No 2505/961, the Council opened Community tariff quotas for certain agricultural and industrial products; whereas Community demand for the products in question should be met under the most favourable conditions; whereas Community tariff quotas should therefore be opened at reduced or zero rates of duty for appropriate volumes, avoiding any disturbance to the markets for these products. (2) Regulation (EC) No 2505/96 should therefore be amended. HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For the quota period from 15 October to 31 December 1999, Annex I to Regulation (EC) No 2505/96 is hereby amended as follows. The tariff quota shown in the Annex to this Regulation shall be added to Annex I to Regulation (EC) No 2505/96. This Regulation shall enter into force on the third day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. Article 2 1 OJ L 345, 31. 12. 1996, p. 1. Regulation as last amended by Regulation (EC) No 1969/99 (OJ L 244, 16. 9. 1999, p. 38). 3 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council The President 4 ANNEX Order No 09. 2989 CN code TARIC code Description ex 1511 10 10 ex 1511 90 19 ex 1511 90 91 ex 1513 11 10 ex 1513 19 30 ex 1513 21 11 ex 1513 29 30 10 10 10 10 10 10 10 Palm oil, coconut (copra) oil or palm kernel oil for the manufacture of: - industrial monocarboxylic fatty acids of subheading 3823 19 10, - mixtures of methyl esters of fatty acids of subheading 3824 90 95, - methyl esters of fatty acids of heading 2915 or 2916 or – stearic acid of subheading 3823 11 00 Amount of quota Quota duty (%) Quota period 64. 000 t 0 15. 10. 1999 - 31. 12. 1999 (a) Control of the use for this special purpose shall be carried out pursuant to the relevant Community provisions. 5 FINANCIAL STATEMENT 1. TITLE OF OPERATION Proposal for a Council Regulation (EC) amending Regulation (EC) No 2505/96 opening and providing for the administration of autonomous Community tariff quotas for certain agricultural and industrial products. 2. BUDGET HEADING(S) INVOLVED Chapter 12, Article 120 3. LEGAL BASIS Article 26 of the Treaty 4. 4. 1 5. 5. 1 DESCRIPTION OF OPERATION General objective To ensure that the Community processing industry is supplied on favourable terms. FINANCIAL IMPACT Method of calculating total cost of operation (relation between individual and total costs) Product description Quota volume (Tonnes) Estimated price € /Tonne) ( Normal duty (%) (CCT 1999) Quota duty (%) Loss of revenue (in € ) Oils 09. 2989 + 64. ,000 t price: 558 9 0 3,214,080 (initial volume: 0 t) (average duty) Total loss of revenue: + 3,214,080 €. 6. FRAUD PREVENTION MEASURES Provisions on the management of tariff quotas include the measures needed to prevent and protect against frauds and irregularities. 6


title: Commission Regulation (EC) No 2242/1999 of 21 October 1999 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2010/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
export tax

formats: pdf print

text: 22. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 272/15 COMMISSION REGULATION (EC) No 2242/1999 of 21 October 1999 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2010/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 7 thereof, (1) Whereas an invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of common wheat to certain ACP States was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 2010/1999 (5); (2) Whereas Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any tenderer whose bid is equal to or lower than the maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax; (3) Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 15 to 21 October 1999, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2010/ 1999, the maximum refund on exportation of common wheat shall be EUR 39,47/t. This Regulation shall enter into force on 22 October 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 21 October 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 248, 21. 9. 1999, p. 19


title: Verordening (EG) nr. 2242/1999 van de Commissie van 21 oktober 1999 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van zachte tarwe in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2010/1999

text: 22. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 272/15 VERORDENING (EG) Nr. 2242/1999 VAN DE COMMISSIE van 21 oktober 1999 tot vaststelling van de maximumrestitutie bĳ uitvoer van zachte tarwe in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2010/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), en met name op artikel 7, (1) (2) Overwegende dat een openbare inschrĳving voor de restitutie en/of de belasting bĳ uitvoer van zachte tarwe naar sommige ACS-staten is opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2010/1999 van de Commissie (5); Overwegende dat in artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1501/95 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meegedeelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan besluiten een maximumrestitutie bĳ uitvoer vast te stellen, daarbĳ rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 bedoelde criteria; dat in dat geval wordt gegund aan de inschrĳver(s) wiens (wier) offerte niet hoger is dan de vastgestelde maximumrestitutie, en aan de inschrĳver(s) wiens (wier) offerte betrekking heeft op een uitvoerbelasting; (3) (4) Overwegende dat de toepassing van de bovenbedoelde criteria op de huidige marktsituatie voor de betrokken graansoort leidt tot de vaststelling van de maximumresti- tutie bĳ uitvoer op het in artikel 1 vermelde bedrag; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de offertes die van 15 tot en met 21 oktober 1999 in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2010/1999 werden meegedeeld, wordt de maximumrestitutie bĳ uitvoer van zachte tarwe vastgesteld op 39,47 EUR/t. Deze verordening treedt in werking op 22 oktober 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 21 oktober 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 248 van 21. 9. 1999, blz. 19


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram"

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
sustainable development
urbanisation

formats: html pdf print

text: C 368/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram” (1999/C 368/19) Den 25 mars 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23. 3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram”. Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för det förberedande arbetet i ärendet, antog sitt yttrande den 29 september 1999. Föredragande var Gianni Vinay. Vid sin 367:e plenarsession den 20–21 oktober 1999 (sammanträdet den 21 oktober 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 87 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Inledning sociala, politiska och kulturella roll som städerna fortsätter att spela – de som genom historien varit viktiga byggstenar för den mest urbaniserade kontinenten i världen. 1. 1. Kommissionens meddelande om ”En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram” läggs fram efter en intensiv debatt de senaste åren om de alltmer komplexa och viktiga stadsfrågor som väckts inom EU. Debatten utlöstes av alla de initiativ som olika myndigheter lanserat och den har fått ytterligare näring av att det dykt upp några nyckelfrågor som är nära knutna till området. 1. 2. Några inledande viktiga tankegångar i frågan om en europeisk stadspolitik fördes fram 1990 i kommissionens grönbok om stadsmiljön, och 1996 kom en rapport om ”Hållbara städer i Europa” från expertgruppen för stadsmiljö. Ekonomiska och sociala kommittén behandlade i sin tur ämnet både i sitt yttrande om Europa 2000+ 1995 (1) och i ett yttrande 1996(2) som helt ägnades åt frågan. 1. 2. 1. Samma år fäste kommissionen alla institutioners uppmärksamhet på stadsfrågan med sitt meddelande ”Mot ett program för städer inom Europeiska unionen”, som mottogs med stort intresse. Europaparlamentet (3), Ekonomiska och sociala kommittén (4) och Regionkommittén välkomnade med- delandet och anmodade kommissionen att vidareutveckla sitt initiativ. 1. 3. Förespråkarna för en europeisk dimension i stadspoliti- ken fann från början stöd för sina argument i den ekonomiska, (1) Yttrande om Europa 2000+ — samarbete för regional utveckling i Europa (tilläggsyttrande), EGT C 133, 31. 5. 1995, s. 2, punkt 2. 6. (2) Yttrande om Europeiska unionens roll i stadsfrågor, EGT C 30, 31. 1. 1997. (3) Resolution om kommissionens meddelande ”Mot ett program för städer inom Europeiska unionen” (KOM(97) 197 — C4-235/97) A4-172/98. (4) Yttrande om kommissionens meddelande ”Mot ett program för städer inom Europeiska unionen”, EGT C 95, 30. 3. 1998. 1. 3. 1. Den fortsatta socioekonomiska och institutionella utvecklingen har underbyggt dessa argument. Dels är det i städerna som alla aspekter och effekter av ekonomiska och sociala trender koncentreras, samtidigt och maximalt; det gäller allt från ekonomisk tillväxt till ökad arbetslöshet, från högre livskvalitet till ökad social utslagning. Dels är det i samma städer som alla EU:s politiska initiativ har sin största genom- slagskraft, antingen i fråga om deras direkta effekter eller hur de uppfattas och bedöms av de europeiska medborgarna. Slutligen måste man i städerna anta den utmaning 1. 4. som en hållbar utveckling utgör, och angripa den ur både miljömässig och social synvinkel. Det faktum att dessa frågor införlivats i Amsterdamfördraget och att EU gjort miljömässiga åtaganden gentemot FN genom Kyotokonventionen innebär att man bör utforma konsekventa handlingslinjer som med nödvändighet är knutna till en europeisk stadspolitisk ram. 2. Huvuddragen i kommissionens förslag 2. 1. Kommissionen betonar att det är mycket viktigt att utveckla samordnade strategier för stadsförvaltning för att bemöta svåra och sinsemellan relaterade problem samt maxi- mera städernas potential. Dessa mål kan undergrävas av traditionella sektorsbundna metoder och av överdriven splitt- ring av befogenheter och ansvarsområden mellan olika besluts- fattande och administrativa nivåer. 2. 1. 1. Den nödvändiga förutsättningen för samordnade insatser är att man identifierar vilka mål som skall prioriteras. Kommissionens förslag omfattar fyra separata men sinsemellan beroende områden, och kommissionen framhåller att var och 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/63 en av de 24 föreslagna åtgärderna, som grupperats efter nämnda områden, kan påverka de andra åtgärderna mer eller mindre direkt — och faktiskt måste göra det, eftersom de alla är en del av ett övergripande, konsekvent synsätt. av de transportsätt som används samt en utvidgning av miljömärkningen och miljöstyrningsordningen till att omfatta städer. Det första målet är att stärka det ekonomiska välståndet 2. 2. och sysselsättningen i städerna. Som nämns ovan lever majori- teten av EU:s medborgare i stadsområden. Detta medför att en stor del av initiativen inom ramen för sysselsättningsriktlinjer- na främst fokuserar på städernas ekonomiska utveckling. Särskild vikt läggs vid alternativet att införa en 2. 2. 1. uttrycklig hänvisning till stadsdimensionen i strukturfondernas programplanering. Detta beror delvis på de positiva erfaren- heterna av gemenskapsinitiativet Urban. Det anses att en av de positiva effekterna av detta beslut kommer att vara en kvantitativt och kvalitativt betydande effekt på förberedelserna och genomförandet av integrerade stadsutvecklingsfrämjande åtgärder, samt en förbättrad samordning med gemenskaps- insatserna inom ramen för de transeuropeiska näten. Många stadsområdens utvecklingspotential förblir outnyttjad på grund av deras avsides placering i förhållande till vägnätet och transportinfrastrukturen. 2. 5. Det sista målet innebär att bidra till en god förvaltning av städerna och lokal representation. Bättre vertikal integrering av verksamheten på olika förvaltningsnivåer och bättre hori- sontell integrering inom och mellan olika organisationer ses som avgörande, liksom att allmänheten och viktiga aktörer deltar i stadspolitiken. EU:s åtgärder avser inte att på något sätt försvaga subsidiaritetsprincipen, utan syftar till att förbättra kontakten mellan de olika nivåerna och uppmuntra använd- ningen av partnerskap för att hantera stadsrelaterade problem. 2. 5. 1. En åtgärd är inriktad på att öka medvetenheten, utbyta erfarenheter och utveckla förmågan att skapa utveckling i städerna, vilket skall åstadkommas genom att använda och utveckla sammankopplade nätverk. Ytterligare åtgärder syftar till att främja innovativa strategier, säkerhet och förebyggande av brottslighet samt förbättrad jämförande information om förhållandena i EU:s städer. 2. 3. Det andra målet, att främja jämställdhet, social delaktig- het och förnyelse av städerna, är på grundval av Amsterdam- fördraget särskilt knutet till arbetet med att förstärka gemen- skapspolitiken för bekämpning av utslagning och diskrimine- ring, liksom till olika säkerhetsaspekter. Dessa problem, som kan sägas vara knutna till begreppet ”social hållbarhet”, ställs på sin spets i stadsområdena, vilket innebär att initiativens förmåga att motverka dem kan verifieras desto snabbare och tydligare. Kommissionen hänvisar till ramen för det nya mål 2 och nämner i detta sammanhang kriterier som kan identifiera ”stadsområden med problem”. 2. 4. Det tredje målet är det som mest rör en fråga som i dag är aktuell över hela världen: skyddet av miljön och ekosystemen. Målet är att skydda och förbättra miljön i städerna: mot lokal och global hållbarhet och det är av avgörande betydelse, inte så mycket för den ekonomiska framtiden som för städernas och hela vår planets faktiska överlevnad. Aktiviteter, beteendemönster och situationer som har en kraftig inverkan på luft- och vattenkvaliteten och på den ekologiska balansen i naturen är helt klart koncentrerade till stadsområdena. Det är därför också uppenbart att det är i städerna man måste sätta igång alla möjliga initiativ för att minimera sådana effekter som kan ha enorma konsekvenser för framtida generationer. 3. Allmänna kommentarer 3. 1. Kommittén välkomnar kommissionens meddelande och särskilt att handlingsprogrammet är uppbyggt kring fyra mål som ger svar på de utmaningar som alla EU:s städer för närvarande står inför, om än i olika omfattning. Dessa utmaningar inkluderar sysselsättning, integration och social sammanhållning, miljö och hållbar utveckling samt effektiv och demokratisk förvaltning. En särskilt positiv aspekt är att kommissionen tar 3. 1. 1. bestämda mått och steg för att definiera riktlinjer för stadspoli- tiken, samtidigt som man är klart medveten om att EU:s politiska initiativ måste inbegripa en genomtänkt och nog- grann bedömning av den situation dessa riktlinjer kommer att skapa i stadsområdena, vilka utgör den grundläggande väven i den europeiska organisationen av näringsliv och samhälle. Den mest framträdande aspekten av handlingsprog- 3. 1. 2. rammet är att det i praktiska ordalag ger tydlig form åt ett stadspolitiskt perspektiv, som underbyggs av specificerade, prioriterade mål och eftersträvas genom ett antal olika åtgärder och instrument. Dessa omfattar bland annat strukturfonderna och kan om de samordnas bli effektivare på ett bredare plan. De föreslagna åtgärderna omfattar en mer stadsinrik- 2. 4. 1. tad miljölagstiftning, särskilda åtgärder som rör avfallshante- ring, förändrade transportmönster och mindre miljöpåverkan Kommittén anser dock att den bör bidra till kommis- 3. 2. sionens förslag med några kommentarer om dokumentets allmänna innehåll. C 368/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 3. 2. 1. Den första spontana kommentaren är att kommissio- nen varit tvungen att hålla sig inom ramen för vad som är politiskt och lagstiftningsmässigt realistiskt när den utformat förslaget. Dokumentet fokuserar därför enbart på de aktuella aspekterna och frågeställningarna inom det verksamhetsområ- de som städerna utgör. A¨ ven om bilagan ”Utmaningar för Europas städer” försöker att göra förutsägelser om framtiden omfattas den av samma begränsningar. mycket nedgångna stadsområden där den sociala utslagningen är stor. En åtgärd för att bekämpa social utslagning omfattar en andra möjlighet till utbildning, men det saknas en fokuse- ring på detta slags fortbildning som kan spela en viktig roll för att ge folk möjlighet att erhålla ett arbete eller, vilket är bättre, inte förlora det jobb de har. 3. 2. 2. I vissa avseenden kan städerna dock jämföras med levande organismer, bestående av alla dem som lever och arbetar i dem, som genomgår betydande och ibland radikala förändringar. Vilka effekter kommer det faktum att städernas invånare markant och i allt större omfattning blir äldre att få för många viktiga europeiska städers framtid? Vilken inverkan kommer det ökande antalet ensamhushåll och ensamstående föräldrar att ha på efterfrågan på alla slags tjänster? Har avindustrialiseringen avstannat eller kommer den att fortsätta, och i så fall hur länge? Kommer distansarbete, med allt vad det innebär för efterfrågan på rörlighet, att bli vanligt eller kommer det att fortsätta att ske i undantagsfall? Dokumentet ger föga eller inget utrymme för dessa frågor som är långt ifrån uttömmande. 3. 2. 3. De åtgärder kommissionen föreslår hänvisar mer än en gång till betydelsen av att främja och bevara ett balanserat och polycentriskt stadssystem. Detta synsätt, om än lovvärt, kan inte enbart eftersträvas genom stadspolitiska åtgärder. Den vertikala och horisontella integration som kommissionen söker uppmuntra måste åtföljas av en ”fysisk” integration mellan urbana centrum, mindre städer och landsbygd inom samma stadsområde eller geografiska region. EU har dock inte den organisation som krävs för att fullfölja denna tankegång. Den utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP) som sker inom gränserna för mellanstatligt samarbete utgör för närvarande den enda ram inom vilken det önskade resultatet kan eftersträvas. 3. 3. I flera avsnitt betonar kommissionen att en av de viktigaste faktorerna för att framgångsrikt angripa sysselsätt- ningsproblemet är en samordning av medlemsstaternas inves- teringspolitik. Ur denna synvinkel är den integrerade insats som föreslås i dokumentet positiv, men de olika initiativens sysselsättningsskapande potential bör förtydligas. 3. 3. 3. Kommissionen ägnar ett särskilt initiativ åt förebyg- gande av brottslighet i städerna. Det är viktigt att erkänna att säkerheten har blivit en viktig fråga för invånarna i stora och små städer. Det är utan tvekan viktigt att genomföra pilotprojekt, men de allt starkare sambanden mellan småbrott och organiserad brottslighet kräver att man kopplar lokala initiativ till samordnade strategier. Nu när Amsterdamför- dragets avdelning om polissamarbete och straffrättsligt samar- bete trätt i kraft bör samordningen av dessa strategier få mycket större effekt. 3. 4. Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt immigra- tionsfrågan, som är en fråga av högsta vikt för europeiska städer. Dels ökar immigrationen befolkningstillväxten och ofta även arbetslösheten och den sociala utslagningen, dels väcker den frågor om införandet av lämplig infrastruktur, såsom gudstjänstlokaler, och om hur man utformar politik för fysisk planering som förhindrar att etniska enklaver skapas eller bevaras i stadsbilden. 3. 4. 1. Detta ger spontant ett praktiskt tillfälle att kontrollera verkligheten bakom Amsterdamfördragets eftertryckliga för- dömande av alla former av diskriminering. 3. 4. 2. Åtgärder som är riktade mot ”stadsområden med problem” när det gäller social utslagning, ekonomisk tillbaka- gång eller allvarligt nedgångna miljöer bör helt klart prioriteras i politiken för att förnya städerna, men man bör även beakta planer för nedgångna stadsområden som exempelvis har gamla byggnader av föga arkitektoniskt värde eller en infrastruktur som inte längre är effektiv eller tillräcklig. Kommittén (1) har redan uttryckt sin åsikt att renovering och modernisering av gamla byggnader mycket väl ligger i linje med idén om en hållbar byggsektor, eftersom det förhindrar en utrymmeskrä- vande urbanisering, stimulerar sysselsättningen och ökar sta- dens känsla av identitet. 3. 3. 1. Det blir alltmer nödvändigt med en politik för social integration med tanke på den allt större sociala utslagningen. När det gäller städerna sker dock uppdelningen i olika samhällsskikt vid ett tidigare stadium, dvs. de mellanliggande samhällslagren krymper och får en alltmer vansklig ställning. Dessa faktorer bör också tas med i beräkningen när man angriper sysselsättningsrelaterade och ekonomiska frågor som rör städerna. Att kulturarvet bevaras bör medföra mer än att 3. 4. 3. städernas attraktionsförmåga ökar, vilket kommissionen näm- ner i sitt dokument. Förutom arvets viktiga bidrag till en historisk och kulturell identitet har det, oavsett storlek, en stor kapacitet att skapa välstånd och arbetstillfällen. Det som saknas är en specifik uppräkning av åtgärder som kan utnyttja denna. 3. 3. 2. Man bör komma ihåg att den långsiktiga arbetslöshe- ten är en kraftfull faktor som vidmakthåller problemen i (1) Yttrande om ”Hållbar utveckling för byggandet och boendet i Europa”, EGT C 355, 21. 11. 1997. 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/65 3. 5. Ekonomisk och miljömässig hållbarhet är i dagsläget ett akut och världsomfattande problem, och det mest talande beviset på detta finns i städerna. Begreppet hållbarhet är nära knutet till både stadsplaneringen (rörlighet, transporter och avfallshantering) och livskvaliteten (buller och luftförorening- ar). Kommittén lägger därför stor vikt vid en hållbar stadsut- veckling, särskilt ur miljöhänseende, och har diskuterat frågan vid flera tillfällen (1). Kommissionens förslag välkomnas, men mer måste göras för att undersöka och belysa vilka potentiella sysselsättningsfrämjande effekter en aktiv miljöpolitik skulle få (2). 3. 5. 1. Särskilt med tanke på miljön är det dock viktigt att ekonomiska sektorer blir medvetna om sitt ansvar (3) och att medborgarna är välinformerade och ger sitt stöd. Detta kan ske fortare och på ett kompletterande sätt genom att de deltar i beslutsfattandet. Deltagandet i stadspolitiska sammanhang har generellt 3. 6. sett två grundläggande sidor. Sett som ett partnerskap utgör det ett sätt att kanalisera bidragen från ett antal olika institutioner, arbetsmarknadsparter och offentliga, privata eller andra ekono- miska aktörer till projekt eller åtgärder. Detta deltagande är därför värdefullt, antingen man ser det ur en snäv organisato- risk synvinkel eller uttrycker det i ekonomiska och sociala termer, eftersom det ökar de tillgängliga resurserna och stimulerar inflödet av förslag. 3. 6. 1. Att allmänheten deltar är också mycket viktigt för samhället och ger även den extra fördelen att det förstärker den känsla av ”gemenskap” som blivit alltmer splittrad i dagens städer. och östeuropeiska länderna och utvecklingsländerna i Medel- havsregionen måste inkluderas i debatten om hållbarhet och stadsutveckling. 4. Strukturfonderna och Urban Kommissionen nämner i sitt 4. 1. förslag reformen av strukturfonderna (2000–2006) som specificerar stadsområden med problem som ett åtgärdsområde. Kommittén har länge uttryckt åsikten att användningen av fonderna i stadspolitiken är avgörande för att hantera sociala och ekonomiska kriser. Kommittén håller därför helt med om att detta behövs i samband med en väl samordnad politik för stadsrelaterade ingripanden som är inriktad på hållbar utveckling. I samma yttrande efterlyste kommittén även en större medvetenhet om städernas betydelse och politiska roll — något som ännu inte verkar finnas (4). I sitt yttrande om den nya förordningen för struktur- 4. 1. 1. fonderna, och särskilt dess anknytning till stadsrelaterade problem, välkomnade kommittén förslaget att förstärka part- nerskapen men uppmärksammade behovet av att partner- skapsprincipen beaktas på alla nivåer av åtgärder under strukturfonderna, eftersom kommittén ser detta som en nyck- elfaktor för att bibehålla den ”nedifrån och upp”-metod som är central för de genomförda åtgärdernas framgång (5). Europaparlamentet har också uttalat sig till förmån för större betoning av partnerskap i samband med reformen av struktur- fonderna (6). 3. 6. 2. Kommittén noterar att förslaget bör lägga större vikt vid deltagande och partnerskap, som betonas mer i avsiktsförklaringarna än i de särskilda åtgärderna på detta område. Tjänsteföretagens och de små och medelstora företa- gens roll i partnerskapet blir inte tillräckligt belyst. Dessutom diskuterar man inte hur bristande administrativ öppenhet kan skapa distans till allmänheten och öka dess misstro. Dessa synpunkter är högst relevanta även för det 4. 1. 2. aktuella förslaget tillsammans med en extra kommentar: samtidigt som det är viktigt att stadsrelaterade frågor utgör en väsentlig del av fondernas reform är det mycket viktigt att åtgärder till förmån för städer införs i andra program och framför allt införlivas i sysselsättningsfrågan och sysselsätt- ningspolitiken. 3. 7. Frågor som specifikt gäller stadspolitik bör diskuteras mer ingående med de länder som ansöker om EU-medlemskap, eftersom de flesta av dem erfar allvarliga sociala, ekonomiska, infrastrukturmässiga och miljörelaterade problem. De central- (1) Yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid, partiklar och bly i luften”, EGT C 214, 10. 7. 1998. Yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om luften”, EGT C 138, gränsvärden för bensen och koloxid i 18. 5. 1999. (2) Jfr yttrandet om ”kommissionens meddelande om miljö och sysselsättning (En hållbar utveckling i Europa)”, EGT C 235, 27. 7. 1998. (3) Jfr yttrandet om ”Förslag till rådets förordning (EG) om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning”, EGT C 209, 22. 7. 1999. Kommittén (4) är särskilt nöjd med att Urban-projektet 4. 2. inte lades på hyllan, både med tanke på dess politiska värde och den övergripande syn det har på svårigheterna för stadsområden med problem, och stöder därför Europeiska rådets beslut att fortsätta med Urban-initiativet parallellt med INTERREG, EQUAL och LEADER. (4) Yttrande om kommissionens meddelande ”Mot ett program för städer inom Europeiska unionen”, EGT C 95, 30. 3. 1998. (5) Yttrande om ”Förslag till rådets förordning (EG) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna”, EGT C 407, 28. 12. 1998. (6) Resolution om förslag till rådets förordning (EG) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, KOM(1998) 131 — C4- 0285/98 — 98/0090 (AVC). C 368/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 4. 2. 1. I väntan på den nya förordningen hoppas kommittén att den potential som Urban har lyckats utveckla inte kommer att försvagas, vare sig verksamhetsmässigt eller finansiellt. mellan stad och landsbygd. Den slutliga ESDP-texten, till vilken dessa diskussioner bidrog, antogs vid det informella ministermötet i Potsdam i maj 1999, och ett åtgärdsprogram antogs vid ministerrådets möte i Tammerfors nyligen. 4. 2. 2. Det är just på grund av alla erfarenheter av Urban som betydelsen av partnerskap vid användningen av struktur- fonderna måste understrykas, eftersom Urban inte bara har engagerat lokala myndigheter utan även arbetsmarknadens parter, organisationer och enskilda medborgare i varje initiativs organisation och mål. I ett tidigare yttrande (2) välkomnade kommittén 5. 2. 2. initiativet, samtidigt som den uppmärksammade ett antal faktorer som hämmade ESDP:s effektivitet. ESDP förblir ett initiativ på mellanstatlig nivå och är därför svår att förena på ett effektivt sätt med gemenskapsnivån. 4. 3. I samband med fastställandet av strukturfondernas åtgärdsområden verkar det vara allt lämpligare att öka Euro- stats kapacitet. Det finns för närvarande tillförlitliga siffror för arbetslösheten och särskilda branschers situation i de olika medlemsstaterna, men ingen statistik indelad efter tjänsteslag. Det saknas dessutom tillräcklig statistik för stadsområden; som mest har några ofullständiga data sammanställts på regional basis. Uppgifter från Eurostat bör kompletteras med mer detaljerade uppdelningar efter områden och definitioner, delvis för att bedöma möjligheten att utvidga det sortiment av statistiska data som finns tillgängligt när man vill avgöra hur ingripandena mottagits. 5. Stadspolitik och fysisk integration 5. 1. Kommittén har tidigare bestämt hävdat att en stadspo- litik på EU-nivå bör vara stadigt förankrad i en övergripande vision av det europeiska stadssystemet, en övergripande plan för att för att skapa utveckling och balans, en strategi kombinera målsättningar för ekonomisk framgång med mål- sättningar för social rättvisa, en fortsatt fokusering på social sammanhållning i städer och regioner, förmåga att kombinera konkurrens och samarbete och en särskild medvetenhet om behovet att knyta utvecklingsmöjligheterna, där städerna är nyckelaktörer, till de europeiska medborgarnas livskvalitet och livsstil (1). 5. 2. Bortsett från de positiva åtgärderna i kommissionens förslag saknar det trots allt en framtidsvision som sträcker sig längre än till den närmaste framtiden. Detta beror dock på ett uppenbart problem: ingen långfristig stadspolitik kan utformas utan den ram som en övergripande politik för fysisk planering utgör, vilken i sin tur måste vara mer än enbart summan av de individuella medlemsstaternas politik. 5. 2. 1. ESDP skapades särskilt i syfte att utforma en sådan övergripande politik. Det är betydelsefullt att det har hållits två seminarier (Lille och Salamanca) och en sammanfattande debatt vid ett forum i Bryssel den 2 och 3 februari 1999 rörande det europeiska stadssystemet, där man särskilt fokuse- rade på polycentrisk stadsutveckling och förnyat partnerskap 5. 2. 3. Att det finns lyhördhet för detta krav framgår bland annat av det ESPD-åtgärdsprogram som antogs i Tammerfors och vars övergripande syfte är att uppmuntra och främja en starkare koppling mellan den samlade politiken för fysisk planering och åtgärder för en utveckling av stads-, region- och landsbygdssystemen. Det är tydligt att många av de problem som är knutna 5. 3. till hållbar stadsutveckling uppstår och måste lösas inom ett bredare sammanhang än det snäva område staden utgör. Det står även klart att städerna är knutna till territoriella enheter som är mycket större än de själva när det gäller grundläggande funktionssätt och markanvändningssammanhang. 5. 3. 1. När det gäller den strategiska ändamålsenligheten, uttryckt i socioekonomiska faktorer, miljövänlig utveckling och global konkurrens, utgör Europas städer både i praktiken och begreppsmässigt ett nätverk som behöver en övergripande politisk vision, samarbete, information och en balanserad, harmonisk utveckling. 6. Kommentarer, förslag och framtidsperspektiv 6. 1. Kommissionens förslag sammanställer ett antal för- hoppningar, förslag och initiativ från tidigare år. Först och främst markerar det dock början på en ny process som kräver resurser och regelbundna kontroller för att säkerställa att den uppnår sin fulla potential. En högprioriterad fråga är inrättandet av enhetliga, 6. 1. 1. jämförbara indikatorer. Detta mål finns med bland de särskilda initiativ som fastställts i det femte ramprogrammet för forsk- ning, teknisk utveckling och demonstration. Syftet är att komma fram till gemensamma bedömningskriterier, baserade på ett stort antal definierade, överenskomna indikatorer som gör det möjligt att dels övervaka enskilda städers situationer på ett heltäckande sätt och dels göra detaljerade utvärderingar av de vidtagna åtgärdernas resultat. ”Urban audit”, stadsrevi- sion, är ett pilotprojekt för att sammanställa och jämföra indikatorer som för närvarande omfattar 58 europeiska städer och som utgör ett värdefullt experiment på detta område. (1) Yttrande om Europeiska unionens roll i stadsfrågor, EGT C 30, 31. 1. 1997. (2) Yttrande om ”Regional utvecklingsplanering i europeiskt perspek- tiv (ESDP) — Första officiella utkastet”, EGT C 407, 28. 12. 1998. 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/67 6. 1. 2. Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att skapa ett ”positivt” nätverk för information om god praxis och aktuella innovationer på det stadspolitiska området inom EU. Det skulle emellertid även vara nyttigt att få tillgång till analytisk information om aspekter som under vissa förhållan- den kan minska effektiviteten hos eller de positiva effekterna av en åtgärd som vidtagits under handlingsplanen. 6. 2. 1. 1. Med anledning av detta vill kommittén understryka betydelsen av en väl genomtänkt politik för offentliga transpor- ter, inte bara som en avgörande faktor för skyddet av miljön, för att bistå den sociala utan även som ett integrationspolitiken. instrument 6. 1. 3. Den expertgrupp som kommissionen skall inrätta bör beakta detta när den gör sin återkommande utvärdering av genomförandet av handlingsplanen. Kommittén bör vara representerad inom denna grupp. Expertgruppens analyser och förslag skulle kunna utgöra en utgångspunkt för debatten vid det stadsforum som kommissionen regelbundet kommer att sammankalla. 6. 1. 4. Beslutet att skapa en arbetsgrupp med företrädare från olika enheter, som kontinuerligt skall granska de framsteg som görs i genomförandet av detta handlingsprogram och de effekter EU-politiken har på städerna, kommer väldigt lägligt och ligger helt i linje med tidigare rekommendationer som kommittén framfört. Man bör lägga stor vikt vid att övervaka resultaten av att stadspolitiska aspekter införlivas i struktur- fonderna. 6. 1. 5. När det gäller nätverken för information, expertgrup- pens bedömningar, arbetsgruppens resultat samt den under- sökning som kommissionens skall inkludera i sin rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, som utarbetas vart tredje år, är det viktigt att man fäster stor vikt vid en sammanhängande utveckling av alla de fyra mål som fastställs i handlingsplanen. Det är möjligt att implementeringsfasen av handlings- 6. 2. planen kommer att visa på tydliga brister eller förseningar inom de olika institutionella strukturer som är inblandade. Kommissionen erkänner öppet denna risk. Om så sker bör man be medlemsstaterna att anta lämplig lagstiftning för att göra det möjligt att genomföra strategin med optimalt resultat. Kommittén ställer sig bakom beslutet att bland annat 6. 2. 1. använda beskattning för att stödja strategier för miljömässig hållbarhet och för att omorganisera efterfrågan på transport. Kommittén vill dock upprepa sin tidigare tveksamhet (1) till idén att prissätta användningen av städernas vägnät. Om en sådan åtgärd inte baserades på specifika kvalitetsrelaterade miljökriterier skulle den oundvikligen accentuera just den samhälleliga och ekonomiska skiktning som handlingspro- grammet försöker motverka. (1) Yttrande om kommissionens meddelande ”Att utveckla ett trafik- nät för alla: Varför goda lokala och regionala persontrafikförbin- delser är viktiga och hur Europeiska kommissionen kan bidra till att förverkliga dem”, EGT C 138, 18. 5. 1999, s. 7. 6. 2. 2. EU, som representerades av kommissionen och med- lemsstaterna vid Habitat II-konferensen, har tydligt visat sin medvetenhet om och sitt engagemang i den globala visionen om hållbar utveckling. Mot bakgrund av handlingsprogrammet bör man därför trappa upp informationsutbytet beträffande forskning och innovation i ett urbant sammanhang och stödet till samarbetsprojekt med tredje land, särskilt utvecklings- länder, som en del i den gemensamma strävan mot att hejda och minska miljöskadorna och främja en hållbar utveckling. 6. 3. Kommissionens första utvärdering av handlingsprog- rammets framgångar är planerad till 2002. Då kunde det vara lägligt att inrätta ett verkligt åtgärdsprogram som baseras på de målsättningar som redan fastställts. 6. 3. 1. En siffra som ofta nämns när det gäller stadspolitik är att 80 % av européerna bor i stadsområden. Detta uppgift bör dock ställas mot det faktum att fyra femtedelar av EU:s område är landsbygd. Utveckling, konkurrenskraft, livskvalitet, tillhandahållande av tjänster och en harmonisk balans mellan stadsområden och landsbygd kan enbart uppnås om det sker inom ramen för en global fysisk planering. Den nya kommissionen kommer absolut att behöva undersöka denna fråga närmare. 6. 3. 2. Genom att kombinera de mellanstatliga mötena om ESDP, erfarenheterna från handlingsplanen, resultaten av inrättandet av indikatorer samt erfarenheterna från Life, Inter- reg och Urban kommer det förhoppningsvis att vara möjligt att utarbeta en vitbok med strategier för stadsområden och fysisk planering som är skräddarsydda för EU:s framtida demografiska, ekonomiska och samhälleliga behov. 6. 3. 3. Världskända stadsplanerare och arkitekter förutspår att städerna under det tredje årtusendet kommer att vara utspridda på stora områden och sakna ett verkligt centrum. Enligt förutsägelserna kommer världens framtid att dikteras av 30–40 uppsvällda metropoler. För det europeiska sinnet och den europeiska kulturen verkar detta scenario mer vara en mardröm än något att se fram emot, och det utgör ytterligare en utmaning för EU som unionen kan bemöta genom att utforma en alternativ, konkurrenskraftig förvaltningsform som C 368/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 är förenlig med städernas och regionernas utveckling, samtidigt som unionen aktivt är engagerad i de europeiska medborgarnas livskvalitet. Detta sammanfattar de utmaningar som framtiden medför. Bryssel den 21 oktober 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Prioriterade miljömål för jordbruket inom ramen för det mångfunktionella jordbruk som beskrivs i Agenda 2000 ” (1999/C 368/20) Den 28 januari 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23. 3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande ”Prioriterade miljömål inom ramen för det mångfunktionella jordbruk som beskrivs i Agenda 2000” för jordbruket Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 28 september 1999. Föredragande var Sergio Colombo. Vid den 367:e plenarsessionen den 20–21 oktober 1999 (sammanträdet den 20 oktober) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 93 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Vid toppmötet i Berlin den 24–25 mars 1999 presente- rade Europeiska rådet det som de själva hade definierat som ”en rättvis och meningsfull reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Innehållet i reformen kommer att säkerstäl- la att jordbruket är multifunktionellt, hållbart, konkurrenskraf- tigt och utsträckt över hela Europa, inbegripet regioner med särskilda problem, att det har kapacitet för landskaps- och naturvård och väsentligt bidrar till landsbygdens livskraft, att det möter konsumenternas farhågor och krav i fråga om livsmedlens kvalitet och säkerhet, miljöskydd och skydd av djurens välbefinnande. ” (1) 1. 2. Reformen tar mest upp innehållet i förordning (EEG) nr 2078/92 (2) som antogs som en kompletteringsåtgärd för att främja spridning av miljövänligare jordbruksmetoder och kompensera jordbrukarna för miljövänliga insatser. Denna förordning föreskriver frivillig anslutning av jord-brukare i form av individuella avtal genom att erbjuda finansiella medel (1) Europeiska rådet i Berlin den 24–25 mars 1999. Ordförandeska- pets slutsatser. DOC/99/1 av den 26 mars 1999. (2) Senare förordning (EG) nr 1257/99, EGT L 160, 26. 6. 1999. för att uppfylla särskilda tekniska och produktionsrelaterade krav eller utveckla vissa naturresurser på gårdarna. Detta har hittills utgjort det viktigaste operativa instrumentet för att säkerställa grundläggande integration av miljödimensionen i jordbrukspolitiken. 1. 2. 1. Den viktigaste nyheten inom ramen för åtgärdspake- tet Agenda 2000 och i de nyligen godkända förordningarna rör definitionen av ett antal gemensamma regler för direkta betalningar till jordbrukarna inom ramen för GJP:s stödsystem. Medlemsstaterna skall anta åtgärder som de anser vara lämpliga inom miljöområdet med hänsyn till de särskilda villkor som rör jordbruksmark och jord-bruksproduktion. Dessa åtgärder kan innefatta beviljande av stöd i utbyte mot miljöinsatser inom jordbruket och fastställande av tvingande miljökrav av allmän karaktär eller särskilda miljökrav som skall uppfyllas för att jordbrukarna skall kunna dra nytta av direkta betalningar. Medlemsstaterna måste utforma lämpliga sanktioner som är anpassade till hur allvarliga de ekologiska effekter är som följer av bristande tillämpning av regler för god praxis inom jordbruket. Dessa regler skall ha utformats enligt harmonisera- de standarder i medlemsstaterna efter samråd med yrkesorgani- sationer inom jordbruket. Om de särskilda kraven inte är uppfyllda kan stödet enligt reglerna minskas eller i vissa fall upphävas


title: Verordnung (EG) Nr. 2278/1999 der Kommission vom 21. Oktober 1999 mit Durchführungsbestimmungen zu der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 des Rates über den Schutz des Waldes in der Gemeinschaft gegen Luftverschmutzung

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
action programme
air quality
forest conservation
pollution control measures

text: 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/3 VERORDNUNG (EG) Nr. 2278/1999 DER KOMMISSION vom 21. Oktober 1999 mit Durchführungsbestimmungen zu der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 des Rates über den Schutz des Waldes in der Gemeinschaft gegen Luftverschmutzung DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 des Rates vom 17. November 1986 über den Schutz des Waldes in der Gemeinschaft gegen Luftverschmutzung (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 307/97 (2), insbesondere auf die Artikel 2 und 4, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 beteiligt sich die Gemeinschaft finanziell an der Gemeinschaftsak- tion zum Schutz des Waldes gegen Luftverschmutzung. Luftverschmutzung Gemäß Artikel 12 der genannten Verordnung wird die finanzielle Beteiligung gewährt für die in regelmäßigen Abständen durchzuführende Erhebung der insbesondere verursachten Wald- durch die schäden, das Netz von Probeflächen für die intensive und fortgesetzte Überwachung der forstlichen Ökosy- steme sowie Feldversuche, Pilotprojekte und Demonstra- tionsvorhaben zur Verbesserung des Schutzes des Waldes gegen Luftverschmutzung. Im Bemühen um wirksamere, einfachere und rationellere Verfahren auf einzelstaatlichen und gemeinschaftlicher Ebene sollten die verschiedenen Maßnahmen, für die ein Zuschuß der Gemeinschaft beantragt wird, jährlich auf der Ebene der Mitgliedstaaten in einem nationalen Programm zusammengefaßt werden. Um die Bearbeitung dieser nationalen Programme zu vereinfachen, sind die Modalitäten für die Beantragung der Zuschüsse sowie die Teile festzulegen, die die Programme umfassen müssen. Um dem Mitgliedstaat eine angemessene finanzielle Verwaltung des nationalen Programms zu ermöglichen, ist für den Gemeinschaftszuschuß ein Vorauszahlungssy- stem vorzusehen. Die der Kommission von den zuständigen Behörden vorgelegten Anträge auf Vorauszahlung und auf Zahlung des Restbetrags für das nationale Programm müssen (1) ABl. L 326 vom 21. 11. 1986, S. 2. (2) ABl. L 51 vom 21. 2. 1997, S. 9. (7) (8) (9) bestimmte Angaben enthalten, um die Prüfung der Ausgaben zu erleichtern. Die Kommission ist darüber zu unterrichten, daß die Durchführung der Maßnahmen unter den in der Zuschußentscheidung festgelegten Bedingungen und innerhalb der darin vorgesehenen Frist erfolgt. Die Mitgliedstaaten treffen die notwendigen Vorkeh- rungen, um eine wirksame Kontrolle der Durchführung der Maßnahmen des nationalen Programms zu gewähr- leisten. Interessen Gemäß Artikel 14 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 und der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 2988/95 des Rates vom 18. Dezember 1995 über den Schutz der finanziellen Europäischen Gemein- der schaften (3) prüfen die Mitgliedstaaten, ob die von der Gemeinschaft finanzierten Maßnahmen effektiv durchge- führt und ordnungsgemäß abgewickelt wurden, und ziehen Beträge wieder ein, die aufgrund von Unregelmä- ßigkeiten oder Versäumnissen verlorengegangen sind. Diese Beträge stellen nicht gerechtfertigte Ausgaben im Rahmen des Gemeinschaftshaushalts dar und müssen daher an die Gemeinschaft zurückgezahlt werden. (10) Falls die im Artikel 14 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/ 86 vorgesehenen Kontrollen eine Unregelmäßigkeit ergeben, sollte der Mitgliedstaat die Möglichkeit haben, sich zu der Lage zu äußern. Wird die Unreglemäßigkeit bestätigt, so stellen die betreffenden Beträge nicht gerechtfertigte Ausgaben aus dem Gemeinschaftshaus- halt dar und sind der Gemeinschaft zurückzuerstatten. (11) Die Verordnung (EWG) Nr. 526/87 der Kommission (4), Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1696/87 der Kommission (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1398/95 (6), und Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 1091/94 der Kommission (7), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1545/1999 (8), sind aufzu- heben. (12) Die Verordnung (EWG) Nr. 1697/87 der Kommission (9) jedoch weiterhin für die ist aufzuheben. Sie bleibt Auszahlung der vor dem 1. November 1999 gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 bewilligten Zuschüsse anwendbar. (13) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Forstaus- schusses — (3) ABl. L 312 vom 23. 12. 1995, S. 1. (4) ABl. L 53 vom 21. 2. 1987, S. 14. (5) ABl. L 161 vom 22. 6. 1987, S. 1. (6) ABl. L 139 vom 22. 6. 1995, S. 4. (7) ABl. L 125 vom 18. 5. 1994, S. 1. (8) ABl. L 180 vom 15. 7. 1999, S. 9. (9) ABl. L 161 vom 22. 6. 1987, S. 23. L 279/4 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Die in den Artikeln 2 und 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 vorgesehenen Maßnahmen werden zu Programmen zusammengefaßt, die jedes Jahr auf nationaler Ebene zu erstellen sind. Das nationale Programm muß alle gemäß diesen Artikeln gestellte Zuschußanträge enthalten. Es muß auch die Angaben und Belege gemäß Anhang I dieser Verordnung enthalten und die in Artikel 2 genannten Teile umfassen. Der Mitgliedstaat übermittet der Kommission jährlich vor dem ersten November in zweifacher Ausführung das Programm für das darauffolgende Jahr. (2) Die Durchführung des nationalen Programms gemäß Absatz 1 dieser Verordnung muß spätestens drei Jahre nach dem Zeitpunkt der Bekanntgabe der Entscheidung der Kommis- sion über seine Finanzierung beendet sein und kann nicht verlängert werden. Artikel 2 Das Programm gemäß Artikel 1 umfaßt außerdem: — eine Aufstellung der Belege, die die Begünstigten beibringen müssen. Als Beleg gilt jedes Schriftstück, das entweder nach den Rechts- und Verwaltungsvorschriften des betreffenden Mitgliedstaats oder gemäß den von der zuständigen Behörde erlassenen Maßnahmen angefertigt wurde und mit dem sich nachweisen läßt, daß die Auflagen für jeden einzelnen Antrag erfüllt sind. Die Aufstellung enthält die Bezeichnung der Belege sowie den Hinweis auf die ihnen zugrunde liegenden Vorschriften oder Maßnahmen sowie eine kurze Beschreibung ihres Inhalts; — das Muster der Formblätter, mit denen die Begünstigten ihren Zahlungsbetrag stellen müssen. Diese Formblätter müssen zumindest eine Zusammenfassung der getätigten Ausgaben und eine vergleichende Tabelle der vorgesehenen und durchgeführten Maßnahmen mit Angaben über Umfang und Kosten enthalten; — eine Beschreibung der Kontroll- und Verwaltungsverfahren, mit denen die wirksame Umsetzung der Maßnahmen des Programms in Anwendung von Artikel 14 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 gewährleistet wird. Der Mitgliedstaat teilt der Kommission auch etwaige Nachträge zu den in diesem Artikel genannten Unterlagen mit. Eine zweite Voraussetzung von höchstens 30 % kann (3) von der zuständigen Behörde beantragt werden, wenn sie nach- weist, daß 60 % der ersten Vorauszahlung für dasselbe Programm bereits verwendet wurden. Die Zahlung des Restbetrags erfolgt nach Erhalt und (4) Genehmigung des Abschlußberichts durch die Kommission sowie der Vorlage einer endgültigen finanziellen Aufstellung und dem abschließenden Zahlungsantrag für das nationale Programm. Artikel 4 Die zuständige Behörde übermittelt ab dem 1. Juli des (1) auf die Bekanntgabe der Entscheidung der Kommission über die Finanzierung des Programms folgenden Jahres halbjährlich eine Aufstellung der an die Begünstigten getätigten Zahlungen gemäß Anhang II zusammen mit einem Bericht über den Stand der Arbeiten. (2) Die zuständige Behörde übermittelt der Kommission in zweifacher Ausführung die Anträge auf Vorauszahlung und auf Zahlung des Restbetrags für das nationale Programm gemäß Anhang III dieser Verordnung. Artikel 5 (1) Zieht ein Mitgliedstaat Beträge wieder ein, die aufgrund von Unregelmäßigkeiten oder Versäumnissen verlorengegangen sind, erstattet er diese der Kommission zurück. (2) Stellt die Kommission innerhalb einer Frist von vier Jahren nach Zahlung des Restbetrags eine Unregelmäßigkeit in Zusammenhang mit einer von der Gemeinschaft finanzierten Aktion fest, für die der betreffende Betrag der Kommission nicht gemäß Absatz 1 zurückerstattet wurde, so legt sie dem betroffenen Mitgliedstaat die Situation dar und gibt diesem die Möglichkeit zur Stellungnahme. (3) Stellt die Kommission aufgrund einer Analyse der Situa- tion und der etwaigen Angaben des betroffenen Mitgliedstaats fest, daß sich die Unregelmäßigkeit bestätigt, so erstattet der Mitgliedstaat die entsprechenden Beträge zurück. Artikel 6 Die Verordnung (EWG) Nr. 526/87, Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1696/87 und Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 1091/94 werden aufgehoben. Artikel 3 Artikel 7 (1) Die Mitgliedstaaten benennen gemäß Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 die für die Durchführung des Programms zuständige Behörde. Die Verordnung (EWG) Nr. 1697/87 wird aufgehoben. Sie bleibt jedoch weiterhin für die Auszahlung der vor dem 1. November 1999 gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 bewilligten Zuschüsse anwendbar. (2) Die zuständige Behörde kann frühestens am 1. Januar des auf das Datum der Bekanntgabe der Entscheidung der Kommission über die Finanzierung des Programms folgenden Jahres eine Vorauszahlung von höchstens 50 % des Gemein- schaftszuschusses für das nationale Programm beantragen. Artikel 8 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröffentli- chung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/5 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 21. Oktober 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission L 279/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 SCHUTZ DES WALDES IN DER GEMEINSCHAFT GEGEN LUFTVERSCHMUTZUNG (VERORDNUNG (EWG) Nr. 3528/86) ANHANG I Angaben zu dem nationalen Programm für das Jahr 20. MITGLIEDSTAAT: 1. Kurzbeschreibung des Programms: Ansprechpartner für die zuständige Behörde: (Name, Anschrift, Telefonnummer, Telefaxnummer, E-Mail-Adresse der zuständigen Person/Organisation); Beginn und Ende der Programmabwicklung; Gesamtkosten des Programms und beantragter Zuschuß (als Prozentsatz der Gesamtkosten); Aufschlüsselung der Kosten nach den verschiedenen Maßnahmen; Durchführungsplan sowie Organisation, an die der finanzielle Zuschuß der Gemeinschaft zu dem nationalen Programm gezahlt wird (Bezeichnung, Bankangaben); Zusicherung, daß die Arbeiten erst mit der Eröffnung des Programms beginnen; Bestätigung, daß bei anderen Gemeinschaftsfonds kein weiterer Antrag eingereicht wurde; Finanzplanung für das nationale Programm: Formblätter 1 und 1b verwenden. 2. Einzelanträge auf Zuschüsse gemäß Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 (systematische und intensive Überwachung der forstlichen Ökosysteme): Formblätter 2 und 2a und/oder 2b und/oder 2c und/oder 2d verwenden. 3. Einzelanträge auf Zuschüsse gemäß Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 (Feldversuche, Pilotprojekte und Demonstrationsvorhaben): Formblätter 3 und 3a verwenden. Erläuterungen Die Maßnahmen zur Überwachung des Waldes und zur Durchführung von Feldversuchen, die der Gemeinschaft gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 über den Schutz des Waldes in der Gemeinschaft gegen die Luftverschmutzung zur Kofinanzierung vorgelegt werden, werden jedes Jahr in einem Programm je Mitgliedstaat zusammengefaßt. Der Zuschuß der Gemeinschaft wird an die benannten zuständigen Behörden der Mitgliedstaaten gezahlt, die die Weiterleitung an die jeweiligen verantwortlichen Stellen veranlassen. Die Programme umfassen sämtliche Maßnahmen in Form von Einzelanträgen, die gemäß den Artikeln 2 und 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 und ihren Änderungen durchgeführt und zur gemeinschaftlichen Kofinanzierung eingereicht werden müssen. Maßnahmengruppen: Die Maßnahmen der Programme sind in zwei Gruppen und vier Untergruppen unterteilt: Gruppe A: Überwachung der forstlichen Ökosysteme (Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86) Untergruppe A1: Gitternetz zur systematischen Überwachung (16 × 16 km) jährliche Kronenzustandserhebung und nach Möglichkeit auch neuerliche Bodenuntersuchungen oder Untersuchungen der chemischen Zusammensetzung der Blätter. Untergruppe A2: Erhebungen auf den Intensivbeobachtungsflächen. Untergruppe A3: Zusätzliche Maßnahmen, die zur Durchführung der systematischen oder intensiven Überwachung erforderlich sind (z. B. Ringtests, spezielle Untersuchungen usw. ) Untergruppe A4: Vorschläge für die Auswertung der bei der systematischen oder intensiven Überwachung erhobenen Daten auf europäischer oder regionaler Ebene (einschließlich einer externen Auswertung). Gruppe B: Maßnahmen in Form von Feldversuchen (Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86). Prioritäten: Die Maßnahmen sind in in drei Kategorien von Prioritäten untergliedert: Priorität 1: Obligatorische Erhebungen sowie obligatorische Analysen, die den erforderlichen Genauigkeitsgrad aufweisen (QK/QS). Priorität 2: Priorität 3: Wichtige, aber nicht obligatorische Erhebungen und Analysen (z. B. die Analayse der fakultativen Parameter); hierunter fallen auch vorübergehende zusätzliche Maßnahmen zur Qualitätssicherung. Sämtliche anderen weder im Handbuch noch in der Verordnung genannten Maßnahmen. Unter diese Kategorie fallen auch die Erhebungen und Analysen, die auf eine andere Art als im Handbuch bzw. in der Verordnung angegeben durchgeführt werden, sowie alle Maßnahmen in Form von Feldversuchen (Artikel 4). In den Programmen ist der beantragte Zuschuß für jede der drei Kategorien gesondert angegeben. 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/7 Formblätter: Folgende Formblätter sind bei der Einreichung der Programme zu verwenden: — Programmzusammenfassung (Formblatt 1), — Finanzplanung (Formblatt 1b), — allgemeine Angaben (Formblätter 2 und 3), — spezifische Angaben (Formblätter 2a, 2b, 2c und 2d). Die Programmzusammenfassung enthält administrative Angaben zu der zuständigen nationalen Behörde und Kurzinformationen zu allen beigefügten Einzelanträgen, einschließlich eines Zeitplans. Es ist von der einreichenden nationalen Behörde ordnungsgemäß zu datieren, zu unterzeichnen und abzustempeln. Der Name des Unterzeichneten ist unter der Unterschrift leserlich anzugeben. Die Finanzplanung enthält Angaben zu der beabsichtigten Verwendung des Zuschusses der Gemeinschaft. Für jeden Einzelantrag auf Kofinanzierung werden ein Formblatt mit allgemeinen Angaben zu dem Antrag (Formblatt 2 für Maßnahmen nach Artikel 2, Formblatt 3 für Maßnahmen nach Artikel 4) und ein Formblatt mit spezifischen Angaben (Formblätter 2a und/oder 2b und/oder 2c und/oder 2d) über technische Einzelheiten beigefügt. Die allgemeinen Informationen sind vom Vertreter des Antragstellers ordnungsgemäß zu datieren, zu unterzeichnen und abzustempeln. Der Name des Unterzeichneten ist unter der Unterschrift leserlich anzugeben. Formblatt 1: Programmzusammenfassung mit administrativen Angaben zu der zuständigen nationalen Behörde und Kurzinforma- tionen zu allen beigefügten Einzelanträgen, einschließlich eines Zeitplans. Formblatt 1b: Finanzplanung für das nationale Programm. Formblatt 2: Formblatt 2a: Formblatt 2b: Formblatt 2c: Formblatt 2d: Sämtliche Einzelanträge für Überwachungsmaßnahmen (Art. 2): allgemeine Angaben (Maßnahmen der Gruppe A1/A2/A3/A4). Einzelanträge für Maßnahmen der Gruppe A1: spezifische Angaben zu den Maßnahmen im Zusammenhang mit dem Gitternetz zur systematischen Überwachung. Einzelanträge für Maßnahmen der Gruppe A2: spezifische Angaben zu den Erhebungen auf den Intensivbeobachtungs- flächen. Einzelanträge für Maßnahmen der Gruppe A3: spezifische Angaben zu den Maßnahmen in bezug auf zusätzliche Aspekte der intensiven Überwachung. Einzelanträge für Maßnahmen der Gruppe A4: spezifische Angaben zu den Maßnahmen im Zusammenhang mit der Bewertung der intensiven Überwachung. Formblatt 3: Sämtliche Einzelanträge für Feldversuche (Artikel 4): allgemeine Angaben (Maßnahmen der Gruppe B). Formblatt 3a: Sämtliche Einzelanträge für Feldversuche (Artikel 4): spezifische Angaben (technische Zusammenfassung). L 279/8 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 FORMBLATT 1 PROGRAMM Aufstellung der Einzelanträge Zuständige nationale Behörde: Jahr: 20. (Mitgliedstaat) Herr/Frau Bezeichnung Ansprechpartner Postanschrift Postleitzahl und Gemeinde Telefon Telefax E-Mail Stelle, an die der Zuschuß gezahlt wird (durch die Europäische Kommission) Bezeichnung Postanschrift Postleitzahl und Gemeinde BLZ/Kontonummer Gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 und ihren nachfolgenden Änderungen zur Kofinanzierung eingereichte Programmteile (Kosten in. /EUR (*) Einzelanträge Nr. Gruppe Untergruppe A1 A2 A3 A4 Zuständige Stelle Zuschußfähige Kosten insgesamt Beantragter Zuschuß Priorität 1 Beantragter Zuschuß Priorität 2 Beantragter Zuschuß Priorität 3 Beantragter Zuschuß Gesamt (**) (. /EUR) (*) (. /EUR) (*) (. /EUR) (*) (. /EUR) (*) (. /EUR) (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Insgesamt (*) Die Kosten sind in Landeswährung oder Euro (EUR) anzugeben. (**) Der gesamte beantragte Zuschuß darf 50 % der insgesamt zuschußfähigen Kosten nicht überschreiten. Hiermit wird bestätigt, daß die Arbeiten nicht vor Einreichung des Programms bei der Kommission beginnen und daß weder für einen Teil noch für Teile des Programms eine Finanzierung aus Gemeinschaftsmitteln beantragt wurde oder wird. (Datum). (Unterschrift und Stempel) Herr/Frau. (in Druckbuchstaben) 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/9 Nationales Programm. Jahr 20. FORMBLATT 1b Finanzplanung für das nationale Programm Jahr n + 1 (1) Jahr n + 2 Jahr n + 3 1. Halbjahr 2. Halbjahr 1. Halbjahr 2. Halbjahr 1. Halbjahr 2. Halbjahr Höhe der ersten Vorauszahlung Höhe der zweiten Vorauszah- lung Restbetrag (1) Wird das nationale Programm im Jahr n eingereicht, so kann die erste Vorauszahlung ab dem 1. Januar des Jahres n + 1 beantragt werden. L 279/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999. 0 2. 0 2. 0 2. 0 2 D N O S A J J M A M F J D N O S A J J M A M F J D N O S A J J M A M F J D N O S A J J M A M F J D N g a r t n a l e z n i E r e m m u N ) 1 t t a l b m r o F u z e g a l n A ( n e m h a n ß a M e i d r ü f n a l p t i e Z 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 1 0 2 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/11 FORMBLATT 2 EINZELANTRÄGE (ARTIKEL 2) Einzelantrag (Maßnahmen der Gruppe A) Antrag Nr. (*) (*) Von der zuständigen nationalen Behörde auszufüllen Titel. — Überwachung (Bewer- europäischer auf tung Ebene) (Gruppe A4) Tätigkeitsarten — Gitternetz (Stufe I) Gruppe A1) — Intensive Überwachung (Beurteilung) Gruppe A2) — Überwachung (Zusätzliche Aspekte) Gruppe A3) Antragsteller Stelle Ansprechpartner Herr/Frau Postanschrift Postleitzahl und Gemeinde Telefon Telefax E-Mail Stelle Zuständige Stelle Ansprechpartner Herr/Frau Postanschrift Postleitzahl und Gemeinde Telefon Telefax E-Mail Rechtsform L 279/12 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 Allgemeine Angaben Allgemeine Beschreibung. Ausführungszeitraum vom 01/. /. bis 31/. /. 20. Dauer:. Monate Gesamtkosten der Maßnahmen Zuschußfähige Kosten insgesamt Für Priorität 1 beantragter Zuschuß Für Priorität 2 beantragter Zuschuß Für Priorität 3 beantragter Zuschuß Beantragter Zuschuß insgesamt       in. /EUR (*) in. /EUR (*) in. /EUR (*) in. /EUR (*) in. /EUR (*) in. /EUR (*) Anmerkung: Der gesamte beantragte Zuschuß darf 50 % der insgesamt zuschußfähigen Kosten nicht überschreiten. Der verbleibende Teil der zuschußfähigen Kosten wird übernommen von:. für. EUR (*). für. EUR (*) (*) Die Kosten sind in Landeswährung oder Euro anzugeben (€) Stelle, an die der Zuschuß ausgezahlt wird (durch die nationale Stelle des Mitgliedstaats) Bezeichnung Postanschrift Postleitzahl und Gemeinde BLZ/Kontonummer. (Datum). (Unterschrift und Stempel) Herr/Frau. 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/13 FORMBLATT 2a GITTERNETZ FÜR DIE SYSTEMATISCHE ÜBERWACHUNG Maßnahmen der Gruppe A1 Maßnahme Anzahl der Gitternetzpunkte Gesamtkosten (1) Zuschußfähige Kosten insgesamt (1) Beantragter Zuschuß Priorität 1 (1) Priorität 2 (1) Priorität 3 (1) Gesamt (1) Einrichtung und Erhaltung von Probeflächen für die systemati- sche Überwachung Vorbereitung und Durchführung der Kronenzustandserhebung Vorbereitung und Durchführung der Bodenzustandserhebung Vorbereitung und Durchführung chemischen Untersuchung der der Nadeln und Blätter. Datenverarbeitung und -auswer- tung Insgesamt (1) In Landeswährung oder Euro (EUR). L 279/14 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 FORMBLATT 2b INTENSIVE ÜBERWACHUNG Maßnahmen der Gruppe A2 Maßnahme Anzahl der Intensivbeobach- tungsflächen Gesamtkosten (1) Zuschußfähige Kosten insgesamt (1) Beantragter Zuschuß Priorität 1 (1) Priorität 2 (1) Priorität 3 (1) Gesamt (1) Einrichtung und Erhaltung von Intensivbeobachtungsflächen Vorbereitung und Durchführung der Kronenzustandserhebung Vorbereitung und Durchführung der Bodenzustandserhebung Vorbereitung und Durchführung der chem. Untersuchung der Nadeln und Blätter Vorbereitung und Durchführung der Zuwachsmessungen Vorbereitung und Durchführung der Depositionsmessungen Vorbereitung und Durchführung der meteorologischen Messungen Vorbereitung und Durchführung der Bodenlösungsmessungen Vorbereitung und Durchführung von Bodenvegetationserhebungen Anwendung der Luftaufnahme- technik (2) Integrierte Datenverarbeitung und -auswertung. Zwischensumme und Prozentsatz Insgesamt (1) In Landeswährung oder Euro (EUR). % % % % % % (2) Hierzu wird auf das von der Europäischen Kommission herausgegebene Handbuch über die Anwendungen der Fernerkundung verwiesen. 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/15 FORMBLATT 2C ÜBERWACHUNG Maßnahmen der Gruppe A3 Welche Parameter werden beurteilt? Und welche Teile der Beurteilung? Allgemeine Flächenanlage, Struktur der Flächen — Kronenzustand — Boden, Bodenlösung — Methoden — Probenahme — Analysen — Belaubung/Benadelung, Streuschicht — Berechnungsverfahren — Baumwachstum — Depositionen und Luftqualität — Meteorologie und Phänologie — Bodenvegetation — Fernerkundung —. Kurzbeschreibung der Maßnahmen Zielsetzung: — Interkalibrierung — QK/QS — Auswertung Durchführung: Erwartete Ergebnisse: Ansprechpartner: Telefon: Telefax: E-Mail:. /. / 20. Beginn: Zwischenziel 1: Zwischenziel 2: Zwischenziel 3:. /. / 20. von:. /. / 20. von:. /. / 20. von: Abschluß. /. / 20. L 279/16 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 FORMBLATT 2d ÜBERWACHUNG Maßnahmen der Gruppe A4 Datenbedarf Gebiet(e) (*) Jahr(e) (*) Parameter (*) Herkunft (*) Bemerkungen (*) Allgemeine Angaben zu den Flächen Kronenzustand Boden Benadelung/Belaubung Baumwachstum Depositionen Meteorologie Bodenlösung Bodenvegetation (*) In die Spalten sind die erforderlichen Daten einzutragen. Werden z. B. Daten über pH-Wert, Ca und Mg im Mittelmeerraum für das Jahr 1994/95 benötigt, so kann dies angegeben werden. Bei Verwendung von Daten, die ursprünglich nicht für das Intensivüberwachungsprogramm bestimmt waren, ist die Quelle anzugeben (z. B. EMEP u. ä. ). Geplante Auswertungs- phasen Anzahl der Intensiv- beobachtungsflächen Gesamtkosten (1) Zuschußfähige Kosten insgesamt (2) Beantragter Zuschuß Priorität 1 (1) Priorität 2 (1) Priorität 3 (1) Gesamt (1) 1 2 3 4 5 Insgesamt (1) In Landeswährung oder Euro (EUR). 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/17 FORMBLATT 3 MASSNAHMEN NACH ARTIKEL 4 Maßnahmen der Gruppe B Antrag Nr. (*) (*): Von der zuständigen nationalen Behörde auszufüllen. Titel. (in Englisch). Allgemeines Ziel: — Verbesserung der Kenntnisse über die Luftverschmutzung im Wald — Verbesserung der Kenntnisse über die Auswirkungen der Luftverschmutzung auf den Wald — Verbesserung der Methoden zur Beobachtung und Messung der Waldschäden — Ausarbeitung von Methoden zur Erhaltung und Wiederherstellung geschädigter Wälder — Pilotprojekte zur Erhaltung geschädigter Wälder — Integrierte Projekte Antragsteller Stelle Ansprechpartner Herr/Frau Postanschrift Postleitzahl und Gemeinde Telefon Telefax E-Mail Verantwortliche Organisation Stelle Ansprechpartner Herr/Frau Postanschrift Postleitzahl und Gemeinde Telefon Telefax E-Mail Rechtsform L 279/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 Ausführungszeitraum vom 01 /. /. bis 31 /. / 20. Dauer:. Monate Gesamtkosten Zuschußfähige Kosten insgesamt Beantragter Zuschuß insgesamt       in. /EUR (*) in. /EUR (*) in. /EUR (*) Anmerkung: Der gesamte beantragte Zuschuß darf 50 % der insgesamt zuschußfähigen Kosten nicht überschreiten. Der verbleibende Teil der zuschußfähigen Kosten wird übernommen von. für. /EUR (*). für. /EUR (*) (*) Die Kosten sind in Landeswährung oder Euro (EUR) anzugeben. Stelle, an die der Zuschuß ausgezahlt wird (durch die nationale Stelle des Mitgliedstaats) Bezeichnung Postanschrift Postleitzahl und Gemeinde BLZ/Kontonummer. (Datum). (Unterschrift und Stempel) Herr/Frau. 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/19 FORMBLATT 3A MASSNAHMEN NACH ARTIKEL 4 Einzelanträge Bezeichnung der Stelle Name des Antragstellers Kurzbeschreibung der Maßnahmen Zielsetzung: Durchführung: Erwartete Ergebnisse: Ansprechpartner: Telefon: Telefax: E-mail:. /. / 20. Beginn: Zwischenziel 1: Zwischenziel 2: Zwischenziel 3:. /. / 20. von:. /. / 20. von:. /. / 20. von: Abschluß:. /. / 20. L 279/20 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 ANHANG II Vorbemerkungen Die Anträge auf Vorauszahlungen und die Zahlung des Restbetrags, die halbjährlichen Übersichten und die Berichte über den Stand der Arbeiten sowie sämtliche sonstigen Angaben sind in zweifacher Ausführung zu richten an: Europäische Kommission Generaldirektion Landwirtschaft Referat VI F II 2 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brüssel Halbjährliche Übersicht über die Zahlungen Vorgesehenes Formblatt siehe Tabelle 1. Stand der Arbeiten Vorgesehenes Formblatt siehe Tabelle 2. 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/21 Tabelle 1 Nationales Programm. Jahr 20. HALBJÄHRLICHE ÜBERSICHT ÜBER DIE ZAHLUNGEN FÜR DAS NATIONALE PROGRAMM. FÜR DAS JAHR 20. Halbjahr 1/. /20. bis 1/. /20. (Zeitraum t) (a) (b) (c) (d) (e) = (c) + (d) Gewährter Gesamtzuschuß Kumulierte Vorauszahlungen der Kommission für das Programm. für das Jahr 20. Kumulierte Zahlungen an die Begünstigten für Rechnung der Kommission bis zum Ende des Zeitraums t-1 (1) Zahlungen an die Begünstigten für Rechnung der Kommission im Zeitraum t (2) Kumulierte Zahlungen an die Begünstigten für Rechnung der Kommission bis zum Ende des Zeitraums t (1) Spalte (e) der vorangegangenen Übersicht. (2) Zahlung während des im Titel angegebenen Halbjahrs. Tabelle 2 Nationales Programm. Jahr 20. STAND DER ARBEITEN Halbjahr 1/. /20. bis 1/. /20. Antrag Nr. Titel Antragsteller Durchführung (1) Durchgeführte Arbeiten in v. H. Bemerkungen (1) 1: in Durchführung; 2: beendet; 3: eingestellt. L 279/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 Antrag auf eine erste Vorauszahlung für das gemäß den Artikeln 2 und 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 im Jahr 20. genehmigte nationale Programm. ANHANG III Nummer des nationalen Programms: Höhe der beantragten Vorauszahlung (1):. EUR Bankangaben: Name der Bank: Anschrift der Zweigstelle/BLZ: Telefon/Telefax, Telex, E-Mail-Adresse: Kontonummer: Kontoinhaber:. , den. Für die zuständige Behörde (Unterschrift und Stempel) (1) Höchstens 50 % des mit der Entscheidung der Kommission für das nationale Programm genehmigten Zuschusses. 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/23 Antrag auf eine zweite Vorauszahlung für das gemäß den Artikeln 2 und 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 im Jahr 20. genehmigte nationale Programm. Nummer des nationalen Programms: Höhe der beantragten Vorauszahlung (1):. EUR Erklärung: Die zuständige Behörde bestätigt: 1. Auf der Grundlage der in Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. aufgeführten Belege wurde den Begünstigten ein Gesamtbetrag in Höhe von. EUR (mindestens 60 % der ersten Vorauszahlung) gezahlt. 2. Die Kontrollen wurden entsprechend den der Kommission mitgeteilten Kontrollmethoden durchgeführt. Bankangaben: Name der Bank: Anschrift der Zweigstelle/BLZ: Telefon/Telefax, Telex, E-Mail-Adresse: Kontonummer: Kontoinhaber:. , den. Für die zuständige Behörde (Unterschrift und Stempel) (1) Höchstens 30 % des mit der Entscheidung der Kommission für das nationale Programm genehmigten Zuschusses. L 279/24 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 10. 1999 Bescheinigung für die Zahlung des Restbetrags für das nationale Programm. für das Jahr 20. gemäß den Artikeln 2 und 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 Nummer des nationalen Programms: Für Rechnung der Kommission an die Begünstigten getätigte kumulative Zahlungen:. EUR Von der Kommission erhaltene kumulative Zahlungen:. EUR Höhe des beantragten Restbetrags:. EUR Die Behörde, die gemäß Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 über den Schutz des Waldes in der Gemeinschaft gegen Luftverschmutzung mit der Durchführung der nach Maßgabe dieser Verordnung getroffenen Maßnahmen beauftragt ist, bescheinigt: 1. Die Belege, die in der der Kommission gemäß Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. übermittelten Aufstellung aufgeführt sind, wurden geprüft. 2. Mit der Durchführung der im Rahmen des Programms vorgesehenen Arbeiten ist am. im vorgesehenen Gebiet begonnen worden. 3. Die Durchführung des gesamten Programms ist am. abgeschlossen worden. 4. Die tatsächlichen Kosten der getätigten förderfähigen Ausgaben betragen. 5. Die Aufschlüsselung der obengenannten Kosten ist der beigefügten Tabelle 3 zu entnehmen. 6. hat an Ort und Stelle festgestellt, daß die durchgeführten Arbeiten denjenigen entsprechen, die in den dem Zuschußantrag beigefügten Unterlagen genannt und in der Entscheidung der Kommission beschrieben sind. 7. Der rückzahlbare Mehrwertsteuerbetrag, der in den geltend gemachten Ausgaben enthalten ist, beläuft sich auf. Bankangaben: Name der Bank: Anschrift der Zweigstelle/BLZ: Telefon/Telefax, Telex, E-Mail-Adresse: Kontonummer: Kontoinhaber:. , den. Für die zuständige Behörde (Unterschrift und Stempel) 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/25 Tabelle 3 Aufschlüsselung der Kosten des nationalen Programms. für das Jahr. Einzelantrag Nr. Stufe I (€) Artikel 2 Stufe II (€) Stufen I + II (€) Artikel 4 (€) Insgesamt (€) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Insgesamt


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2242/1999 της Επιτροπής, της 21ης Οκτωβρίου 1999, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999

text: 22. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 272/15 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2242/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 21ης Οκτωβρίου 1999 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 7, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999 της Επι- τροπής (5) προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επιστροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή µαλα- κού σίτου προς ορισµένες χώρες ΑΚΕ· ότι το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, προ- βλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επι- τροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95· ότι στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή· (3) (4) ότι η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατάσταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται από τις 15 έως τις 21 Οκτωβρίου 1999 στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999, η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου καθορίζεται σε 39,47 EUR/t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 22 Οκτωβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 21 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 248 της 21. 9. 1999, σ. 19


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2240/1999 av den 21 oktober 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1707/1999

text: 22. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 272/13 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2240/1999 av den 21 oktober 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1707/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4), särskilt artikel 4 i denna, och av följande skäl: 1. 2. En anbudsinfordran för bidrag och/eller avgift för export av vete till alla tredje länder har inletts genom kommis- sionens förordning (EG) nr 1707/1999 (5), ändrad genom förordning (EG) nr 2011/1999 (6). I artikel 7 i förordning (EG) nr 1501/95 föreskrivs att kommissionen på grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fast- ställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/ 95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgi- vare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportavgift. Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuva- rande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs till det belopp som anges i artikel 1. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- från Förvaltningskommittén för liga med yttrandet spannmål. 3. 4. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För de anbud som meddelats från och med den 15 till och med den 21 oktober 1999 inom ramen för den anbudsinfordran förordning (EG) nr 1707/1999 är det högsta som avses i exportbidraget för vete fastställt till 33,43 EUR/t. Denna förordning träder i kraft den 22 oktober 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 21 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 55. (6) EGT L 248, 21. 9. 1999, s. 23


title: Voorstel voor een Verordening van de Raad tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2505/96 betreffende de opening en de wijze van beheer van autonome communautaire tariefcontingenten voor bepaalde landbouw- en industrieproducten

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 21. 10. 1999 COM(1999) 495 definitief Voorstel voor een VERORDENING VAN DE RAAD tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2505/96 betreffende de opening en de wijze van beheer van autonome communautaire tariefcontingenten voor bepaalde landbouw- en industrieproducten (door de Commissie ingediend) TOELICHTING 1. 2. Naar aanleiding van verzoeken van verschillende Lid-Staten zijn de diensten van de Commissie, in samenwerking met deskundigen van de betrokken regeringen, een onderzoek gestart om na te gaan of het wenselijk is om voor bepaalde industrieproducten tariefcontingenten te openen, te verhogen of te verlengen. Aan de hand van dit onderzoek dat werd uitgevoerd tijdens bijeenkomsten van de groep “Tariefvraagstukken van economische aard” werd vastgesteld dat een oplossing, die de opening van een tariefcontingent voor de in dit voorstel voor een verordening bedoelde product inhoudt op goedkeuring zou kunnen rekenen van de Lid-Staten zonder verstoring van de markt van dit product te veroorzaken. Dit wordt beoogd met bijgaand voorstel voor een verordening. 2 Voorstel voor een VERORDENING VAN DE RAAD tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2505/96 betreffende de opening en de wijze van beheer van autonome communautaire tariefcontingenten voor bepaalde landbouw- en industrieproducten DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 26, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) Dat de Raad bij Verordening (EG) nr. 2505/961 communautaire tariefcontingenten heeft geopend voor bepaalde landbouw- en industrieproducten; dat in de levering van deze producten aan de Gemeenschap moet worden voorzien en dat deze levering tegen de meest gunstige voorwaarden dient plaats te vinden; dat daarom tariefcontingenten dienen te worden geopend op grond waarvan voldoende hoeveelheden van deze producten tegen verlaagd recht of nulrecht kunnen worden ingevoerd, dat in bepaalde gevallen de hoeveelheid moet worden verhoogd en de geldigheid van bepaalde bestaande tariefcontingenten moet worden verlengd zonder de markt van deze producten hierbij te verstoren. (2) Dat Verordening (EG) nr. 2505/96 derhalve moet worden gewijzigd, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de contingentperiode van 15 oktober tot en met 31 december 1999, wordt bijlage I van Verordening (EG) nr. 2505/96 als volgt gewijzigd. Het tariefcontingent in de bijlage bij onderhavige verordening worden toegevoegd aan bijlage I van Verordening (EG) nr. 2505/96. Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 2 1 PB L 345 van 31. 12. 1996, blz. 1. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1969/99 (PB L 244 van 16. 9. 1999, blz. 38). 3 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, op Voor de Raad De Voorzitter 4 Volg- nummer 09. 2989 GN-code TARIC- onder- verdeling ex 1511 10 10 ex 1511 90 19 ex 1511 90 91 ex 1513 11 10 ex 1513 19 30 ex 1513 21 11 ex 1513 29 30 10 10 10 10 10 10 10 BIJLAGE Omschrijving Palmolie, kokosolie (kopraolie), palmpittenolie, bestemd voor de vervaardiging: - van industriële eenwaardige vetzuren bedoeld bij onderverdeling 3823 19 10, - van mengsels van methylesters van vetzuren bedoeld bij onderverdeling 3824 90 95, -van methylesters van vetzuren bedoeld bij post 2915 of 2916 of – van stearinezuur bedoeld bij onderverdeling 3823 11 00 Omvang van het contingent Toepasselijk recht (in %) Contingent- periode 64. 000 t 0 15. 10. 1999. - 31. 12. 1999 (a) De controle op het gebruik voor deze bijzondere bestemming geschiedt door toepassing van de op dit gebied geldende communautaire bepalingen. 5 FINANCIEEL MEMORANDUM 1. BENAMING VAN DE MAATREGEL Voorstel voor een Verordening (EG) van de Raad tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2505/96 betreffende de opening en wijze van beheer van autonome communautaire tariefcontingenten voor bepaalde landbouw- en industrieproducten. 2. BEGROTINGSPLAATS(EN) Hoofdstuk 12, artikel 120 3. RECHTSGRONDSLAG Artikel 26 van het Verdrag 4. 4. 1 5. 5. 1 OMSCHRIJVING VAN DE MAATREGEL Algemene doelstelling Ervoor zorg dragen dat, tegen gunstige voorwaarden, wordt tegemoet gekomen aan de behoeften van de communautaire verwerkende industrie. FINANCIËLE GEVOLGEN Wijze van berekening van de totale kosten van de maatregel (verhouding individuele/totale kosten) Omschrijving van de producten Omvang van het contingent (ton) Geraamde prijs /ton) € ( Normale recht Contingent- recht Verlies aan opbrengsten (in € ) (in %) (in %) (GDT 1999) Olie + 64. 000 t Prijs: 558 9 0 3. 214. 080 09. 2989 (vorig vol: 0 t) gemiddeld recht Totaal verlies aan opbrengsten: + 3. 214. 080 €. 6. MAATREGELEN TER BESTRIJDING VAN FRAUDE De bepalingen inzake het beheer van tariefcontingenten omvatten de maatregelen die nodig zijn voor de preventie en de bescherming tegen fraude en onregelmatigheden. 6