title: Euroopan oikeusasiamies - Vuosikertomus 1998

eurovoc_concepts:
European Ombudsman
activity report

formats: html pdf print

text: 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/1 I (Tiedonantoja) EUROOPAN OIKEUSASIAMIES VUOSIKERTOMUS 1998 (1999/C 300/01) Strasbourg, helmikuu 1999 JOS(cid:201) MAR˝A GIL-ROBLES GIL-DELGADO Euroopan parlamentin puhemies rue Wiertz B-1047 Bryssel Arvoisa puhemies, Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 138 e artiklan 1 kohdan sek(cid:228) oikeusasiamiehen teht(cid:228)vien hoitamista koskevasta ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) ja yleisist(cid:228) ehdoista tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti esit(cid:228)n t(cid:228)ten vuosikertomukseni 1998. Jacob S(cid:214)DERMAN Euroopan unionin oikeusasiamies C 300/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 SIS˜LLYS Sivu 1. ALKUSANAT. 6 2. KANTELUT OIKEUSASIAMIEHELLE. 10 2. 1 Oikeusasiamiehen ty(cid:246)n oikeusperusta. 10 2. 2 Euroopan oikeusasiamiehen toimivalta. 10 2. 2. 1 (cid:148)Hallinnollinen ep(cid:228)kohta(cid:148). 12 2. 2. 2 Hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246). 12 2. 3 Vapaa liikkuminen ja oikeusasiamiehen toimivalta. 13 2. 4 Kantelujen ottaminen tutkittavaksi. 15 2. 5 Tutkimusten perusteet. 15 2. 6 Kantelujen tutkiminen. 16 2. 7 Ohjaus muiden laitosten puoleen ja siirrot. 16 2. 8 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset oikeusasiamiehen tutkimuksen j(cid:228)lkeen. 16 2. 9 Kantelut siit(cid:228), ett(cid:228) kirjeisiin ei ole vastattu. 17 2. 10 Asiakirjajulkisuuteen liittyvi(cid:228) seikkoja. 18 2. 10. 1 Kantelut jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirjoihin. 18 2. 10. 2 Oikeudenmukainen menettely oikeusasiamiehen tutkimusten yhteydess(cid:228). 18 2. 10. 3 Oikeusasiamiehen valtuudet tutkia asiakirjoja. 19 3. P˜˜T(cid:214)KSET TUTKIMUKSEN J˜LKEEN. 20 3. 1 Ei hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. 20 3. 1. 1 Euroopan parlamentti. 20 Sairauskulujen korvaaminen. 20 S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t liittymisest(cid:228) Euroopan parlamentin el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n. 21 3. 1. 2 Euroopan unionin neuvosto. 24 Oikeus tutustua asiakirjoihin ev(cid:228)ttiin riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)min perusteluin. 24 3. 1. 3 Euroopan komissio. 27 Kilpailu: vastaus huomautuksiin (cid:151) oikeusasiamiehen toimivalta. 27 Komission j(cid:228)senten palkat: tiedustelu. 28 K(cid:228)ytettyjen autojen verotus Tanskassa. 29 Tarjouspyynt(cid:246)menettely teknisten palvelujen tarjoamisesta komissiolle. 33 V(cid:228)ite kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten rikkomisesta. 35 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/3 Harjoittelijaehdokkaiden valinta. 40 Euroopan sosiaalirahastoa koskeva petos: v(cid:228)ite UCLAF:n laiminly(cid:246)nnist(cid:228). 41 Tarjouspyynt(cid:246)menettely. 44 Taloudellinen tuki espanjalaisille tulliasioitsijoille sis(cid:228)markkinoiden voimaantulon j(cid:228)lkeen. 45 Saksan valtion tuki uusiutuville energianl(cid:228)hteille. 47 M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika ehdotusten j(cid:228)tt(cid:228)miselle tarjouskilpailussa. 49 Mets(cid:228)palojen torjunta: asetuksen (ETY) N:o 3529/86 tulkinta. 50 Hankkeen taloudellisen tuen peruuttaminen. 51 Peuranlihan tulli. 52 Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaista rikko- mismenettely(cid:228). 53 Kansallinen tuomioistuin torjui pyynn(cid:246)n saada ennakkop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s: komissio ei k(cid:228)sitellyt valitusta. 54 Siviili-ilmailun lupakirjojen vastavuoroinen hyv(cid:228)ksyminen. 55 Komission julkaisujen hinta. 56 Komission apuraha: sosiaaliturvamaksut. 57 Asiantuntijaa ei otettu palvelukseen. 58 Varallaololuettelo palvelukseenottoa varten. 59 V(cid:228)ite syrjinn(cid:228)st(cid:228) tarjouspyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228). 60 169 artikla: laiminly(cid:246)nti perustellun lausunnon antamisessa ja kantelijan sulkeminen kokouksesta. 61 El(cid:228)keoikeuksien siirt(cid:228)minen. 65 Pakettilomadirektiivi: komission v(cid:228)itettiin k(cid:228)sitelleen valitusta ep(cid:228)asianmukaisesti. 65 Palvelukseenottomenettelyt: p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s nimitt(cid:228)(cid:228) toinen hakija. 68 Syrjinn(cid:228)n est(cid:228)minen julkisen alan ty(cid:246)paikan haussa. 70 3. 1. 4 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimisto. 70 Opoce: jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228) ja hinnoittelupolitiikka. 70 3. 2 Asian k(cid:228)sittely lopetettiin muista syist(cid:228). 72 3. 2. 1 Euroopan parlamentti. 72 Euroopan parlamentin kulukorvausj(cid:228)rjestelm(cid:228). 72 3. 3 Toimielin sopi asian. 74 3. 3. 1 Euroopan parlamentti. 74 Palvelukseen ottaminen: l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksen kielteiset tulokset. 74 Sopimusasiakirjojen toimittaminen muulla kuin tarjouksen tekij(cid:228)n kielell(cid:228). 75 C 300/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 3. 3. 2 Euroopan komissio. 76 Valtiontuki: komission harjoittama yhteis(cid:246)n oikeuden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvonta. 76 Tuloksettomat puhelintiedustelut. 78 Komission maksuosuuden my(cid:246)h(cid:228)styminen hankkeelle. 79 Valituksen tekij(cid:228)lle ei ilmoitettu valituksen k(cid:228)sittelyn edistymisest(cid:228). 80 3. 3. 3 Sis(cid:228)markkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto. 82 M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisten toimihenkil(cid:246)iden kilpailu: hakijan j(cid:228)(cid:228)minen valitsematta. 82 3. 4 Sovintoratkaisut. 83 3. 4. 1 Euroopan parlamentti. 83 Euroopan parlamentin j(cid:228)senen tekem(cid:228)n virallisen vierailun matkakulujen korvaaminen. 83 3. 4. 2 Euroopan komissio. 85 Oikeus tutustua komission asiakirjoihin. 85 Phare-ohjelmassa toimivan rahoitusp(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) koskeva tarjousmenettely. 86 Ulkopuolisen sopimuksen j(cid:228)tt(cid:228)minen uusimatta: asiasta ei ilmoitettu riitt(cid:228)v(cid:228)n varhain. 87 3. 5 Oikeusasiamiehen kriittinen huomautus. 89 3. 5. 1 Euroopan parlamentti. 89 Henkil(cid:246)st(cid:246): ammattitaudiksi hyv(cid:228)ksyminen. 89 Kilpailu: annetut tiedot eiv(cid:228)t olleet t(cid:228)sm(cid:228)llisi(cid:228). 90 3. 5. 2 Euroopan unionin neuvosto. 92 Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY: mit(cid:228) tarkoittavat (cid:148)toistuvat pyynn(cid:246)t(cid:148) ja (cid:148)hyvin suuret asiakirjat(cid:148). 92 Neuvosto: asiakirjajulkisuus. 95 Oikeus tutustua asiakirjoihin ev(cid:228)ttiin riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)min perusteluin. 98 Avoin kilpailu: tietojen antaminen muutoksenhakukeinoista. 100 Asiakirjajulkisuus. 103 3. 5. 3 Euroopan komissio. 105 ITOIZin pato: komissio ei katsonut j(cid:228)senvaltion rikkoneen direktiivi(cid:228) (cid:151) riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t perustelut 105 Kiista tutkimussopimuksesta. 109 Kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246): v(cid:228)ite toimenpiteiden ja kirjeenvaihtoon vastaamisen laiminly(cid:246)nnist(cid:228). 114 Kolmansissa maissa suoritettujen hammasl(cid:228)(cid:228)ketieteen tutkintojen tunnustaminen. 117 L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri-potilassuhteen luottamuksellisuus. 120 Ehdokkaan hylk(cid:228)(cid:228)misen perusteet. 121 Tutkimusapurahojen pienent(cid:228)minen. 123 Elokuvajuhlien tukeminen: riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t perustelut. 126 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/5 Helikopterilupakirjojen hyv(cid:228)ksyminen vastavuoroisesti. 128 Ilmoittaminen valituksen tuloksesta. 130 Palvelukseenottopolitiikan muutos. 132 Palvelukseenottomenettelyt. 134 Kohtuuton viiv(cid:228)stys kirjeisiin vastaamisessa. 136 3. 5. 4 Tilintarkastustuomioistuin. 139 Kulujen korvaaminen kilpailuun osallistuville hakijoille. 139 3. 6 Oikeusasiamiehen suositusluonnokset. 141 3. 6. 1 Euroopan unionin neuvosto. 141 P(cid:228)ivitetty luettelo toimenpiteist(cid:228) oikeus- ja sis(cid:228)asioiden alalla. 141 3. 7 Tutkimukset oikeusasiamiehen omasta aloitteesta. 143 3. 7. 1 Euroopan komissio. 143 Ik(cid:228)rajat palvelukseenotossa. 143 Komission paikallisten toimihenkil(cid:246)iden el(cid:228)keoikeudet. 147 4. SUHTEET EUROOPAN UNIONIN MUIHIN TOIMIELIMIIN. 148 4. 1 Euroopan parlamentti ja vetoomusvaliokunta. 148 4. 2 Euroopan komissio. 148 5. SUHTEET KANSALLISIIN OIKEUSASIAMIEHIIN JA VASTAAVIIN ELIMIIN. 149 5. 1 Yhteysverkosto. 149 5. 2 Yhteisty(cid:246) kantelujen k(cid:228)sittelyss(cid:228). 149 5. 3 Yhteisty(cid:246) alueellisten oikeusasiamiesten ja vastaavien elinten kanssa. 150 6. TIEDOTUSTOIMINTA. 150 6. 1 Vuoden tapahtumia. 150 6. 2 Konferenssit ja tapaamiset. 151 6. 3 Muut tapahtumat. 155 6. 4 Suhteet tiedotusv(cid:228)lineisiin. 157 LIITTEET A Tilastotietoja oikeusasiamiehen ty(cid:246)st(cid:228) 1. 1. 1998(cid:151)31. 12. 1998. 159 B Oikeusasiamiehen talousarvio. 163 C Henkil(cid:246)st(cid:246). 165 C 300/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 1. ALKUSANAT Euroopan oikeusasiamiehen toimiston perustaminen oli unionin kansalaisten kannalta yksi Maastrichtin sopimuksen merkitt(cid:228)vimmist(cid:228) saavutuksista. Mahdollisuus kannella oikeusasiamiehelle on yksi Euroopan kansalaisuuteen kuuluvista oikeuksista, jotka on taattu yhteis(cid:246)n oikeudessa. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) vuosikertomuk- sessani (1995) totesin, ett(cid:228) voisin ehdottaa Euroopan oikeusasiamiehen toimiston toimialaan, valtuuksiin tai menettelyihin uudistuksia ja muutoksia vuoden 1998 vuosikertomuksessa niiden kokemusten perusteel- joita minulle on kertynyt siit(cid:228) l(cid:228)htien, kun toimisto aloitti toimintansa syyskuussa 1995. Suuri osa la, n(cid:228)ist(cid:228) alkusanoista onkin omistettu t(cid:228)lle sitoumukselle. Tarkoituksena on pohtia, mit(cid:228) oikeusasiamiehen toimiston t(cid:228)ysimittainen vakiinnuttaminen viel(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228), jotta se voi palvella Euroopan kansalaisia mah- dollisimman tehokkaasti. Haluaisin ensinn(cid:228)kin sanoa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) vuosikertomus noudattaa rakenteeltaan kahta aikaisempaa t(cid:228)yden toimintavuoden (1996 ja 1997) kattavaa kertomusta. Merkitt(cid:228)v(cid:228) muutos on kuitenkin tehty kertomuksessa esitelt(cid:228)vien tapausten valinnassa. Aikaisemmissa vuosikertomuksissa esiteltiin kaikki tutkitut tapaukset. Toi- miston toiminnan varhaisvaiheessa t(cid:228)m(cid:228) oli hy(cid:246)dyllist(cid:228), jotta oikeusasiamiehen ty(cid:246)st(cid:228) voitiin antaa t(cid:228)ydel- linen kuva. Tapausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on kuitenkin kasvanut niin, ett(cid:228) kaikkien ottaminen mukaan ei en(cid:228)(cid:228) ole perusteltavissa kansalaisten tarpeiden n(cid:228)k(cid:246)kulmasta, koska monissa tapauksissa itse asiassa toistuvat aikai- sempien tapausten aiheet, eiv(cid:228)tk(cid:228) ne siten ole suuren yleis(cid:246)n kannalta erityisen kiinnostavia. T(cid:228)ss(cid:228) vuosi- kertomuksessa olen siksi omaksunut kansallisten oikeusasiamiehen toimistojen normaalin k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n ja ottanut mukaan ainoastaan valikoituja tapauksia, jotta kertomuksen pituus s(cid:228)ilyy kohtuullisena ja jotta se pysyy selke(cid:228)n(cid:228) ja luettavana. Mukana ovat luonnollisesti kaikki tapaukset, joissa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)vi(cid:228) periaatekysymyksi(cid:228), sek(cid:228) tapauk- set, joissa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamiehen toimivaltaan ja menettelyihin liittyvi(cid:228) kysymyksi(cid:228), sek(cid:228) tuloksiltaan yleisesti kiinnostavat tapaukset. Niille, jotka haluavat perehty(cid:228) kaikkiin tutkittuihin tapauksiin, voin kertoa, ett(cid:228) hein(cid:228)kuusta 1998 l(cid:228)htien ne l(cid:246)ytyv(cid:228)t oikeusasiamiehen verkkosivuilta tuoreessa ja ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) muodossa sek(cid:228) englanniksi ett(cid:228) kantelijan kielell(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen paperikopio on luonnollisesti saatavissa oi- keusasiamiehen toimistosta. TULOKSET Kun Euroopan parlamentti k(cid:228)sitteli vuoden 1997 vuosikertomustani, jotkut esittiv(cid:228)t arvostelua siit(cid:228), ett(cid:228) oikeusasiamies oli onnistunut p(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)(cid:228)n suotuisaan ratkaisuun vain harvoissa tapauksissa. T(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)kemys pohjasi saapuneiden kantelujen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, mukaan luettuna ne, jotka eiv(cid:228)t kuuluneet oikeusasia- miehen toimivallan piiriin. En usko, ett(cid:228) on oikeudenmukaista arvioida oikeusasiamiehen toiminnan tulok- sia t(cid:228)ll(cid:228) tavoin. Jos kantelu ei kuulu toimivallan piiriin, oikeusasiamies ei voi tehd(cid:228) juuri muuta kuin pyr- ki(cid:228) antamaan kantelijalle neuvoja tai siirt(cid:228)(cid:228) kantelun toimivaltaiselle elimelle. T(cid:228)ss(cid:228) olemme onnistuneet miltei 80 prosentissa n(cid:228)ist(cid:228) tapauksista. Vuonna 1998 oikeusasiamiehen toimisto k(cid:228)sitteli yhteens(cid:228) 1 617 tapausta. N(cid:228)ist(cid:228) uusia vuonna 1998 saa- puneita kanteluja oli 1 372. Vuoden kuluessa oikeusasiamies k(cid:228)ynnisti yhden tutkimuksen omasta aloit- teestaan. Kanteluista 185:n k(cid:228)sittely p(cid:228)(cid:228)ttyi perusteltuun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. 45 prosentissa n(cid:228)ist(cid:228) tapauksista toi- mielin sopi asian, asiassa syntyi sovintoratkaisu tai tapauksen k(cid:228)sittely p(cid:228)(cid:228)ttyi kriittiseen huomautukseen. Vuosina 1997 ja 1996 vastaava luku oli 40 % ja 35 %. Vuonna 1998 hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei tullut esiin 52 prosentissa tapauksista. Se ett(cid:228) hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei todeta ei aina ole kansalaisen kannalta ep(cid:228)- edullista. Tutkimusprosessin aikana toimielin joutuu selitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kantelijalle, mit(cid:228) se on tehnyt ja miksi. Joissakin tapauksissa se jopa saa kantelijan vakuuttuneeksi siit(cid:228), ett(cid:228) se on toiminut asianmukaisesti. Oikeusasiamiehen toimiston on aina tiiviisti seurattava, millaisia sen saavuttamat tulokset ovat kansalaisen kannalta. Paljon on viel(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228), mutta (cid:228)lk(cid:228)(cid:228)mme unohtako, ett(cid:228) tapauksissa on p(cid:228)(cid:228)sty koko ajan parem- piin tuloksiin ja tutkittujen tapausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on jatkuvasti kasvanut. Seuraavana vuonna tulisi keskeisen(cid:228) pyrkimyksen(cid:228) olla, ett(cid:228) tapausten k(cid:228)sittelyyn kuluva aika lyhenee. Emme viel(cid:228) ole t(cid:228)ysin saavuttaneet 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/7 tavoitettamme, ett(cid:228) tutkittavaksi ottamisesta p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n yhden kuukauden kuluessa ja ett(cid:228) tutkimus saadaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuoden kuluessa, mutta sen pit(cid:228)isi toteutua tulevina vuosina. My(cid:246)nteisi(cid:228) tuloksia voidaan usein saavuttaa tutkimuksilla, joita oikeusasiamies k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) omasta aloittees- taan. Jokap(cid:228)iv(cid:228)inen kansalaisten kantelujen tutkinta saattaa tuoda oikeusasiamiehen tietoon joitain erityisi(cid:228) tai usein toistuvia ongelmia. T(cid:228)llaisissa tapauksissa voi olla paikallaan, ett(cid:228) oikeusasiamies ryhtyy tutki- maan asiaa omana aloitteenaan. Marraskuussa 1998 k(cid:228)ynnistin tutkimuksen selvitt(cid:228)(cid:228)kseni, onko yhteis(cid:246)n eri toimielimill(cid:228) ja laitoksilla olemassa hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) siit(cid:228), miten virkamiesten tulisi toimia suhteissaan yleis(cid:246)(cid:246)n, ja onko yleis(cid:246)ll(cid:228) mahdollisuus tutustua t(cid:228)h(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n. ja parlamentin j(cid:228)sen T(cid:228)llaisen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n laatimisella on Euroopan parlamentin johdonmukainen tuki, Roy Perry, joka esitteli vetoomusvaliokunnan omaa toimintaa k(cid:228)sittelev(cid:228)n mietinn(cid:246)n (1996(cid:151)1997), kehotti laatimaan hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n yhteis(cid:246)n toimielimi(cid:228) ja laitoksia varten. Parlamentti on korostanut, ett(cid:228) (cid:148)t(cid:228)llaisen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n on julkisuuden ja ymm(cid:228)rrett(cid:228)vyyden vuoksi oltava mahdollisimman samanlainen kaikille Euroopan toimielimille ja laitoksille(cid:148). T(cid:228)t(cid:228) tutkimusta on tarkemmin selvitetty j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) luvussa 2 (jakso 2. 2. 2). Toivon, ett(cid:228) voin my(cid:246)hem- m(cid:228)ss(cid:228) vuosikertomuksessani kertoa t(cid:228)m(cid:228)n aloitteen my(cid:246)nteisist(cid:228) tuloksista. LIIKKUMISVAPAUS Kun espanjalaiset ehdottivat Euroopan oikeusasiamiehen toimiston perustamista, ajatuksena oli alun perin, ett(cid:228) oikeusasiamies valvoisi Euroopan kansalaisilla yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisesti olevia oikeuksia kaikilla Euroopan unionin tasoilla, my(cid:246)s kansallisella, alueellisella tai kunnallisella tasolla. Se ett(cid:228) suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kan- teluista Euroopan oikeusasiamiehelle (edelleenkin noin 70 %) j(cid:228)(cid:228) toimivallan ulkopuolelle osoittaa, ett(cid:228) Euroopan kansalaiset eiv(cid:228)t tied(cid:228), ett(cid:228) Euroopan oikeusasiamiehen toimivalta rajoittuu vain yhteis(cid:246)n toimi- elinten ja laitosten toimintaan. JosØ Martinez Arag(cid:243)n, toinen oikeudellisista p(cid:228)(cid:228)neuvonantajistani, on analysoinut kanteluita, jotka j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t toimivallan ulkopuolelle, mutta koskevat yhteis(cid:246)n oikeutta. H(cid:228)nen analyysinsa on esitetty t(cid:228)m(cid:228)n vuosiker- tomuksen luvussa 2. Siit(cid:228) k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) monet t(cid:228)llaisista kanteluista koskevat kansalaisten oikeutta liikkua vapaasti unionissa. Liikkumisvapaus on yksi perustamissopimuksen 8 a artiklassa taatuista unionin kansa- laisuuteen liittyvist(cid:228) oikeuksista. Eik(cid:246) olisi aiheellista, ett(cid:228) Euroopan oikeusasiamies voisi auttaa Euroopan kansalaisia, jotta he voivat nauttia t(cid:228)st(cid:228) heille suodusta perusoikeudesta? Mielest(cid:228)ni on t(cid:228)ysin paikallaan uskoa l(cid:228)heisyysperiaatteeseen ja johdonmukaisesti ajaa sit(cid:228), ett(cid:228) kansallisia oikeusasiamiehi(cid:228) ja vastaavia elimi(cid:228) kannustetaan ja autetaan k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n Euroopan kansalaisten kantelu- ja, jotka koskevat yhteis(cid:246)n oikeutta. T(cid:228)m(cid:228) tulee Amsterdamin sopimuksen voimaantultua entist(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)m- m(cid:228)ksi, kun yhteis(cid:246)n oikeuden piiriin tulevat my(cid:246)s viisumi- ja turvapaikkakysymykset sek(cid:228) ulkomaalaisten oikeudet, jotka ovat perinteisi(cid:228) aiheita kanteluissa kansallisen tason oikeusasiamiehille ja vastaaville elimil- le. My(cid:246)s kansalaisten oikeutta esitt(cid:228)(cid:228) vetoomus Euroopan parlamentille olisi teht(cid:228)v(cid:228) tunnetummaksi, erityi- sesti tapauksissa, joilla on periaatteellista tai poliittista merkityst(cid:228). Koska yhteisty(cid:246)mme kansallisten ja alueellisten elinten kanssa on kehittynyt niin my(cid:246)nteisesti, en halua t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ehdottaa mit(cid:228)(cid:228)n muutoksia perustamissopimuksessa m(cid:228)(cid:228)riteltyyn Euroopan oikeusasiamie- hen toimivaltaan, vaan sitoudun lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n omia ponnistelujani t(cid:228)ll(cid:228) alalla. Kansalaisten kannalta olisi todella avuksi, jos kaikki yhteis(cid:246)n oikeuden mukaiset oikeussuojakeinot olisi sel- ke(cid:228)sti mainittu perustamissopimuksessa niin, ett(cid:228) Euroopan kansalaiset saisivat asianmukaisesti tietoa oi- keuksistaan. Oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvassa yhteiskunnassa tuomioistuimet muodostavat p(cid:228)(cid:228)asial- lisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n, jolla oikeusvaltiota yll(cid:228)pidet(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) miss(cid:228)(cid:228)n ei kuitenkaan tiedoteta kansalai- sille siit(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)st(cid:228) asemasta, joka kansallisilla tuomioistuimilla on yhteis(cid:246)n oikeuden noudattamisen val- vonnassa. Perustamissopimuksessa olisi lis(cid:228)ksi mainittava oikeudesta kannella kansallisille oikeusasiamie- hille ja oikeudesta esitt(cid:228)(cid:228) vetoomuksia parlamenteille tapauksissa, joissa kyseess(cid:228) on yhteis(cid:246)n oikeuteen C 300/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 liittyv(cid:228) hallinnollinen kiista. Kunkin j(cid:228)senvaltion tulisi varmistaa, ett(cid:228) sen oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) tehok- kaan ja asianmukaisen tuomioistuinten ulkopuolisen elimen, jonka puoleen kansalaiset voivat k(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tarkoituksessa. Haluaisin my(cid:246)s korostaa, ett(cid:228) perustamissopimukseen olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) Euroopan kansalaisen oikeus valit- taa Euroopan komissiolle silloin, kun yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltio rikkoo yhteis(cid:246)n oikeutta. T(cid:228)m(cid:228) on ilmeisesti ainoa tapa taata kansalaisten asema t(cid:228)m(cid:228)n prosessin osapuolena ja varmistaa, ett(cid:228) valituksia tulevaisuu- dessa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n asianmukaisesti ja avoimesti. TARVE MUUTTAA OIKEUSASIAMIEHEN OHJES˜˜NT(cid:214)˜ Euroopan parlamentti on tehnyt aloitteen varainhoitoasetuksen muuttamiseksi siten, ett(cid:228) Euroopan oikeus- asiamiehelle luodaan riippumaton talousarvio. T(cid:228)t(cid:228) aloitetta on pidett(cid:228)v(cid:228) tervetulleena, jos toimistollemme annetaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti aikaa mukautua siten, ett(cid:228) kantelujen k(cid:228)sittely ei k(cid:228)rsi. T(cid:228)ss(cid:228) mieless(cid:228) riippumaton talousarvio olisi realistinen vuodesta 2001 alkaen. T(cid:228)llainen aikataulu antaisi my(cid:246)s riitt(cid:228)v(cid:228)sti aikaa tehd(cid:228) tarvittavat muutokset oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. Toinen ohjes(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228) seikka on asiallisesti keskeisempi. Se koskee rajoituksia, joita tutkimuksille on esitetty 3 artiklan 2 kohdassa. Niiden mukaan asiakirjapyynn(cid:246)st(cid:228) voidaan kielt(cid:228)yty(cid:228) (cid:148)aiheellisella tavalla perustelluista salassapitosyist(cid:228)(cid:148) ja toimielinten ja laitosten virkamiehet ja muu henkil(cid:246)st(cid:246) (cid:148)edustavat hallinto- jaan ja toimivat niiden ohjeiden mukaisesti ja ovat edelleen salassapitos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten alaisia(cid:148), kun he todistavat oi- keusasiamiehen pyynn(cid:246)st(cid:228). Pid(cid:228)n n(cid:228)it(cid:228) rajoituksia tarpeettomina ja ep(cid:228)asianmukaisina. Koko idea oikeusasiamiehen tutkimuksissa on siin(cid:228), ett(cid:228) kansalaiset voivat uskoa, ett(cid:228) kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat ovat oikeusasiamiehen saa- tavilla silloinkin, kun tietoja ei voida t(cid:228)ysin julkistaa, koska ne on luokiteltu salaisiksi. Kansalaisten olisi joka tapauksessa tiedett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) oikeusasiamiehen tutkimuksia ei rajoiteta ja ett(cid:228) h(cid:228)n voi tutustua kaikkiin tarvittaviin asiakirjoihin ja kuulla kaikki tarvittavat todistajalausunnot. Rajoituksia todistajien kuulemisessa ei voi hyv(cid:228)ksy(cid:228), koska, jos ne ymm(cid:228)rret(cid:228)(cid:228)n kirjaimellisesti, ne jopa voisivat velvoittaa todistajan valehtelemaan (esimerkiksi petostapauksen salaamiseksi), jos hallinnolliset esi- miehet niin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiv(cid:228)t. Jotta tutkimuksesta saadaan luotettava, todistajat olisi ainoastaan velvoitettava puhumaan totta ja antamaan kaikki tutkimuksen yhteydess(cid:228) tarvittavat tiedot. Ajatus ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n nykyi- sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen taustalla itse asiassa est(cid:228)(cid:228) tutkimasta Euroopan hallinnossa esiintyvi(cid:228) lahjomis- ja petosta- pauksia asianmukaisesti. Jos tavoitteena on, ett(cid:228) oikeusasiamiehen tutkimusten pit(cid:228)isi osaltaan auttaa torju- maan mahdollisia lahjonta- ja petostapauksia hallinnossa kantelujen tai aloitteiden pohjalta, n(cid:228)m(cid:228) ep(cid:228)- asianmukaiset rajoitukset olisi poistettava. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) oikeusasiamiest(cid:228) ei viel(cid:228) ole estetty tutustumasta asiakirjoihin, vaikka mainittu rajoitus on synnytt(cid:228)nyt keskustelua ja kiistely(cid:228). Todistajien kuulemismenettely(cid:228) ei toistaiseksi ole k(cid:228)ynnistetty. Ep(cid:228)sel- vyyksien v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi olisi parempi, jos perustamissopimuksessa teht(cid:228)isiin selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) oikeusasiamiehell(cid:228) on tutkimuksissaan t(cid:228)ydet oikeudet tutustua yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten hallussa oleviin tietoihin ja asiakirjoihin ja ett(cid:228) virkamiesten on annettava oikeusasiamiehelle t(cid:228)ydelliset ja totuudenmukaiset todista- janlausunnot. Samalla olisi luonnollisesti pysytett(cid:228)v(cid:228) voimassa ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 4 artiklan 1 kohdan vaatimus, jonka mukaan oikeusasiamies ja h(cid:228)nen henkil(cid:246)st(cid:246)ns(cid:228) eiv(cid:228)t saa julkistaa asiakirjoja tai paljastaa tietoja, jotka he ovat saaneet tietoonsa tutkimusten yhteydess(cid:228). HEDELM˜LLIST˜ YHTEISTY(cid:214)T˜ Euroopan oikeusasiamiest(cid:228) koskevia Euroopan parlamentin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) on hiljattain uudistettu, ja ne ovat miltei ajan tasalla. Lienee kuitenkin tarpeen sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) niihin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys tavasta, jolla parlamentti k(cid:228)sittelee 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/9 oikeusasiamiehen vuosikertomusta ja mahdollisia erityiskertomuksia. N(cid:228)in voitaisiin taata, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)vastuu uskotaan yhdelle asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle, joka tarvittaessa voi pyyt(cid:228)(cid:228) asiantuntijalau- suntoja muilta valiokunnilta kertomuksen asiasis(cid:228)ll(cid:246)n mukaan. Aiheesta on jo laadittu mietint(cid:246)luonnos, ja on mit(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isint(cid:228), ett(cid:228) asia saadaan k(cid:228)sitelty(cid:228) ennen t(cid:228)m(cid:228)n vaalikauden loppua. Se merkitsisi, ett(cid:228) kaikki tarvittavat menettelyt on toteutettu, kun uusi parlamentti aloittaa toimintansa vuoden 1999 toisella puoliskolla. Keskustelua voidaan k(cid:228)yd(cid:228) siit(cid:228), tarvitaanko muita m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) Euroopan parlamentin, sen asiasta vastaavan valiokunnan ja oikeusasiamiehen v(cid:228)lill(cid:228), mutta minusta ne eiv(cid:228)t ole tarpeen. T(cid:228)h(cid:228)n asti yhteisty(cid:246)halukkuus on ollut hyv(cid:228) ja tuottanut my(cid:246)nteisi(cid:228) tuloksia. On mit(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isint(cid:228), ett(cid:228) yhteisty(cid:246) jatkuu rakentavana ja joustavana ja tuottaa yh(cid:228) parempia tuloksia. T(cid:228)llaista my(cid:246)nteist(cid:228) asennetta ja ilma- piiri(cid:228) eiv(cid:228)t koskaan voi menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti korvata edes kaikkein yksityiskohtaisimmat ja hienostuneimmat- kaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. Lopuksi haluaisin kiitt(cid:228)(cid:228) kaikkia yhteis(cid:246)n toimielimi(cid:228) ja laitoksia niiden yhteisty(cid:246)my(cid:246)nteisest(cid:228) ja rakenta- vasta asenteesta oikeusasiamiehen toimistoa kohtaan. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) haluaisin erityisesti mainita Euroo- pan parlamentin ja vetoomusvaliokunnan. Ne ovat antaneet vahvan tukensa ja jatkuvasti apuaan luotaessa Euroopan oikeusasiamiehen toimistoa palvelemaan Euroopan kansalaisia ja siten parantamaan suhteita kansalaisten, Euroopan unionin ja sen hallinnon v(cid:228)lill(cid:228). Jacob S(cid:214)DERMAN 31. joulukuuta 1998 C 300/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 2. KANTELUT OIKEUSASIAMIEHELLE Euroopan oikeusasiamiehen t(cid:228)rkein teht(cid:228)v(cid:228) on k(cid:228)sitell(cid:228) hallin- nollisia ep(cid:228)kohtia yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnas- sa, lukuun ottamatta Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen toimintaa laink(cid:228)yt- t(cid:246)elimin(cid:228). Mahdollisista hallinnollisista ep(cid:228)kohdista oikeusasia- mies saa tiedon p(cid:228)(cid:228)asiassa Euroopan kansalaisten tekemien kantelujen v(cid:228)lityksell(cid:228). Oikeusasiamies voi my(cid:246)s suorittaa tutki- muksia omasta aloitteestaan. Kaikki Euroopan kansalaiset tai j(cid:228)senvaltiossa asuvat kolman- nen maan kansalaiset voivat tehd(cid:228) kanteluja oikeusasiamiehelle. Kanteluja voivat tehd(cid:228) my(cid:246)s yritykset, yhdistykset ja muut eli- met, joilla on rekister(cid:246)ity toimipaikka unionissa. Kantelun voi tehd(cid:228) oikeusasiamiehelle joko suoraan tai Euroopan parlamen- tin j(cid:228)senen v(cid:228)lityksell(cid:228). Oikeusasiamiehelle tehtyjen kantelujen k(cid:228)sittely on julkista, jol- lei kantelija ole pyyt(cid:228)nyt luottamuksellista k(cid:228)sittely(cid:228). On t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) oikeusasiamies toimii mahdollisimman avoimesti, jotta Euroopan kansalaiset voivat seurata ja ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) h(cid:228)nen ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n, sek(cid:228) ollakseen hyv(cid:228)n(cid:228) esimerkkin(cid:228) muille. Vuonna 1998 oikeusasiamies k(cid:228)sitteli 1 617 tapausta. 1 372 n(cid:228)ist(cid:228) oli uusia vuonna 1998 saapuneita kanteluja. N(cid:228)ist(cid:228) 1 237 tuli yksitt(cid:228)isilt(cid:228) kansalaisilta, yhdistyksilt(cid:228) 63 ja yrityk- silt(cid:228) 60. Euroopan parlamentin j(cid:228)senet v(cid:228)littiv(cid:228)t yhdeks(cid:228)n kan- telua. 244 tapausta siirtyi vuodelta 1997. Omasta aloitteestaan oikeusasiamies k(cid:228)ynnisti yhden tutkimuksen. Kuten oikeusasiamiehen vuosikertomuksessa 1995 todettiin, vetoomusvaliokunta ja oikeusasiamies ovat sopineet, ett(cid:228) he voivat siirt(cid:228)(cid:228) tarvittaessa kanteluja ja vetoomuksia toinen toi- selle. Vuoden 1998 kuluessa kolme vetoomusta v(cid:228)litettiin oi- keusasiamiehelle vetoomuksen tekij(cid:228)n suostumuksella k(cid:228)sitelt(cid:228)- viksi kanteluina. Kantelijan suostumuksella kymmenen kantelua toimitettiin Euroopan parlamentille k(cid:228)sitelt(cid:228)viksi vetoomuksina. Lis(cid:228)ksi oikeusasiamies kehotti 80 tapauksessa kantelijaa esitt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n vetoomuksen Euroopan parlamentille (katso liite A, Tilas- totietoja). 2. 1 OIKEUSASIAMIEHEN TY(cid:214)N OIKEUSPERUSTA Oikeusasiamies hoitaa teht(cid:228)vi(cid:228)(cid:228)n Euroopan yhteis(cid:246)n perusta- missopimuksen 138 e artiklan, oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)n (1) ja oikeusasiamiehen t(cid:228)m(cid:228)n ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 14 artiklan mukaisesti antamien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten teksti on julkaistu kaikilla virallisilla kielill(cid:228) oikeusasiamiehen verkkosivuilla (http://www. euro-ombuds- man. eu. int). Teksti on my(cid:246)s saatavissa oikeusasiamiehen toimis- tosta. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset koskevat oikeusasiamiehen toimis- ton sis(cid:228)ist(cid:228) toimintaa. Jotta ne kuitenkin muodostaisivat kansa- laisten kannalta ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228)n ja hy(cid:246)dyllisen asiakirjan, ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s jonkin verran muihin toimielimiin ja laitoksiin liittyv(cid:228)(cid:228) aineistoa, joka jo sis(cid:228)ltyy oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten 13 artikla sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, jotka koskevat Euroopan oikeusasiamiehen hallussa olevien asiakirjo- jen julkisuutta. Euroopan parlamentin ty(cid:246)j(cid:228)rjestys sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) joukon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) (159(cid:151)161 artikla), jotka koskevat parlamentin suhdetta Euroo- pan oikeusasiamieheen. Hein(cid:228)kuussa 1998 parlamentti hyv(cid:228)k- syi 161 artiklaan muutoksia, joita sen ty(cid:246)j(cid:228)rjestysvaliokunta (esittelij(cid:228) Brian Crowley) (2) oli ehdottanut. Ty(cid:246)j(cid:228)rjestysvalio- kunta on valmistelemassa uutta mietint(cid:246)(cid:228), joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) uuden tarkistuksen 161 artiklaan (esittelij(cid:228) Johannes Voggenhuber). Ehdotetulla tarkistuksella teht(cid:228)isiin selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) oikeusasiamie- hen vuosi- ja erityiskertomuksia k(cid:228)sittelee sama asiasta vastaava valiokunta (k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) vetoomusvaliokunta). 2. 2 EUROOPAN OIKEUSASIAMIEHEN TOIMIVALTA Kaikki oikeusasiamiehelle tulevat kantelut rekister(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n ja nii- den l(cid:228)hett(cid:228)jille ilmoitetaan, ett(cid:228) kantelu on vastaanotettu. Vas- taanottoilmoituksessa kantelijalle kerrotaan kantelun k(cid:228)sittely- menettelyst(cid:228), ja mainitaan kantelua k(cid:228)sittelev(cid:228)n lakimiehen nimi ja puhelinnumero. Seuraavaksi tutkitaan, kuuluuko kan- telu oikeusasiamiehen toimivallan piiriin. Oikeusasiamiehen toimivalta on m(cid:228)(cid:228)ritelty EY:n perustamisso- pimuksen 138 e artiklassa. Sen mukaan h(cid:228)nell(cid:228) on valtuudet ottaa vastaan kanteluja unionin kansalaisilta sek(cid:228) niilt(cid:228) luon- nollisilta henkil(cid:246)ilt(cid:228) tai oikeushenkil(cid:246)ilt(cid:228), joiden asuinpaikka tai s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen kotipaikka on jossakin j(cid:228)senvaltiossa. Kantelut voivat koskea hallinnollisia ep(cid:228)kohtia yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnassa, lukuun ottamatta Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen toimintaa laink(cid:228)ytt(cid:246)elimin(cid:228). Kantelu ei siten kuulu oikeusasia- miehen toimivaltaan, jos (1) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 94/262/EHTY, EY, Euratom, 9. maa- liskuuta 1994, oikeusasiamiehen teht(cid:228)vien suorittamista koskevista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) ja yleisist(cid:228) ehdoista, EYVL L 113, 4. 5. 1994, s. 15. (2) A4-0416/97 (EYVL C 292, 21. 9. 1996, s. 116). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/11 1. kantelija ei ole henkil(cid:246), jolla on oikeus tehd(cid:228) kantelu; Koska kantelija totesi, ett(cid:228) h(cid:228)n ei en(cid:228)(cid:228) voinut luottaa CTA:n henkil(cid:246)st(cid:246)komiteaan, h(cid:228)n halusi erityisesti tiet(cid:228)(cid:228) oikeusasiamie- helt(cid:228), mit(cid:228) oikeussuojakeinoja h(cid:228)nell(cid:228) oli k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n. 2. kantelu ei koske yhteis(cid:246)n toimielint(cid:228) tai laitosta; 3. kantelu koskee Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen toimintaa lain- k(cid:228)ytt(cid:246)elimin(cid:228), tai 4. kantelu ei koske hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Kenell(cid:228) on oikeus kannella? Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) kantelu ei kuulunut h(cid:228)nen toimival- taansa, koska se ei koskenut yhteis(cid:246)n toimielint(cid:228) tai laitosta (ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 1 kohta). CTA on perustettu kansain- v(cid:228)lisell(cid:228) sopimuksella (AKT:n ja EY:n v(cid:228)linen LomØn yleissopi- mus), ja sen valvonnasta vastaa AKT(cid:151)EY-suurl(cid:228)hettil(cid:228)skomitea (katso nelj(cid:228)nnen LomØn yleissopimuksen 53 artikla). Oikeus- asiamies ilmoitti t(cid:228)st(cid:228) D:lle. (Kantelu 218/98/OV) Romaniassa toimiva (cid:148)kansallistettujen kiinteist(cid:246)jen omistajien yhdistys(cid:148) kanteli oikeusasiamiehelle huhtikuussa 1998. Milloin Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin (cid:148)toimivat laink(cid:228)ytt(cid:246)elimin(cid:228)(cid:148)? kiinte(cid:228)n omaisuuden Kantelu koski romanialaista lakia sosialistivallan aikana kansal- listetun palauttamisesta. Kantelijan mukaan laki laillisti kansallistamisen suuressa m(cid:228)(cid:228)rin ja oli siten ristiriidassa Romanian perustuslain sek(cid:228) Romanian vuonna 1994 ratifioiman Euroopan ihmisoikeusyleissopimuk- sen kanssa. Kantelija pyysi oikeusasiamiest(cid:228) kehottamaan Romanian viranomaisia muuttamaan kiistanalaista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:246)(cid:228) siten, ett(cid:228) omaisuuden palauttaminen toteutuisi suurem- massa laajuudessa. Oikeusasiamies ilmoitti kantelijayhdistykselle, ett(cid:228) kantelu ei kuulunut h(cid:228)nen toimivaltaansa, koska yhdistyksen toimipaikka ei sijainnut Euroopan unionin j(cid:228)senvaltiossa. Koska Euroopan neuvosto oli jo antanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman kan- telun aiheena olevasta kysymyksest(cid:228) ja kantelija oli tietoinen t(cid:228)st(cid:228), ei vaikuttanut aiheelliselta ilmoittaa kantelijalle mahdolli- suudesta ottaa yhteytt(cid:228) Euroopan ihmisoikeustoimikuntaan. EY:n perustamissopimuksen 138 e artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan oikeusasiamiehell(cid:228) on valtuudet ottaa vastaan kante- luja, jotka koskevat hallinnollisia ep(cid:228)kohtia yhteis(cid:246)n toimielin- ten ja laitosten toiminnassa (cid:148)lukuun ottamatta yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen ja yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen toi- mintaa laink(cid:228)ytt(cid:246)elimin(cid:228)(cid:148). Helmikuussa 1997 Euroopan parlamentin j(cid:228)sen Hartmut Nas- sauer v(cid:228)litti oikeusasiamiehelle L:n kantelun. T(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)itti yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuimen ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomiois- tuimen kirjaajien syyllistyneen hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan, kun he k(cid:228)sitteliv(cid:228)t L:n pyynt(cid:246)j(cid:228) saada tutustua asiakirjoihin, jotka koskivat t(cid:228)m(cid:228)n tuomioistuimessa nostaman kanteen k(cid:228)sittely(cid:228). L. v(cid:228)itti, ett(cid:228) kirjaajat toimivat hallinnollisessa ominaisuudessa ja ett(cid:228) t(cid:228)llaiset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset eiv(cid:228)t siten ole laink(cid:228)ytt(cid:246)elimin(cid:228) toimi- vien tuomioistuinten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) kansalaisten oikeus tutustua tuomioistuimen asiakirjoihin, jotka koskevat kansalaisia itse(cid:228)(cid:228)n, on kansallisiin valtios(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin ja Euroopan ett(cid:228) ihmisoikeusyleissopimukseen kirjattu perusoikeus, t(cid:228)m(cid:228)n oikeuden kunnioittamisen laiminly(cid:246)nti rikkoo j(cid:228)senval- tioiden valtios(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja erityisesti Saksan valtios(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 103 artiklaa. ja Huomaa: Tapauksissa, joissa kantelijalla ei ole kanteluoikeutta, oikeusasiamies voi ottaa asian tutkittavaksi omasta aloittees- taan. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa tutkimus omasta aloitteesta ei ollut mahdollinen, koska asiassa ei ollut kyse hallinnollisesta ep(cid:228)koh- dasta yhteis(cid:246)n toimielimen tai laitoksen toiminnassa. Kysymys siit(cid:228), koskeeko t(cid:228)llainen kantelu yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen toimintaa laink(cid:228)ytt(cid:246)elimen(cid:228), on yhteis(cid:246)n oikeuteen liittyv(cid:228) kysymys, jonka osalta Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on korkein auk- toriteetti. (Kantelu 398/98/HL) Esimerkki kantelusta, elint(cid:228) tai laitosta joka ei koskenut yhteis(cid:246)n toimi- Helmikuussa 1998 maatalouden ja maaseudun yhteisty(cid:246)n tek- nisen keskuksen (CTA) ty(cid:246)ntekij(cid:228) D. kanteli oikeusasiamiehelle, irtisanottu. koska h(cid:228)nen ty(cid:246)sopimuksensa keskuksessa oli Vastauksessaan oikeusasiamiehen tiedusteluun asiassa yhteis(cid:246)- jen tuomioistuimen ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistui- men presidentit lain- totesivat, ett(cid:228) tuomioistuimet k(cid:228)ytt(cid:246)elimin(cid:228), kun ne tarkastelevat tiedusteluja tuomioistui- missa k(cid:228)sitelt(cid:228)vist(cid:228) asioista. T(cid:228)ten oikeusasiamiehen ei pit(cid:228)isi jatkaa tutkimustaan, joka koski asiassa mahdollisesti ilmenneit(cid:228) hallinnollisia ep(cid:228)kohtia. Oikeusasiamies siten asian k(cid:228)sittelyn. toimivat lopetti (Kantelu 126/97/VK) C 300/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 2. 2. 1 (cid:148)HALLINNOLLINEN EP˜KOHTA(cid:148) Oikeusasiamiehen vuosikertomuksessa 1995 esitettiin mahdol- lisista hallinnollisista ep(cid:228)kohdista luettelo, joka ei ollut tyhjen- t(cid:228)v(cid:228). Vastauksena Euroopan parlamentin pyynt(cid:246)(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) k(cid:228)site tarkemmin oikeusasiamies esitti vuoden 1997 vuosiker- tomuksessa seuraavan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n: Hallinnollinen ep(cid:228)kohta ilmenee, kun julkinen elin ei toimi sit(cid:228) sitovan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen tai periaatteen mukaisesti. K(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n vuoden 1997 vuosikertomusta Euroopan parla- mentti katsoi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) yhdess(cid:228) vuosikertomuk- sessa esitetyn lis(cid:228)selityksen kanssa antaa selke(cid:228)n kuvan siit(cid:228), mit(cid:228) oikeusasiamiehen toimivaltaan kuuluu. Newmanin vetoo- musvaliokunnan puolesta esitt(cid:228)m(cid:228)n ehdotuksen (1) pohjalta parlamentti antoi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman, jossa t(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) hyv(cid:228)ksyttiin. M(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n soveltaminen edellytt(cid:228)(cid:228) sitovien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden yksil(cid:246)inti(cid:228). Hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) voi eritt(cid:228)in hy(cid:246)dyllisell(cid:228) tavalla edist(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden konkretisointia. Yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten osalta ainoa aloite, josta oi- keusasiamies on tietoinen, on se, ett(cid:228) joulukuussa 1997 komis- sion p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) l(cid:228)hetti oikeusasiamiehelle ensimm(cid:228)isen luonnoksen, joka koski Euroopan komission virkamiesten k(cid:228)yt(cid:228)n- nes(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) n(cid:228)iden ollessa yhteydess(cid:228) kansalaisiin. Tammikuussa 1998 oikeusasiamies l(cid:228)hetti huomautuksensa t(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)- luonnoksen sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) ja muodosta ja esitti komissiolle kansal- lisia esimerkkej(cid:228) hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ist(cid:228). Euroopan unionista tehdyn sopimuksen C artiklan mukaisesti Euroopan kansalaisilla on oikeus odottaa, ett(cid:228) asiassa toimitaan johdonmukaisesti, mik(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llaisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)jen olemassaolon ja julkisuuden osalta on v(cid:228)ltett(cid:228)v(cid:228) mielivaltaisia eroja toimielinten ja laitosten v(cid:228)lill(cid:228). Oikeusasiamies k(cid:228)ynnisti siten marraskuussa 1998 omasta aloitteestaan tutkimuksen, joka koskee sit(cid:228), onko yhteis(cid:246)n eri toimielimill(cid:228) ja laitoksilla s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)t, jotka koskevat viran- omaisten hyv(cid:228)(cid:228) hallintotapaa n(cid:228)iden ollessa yhteydess(cid:228) kansa- laisiin, ja onko yleis(cid:246)ll(cid:228) oikeus tutustua n(cid:228)ihin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ihin. H(cid:228)n pyysi yhteis(cid:246)n eri toimielimi(cid:228), laitoksia ja erillisvirastoja ilmoittamaan, ovatko ne jo antaneet tai suostuisivatko ne anta- maan hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n, joka koskee niiden vir- kamiesten toimintaa n(cid:228)iden ollessa yhteydess(cid:228) kansalaisiin ja joka olisi helposti kansalaisten saatavissa. Hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) se voisi k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) yleisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sek(cid:228) asia- ett(cid:228) menette- lyperiaatteista. Asiaperiaatteiden osalta s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) voisi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) esim. seuraavat velvollisuudet: 2. 2. 2 HYV˜N HALLINTOTAVAN S˜˜NN(cid:214)ST(cid:214) (cid:151) lakia sek(cid:228) vakiintuneita s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja menettelyj(cid:228) on nouda- tettava (laillisuusperiaate), Hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) voisi olla suureksi avuksi yhtei- s(cid:246)n toimielinten ja laitosten henkil(cid:246)kunnalle sen k(cid:228)sitelless(cid:228) Jos s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) lis(cid:228)ksi on kansalaisten pyynt(cid:246)j(cid:228) tai valituksia. helposti yleis(cid:246)n saatavilla (esimerkiksi Euroopan yhteis(cid:246)jen viralli- sessa lehdess(cid:228) julkaistuna p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen(cid:228)), se voisi antaa kansalaisille tietoa heid(cid:228)n oikeuksistaan ja niist(cid:228) hallintostandardeista, joita heill(cid:228) on oikeus odottaa. (cid:151) syrjint(cid:228)(cid:228) tulee v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) (yhdenvertaisen kohtelun periaate), (cid:151) toimenpiteiden tulee olla suhteessa tavoitteisiin (suhteelli- suusperiaate), Viime vuosina sek(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa ett(cid:228) kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) j(cid:228)rjes- t(cid:246)iss(cid:228) on ollut yleisen(cid:228) suuntauksena laatia hyv(cid:228)n hallintotavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)j(cid:228) ja tarkistuslistoja. Esimerkiksi OECD:n neuvosto antoi 23. huhtikuuta 1998 suosituksen, joka koskee julkishal- linnon eettisen toiminnan parantamista. Kansainv(cid:228)linen oikeus- asiamiesinstituutti julkaisi vuonna 1993 hy(cid:246)dyllisen luettelon tekij(cid:246)ist(cid:228), jotka t(cid:228)ytyy ottaa huomioon valvottaessa hallinnon J(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) on huomattava tuore laatua. joka koskee suhteiden parantamista ranskalainen lakiluonnos, Irlannin oikeusasiamiehen hallinnon ja vuonna 1996 laatima hallintoetiikan tarkistuslista sek(cid:228) jotkin hallintomenettelylait (Belgia, Portugali, Suomi, Tanska). yleis(cid:246)n v(cid:228)lill(cid:228) (2), (cid:151) vallan v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228), (cid:151) objektiivisuus ja puolueettomuus t(cid:228)ytyy varmistaa (mukaan joissa oma etu on kysymyk- luettuna j(cid:228)(cid:228)viys tapauksissa, sess(cid:228)), (cid:151) laillisia odotuksia on kunnioitettava (oikeusvarmuuden periaate), (1) A4-0258/98 (EYVL C 292, 21. 9. 1998, S. 168). (2) Projet de loi relatif aux droits des citoyens dans leurs relations avec les administrations, AssemblØe Nationale, 1997(cid:151)1998, No 900. (cid:151) johdonmukainen. (cid:151) on oltava oikeudenmukainen ja 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/13 Menettelyperiaatteiden osalta s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) voisi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) seuraavat velvollisuudet: 2. 3 VAPAA LIIKKUMINEN JA OIKEUSASIAMIEHEN TOIMIVALTA (cid:151) kirjeisiin on vastattava kansalaisen kielell(cid:228) (vrt. EY:n perus- tamissopimuksen 8 d artikla sellaisena kuin se on muutet- tuna Amsterdamin sopimuksella), (cid:151) vastaanottoilmoitus on l(cid:228)hetett(cid:228)v(cid:228), jos v(cid:228)lit(cid:246)n vastaus ei ole mahdollinen, ja siin(cid:228) on mainittava asiasta vastaava vir- kamies (nimi ja puhelinnumero), (cid:151) kirje/asia on siirrett(cid:228)v(cid:228) toimivaltaiselle yksik(cid:246)lle, jotka koskevat Oikeusasiamies saa yh(cid:228) enemm(cid:228)n kanteluja, joihin monet kansalaiset t(cid:246)rm(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t harjoittaessaan oi- esteit(cid:228), keuttaan liikkua vapaasti unionin sis(cid:228)isten rajojen yli. Yleisim- min esitetyt ongelmat ulottuvat rajavalvonnan olemassaolosta sek(cid:228) toiseen j(cid:228)senvaltioon sijoittautumisen ja siell(cid:228) tapahtuvan ammatinharjoittamisen vaikeuksista aina ongelmiin, jotka liitty- v(cid:228)t opiskelijoiden, el(cid:228)kel(cid:228)isten ja ty(cid:246)tt(cid:246)mien oleskelulupiin sek(cid:228) kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan syrjint(cid:228)(cid:228)n. N(cid:228)m(cid:228) ongel- mat n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t aiheuttavan sekaannusta ja pettymyksi(cid:228) kansa- laisten keskuudessa. (cid:151) henkil(cid:246)n oikeutta tulla kuulluksi ja antaa lausunto ennen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekoa on kunnioitettava (puolustautumisoikeus), Joitakin esimerkkej(cid:228) vuonna 1998 tehdyist(cid:228) kanteluista, jotka koskevat vapaata liikkuvuutta (cid:151) vastaamisen/p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen tulee tapahtua kohtuulli- sen ajan kuluessa (mukaan luettuna ep(cid:228)suora hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)s), Maahan muuttaminen ja asettautuminen (cid:151) kaikki olennaiset seikat t(cid:228)ytyy ottaa huomioon ja ep(cid:228)olen- naiset j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) huomiotta, K. on Saksan kansalainen, joka kanteli siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n ei saanut Saksan hallinnolta riitt(cid:228)v(cid:228)sti apua halutessaan muuttaa Saksasta Irlantiin. (cid:151) (yksitt(cid:228)iset) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset pit(cid:228)(cid:228) perustella erityisesti kielteisten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tapauksessa, (Kantelu 295/98/VK) (cid:151) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) on ilmoitettava henkil(cid:246)lle, jota se koskee, Kantelija (mies) totesi, ett(cid:228) h(cid:228)n on Ranskassa asuva Saksan kan- salainen, joka ei saa oleskelulupaa, koska Ranskan hallinto v(cid:228)it- t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ei ole todistettu, ett(cid:228) h(cid:228)n todella asuu maassa. (cid:151) oikeussuojakeinoista/vetoomuskeinoista on kun kyseess(cid:228) on kielteinen yksitt(cid:228)inen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, ilmoitettava, (Kantelu 420/98/ADB) (cid:151) on pidett(cid:228)v(cid:228) asianmukaista arkistoa. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) voisi my(cid:246)s sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) joitakin velvollisuuksia, koskevat suoria yhteyksi(cid:228) kansalaisiin, kuten: jotka (cid:151) on annettava selv(cid:228)(cid:228) ja ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tietoa / oikeita neu- voja, (cid:151) puhelinsoittoihin on vastattava asianmukaisesti, (cid:151) on oltava kohtelias, (cid:151) virheit(cid:228) on pahoiteltava, (cid:151) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228) tulee julkistaa aktiivisesti (kansalaisille jaettavat esitteet). Oikeusasiamiehen k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228) tutkimus on osoitettu yhdeks(cid:228)l- letoista yhteis(cid:246)n toimielimelle ja laitokselle, joiden on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vastata oikeusasiamiehelle 28. helmikuuta 1999 menness(cid:228). V. R. asuu Saksassa ja h(cid:228)nen miehens(cid:228) Italiassa. H(cid:228)n kanteli sii- t(cid:228), ett(cid:228) joka kerta kun h(cid:228)n tai h(cid:228)nen yst(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) tai sukulaisensa aikovat vierailla h(cid:228)nen miehens(cid:228) luona, vierailusta on ilmoitet- tava poliisille. (Kantelu 512/98/ADB) Opiskelu ja ty(cid:246) Ranskan kansalainen F. C. kanteli siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nen Alanko- maissa opiskelevaa tyt(cid:228)rt(cid:228)(cid:228)n syrjit(cid:228)(cid:228)n. Ulkomaalaisena tytt(cid:228)relle ei tarjottu vastaavia etuja kuin hollantilaisopiskelijoille, kuten ilmaista julkista liikennett(cid:228), ja h(cid:228)n kuuluu erilliseen sosiaalitur- vaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n. (Kantelu 869/98/ADB) Kantelija (nainen) on Ranskan kansalainen, joka hankki Bel- giassa lastentarhanopettajan p(cid:228)tevyyden. Kun h(cid:228)n muutti takai- sin Ranskaan, h(cid:228)n sai ty(cid:246)skennell(cid:228) vain kolme vuotta yksityi- joka oli uusittava siss(cid:228) kouluissa v(cid:228)liaikaisella sopimuksella, ty(cid:246)skennell(cid:228) muiden joka vuosi. Jotta kantelija olisi voinut C 300/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 ranskalaisopettajien tavoin, h(cid:228)nt(cid:228) vaadittiin suorittamaan virka- miestutkinto ja osallistumaan vuoden pituiselle kurssille. Vapaa liikkumisoikeus estyy usein siksi, ett(cid:228) kansalliset, alueelli- set ja paikalliset hallinnot panevat yhteis(cid:246)n oikeuden virheelli- sell(cid:228) tavalla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ja soveltavat sit(cid:228) virheellisesti. (Kantelu 5/98/XD) Kantelija, hollantilainen ruokavalioasiantuntija, halusi harjoittaa toimintaansa Ranskassa, mutta h(cid:228)n ei saanut tutkintotodistuk- selleen tunnustusta. Sek(cid:228) Ranskan ty(cid:246)- ett(cid:228) opetusministeri(cid:246) v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) niill(cid:228) ei ollut valtuuksia k(cid:228)sitell(cid:228) asiaa. (Kantelu 121/98/OV) S. oli p(cid:228)tev(cid:228) ja kokenut fysioterapeutti. H(cid:228)nelle tarjottiin ty(cid:246)t(cid:228) Yhdistyneest(cid:228) kuningaskunnasta sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n saisi espanjalaisen tutkintotodistuksensa tunnustettua. Yhdisty- neen kuningaskunnan (cid:148)Council for Professions Supplementary to Medicine(cid:148) kielt(cid:228)ytyi tunnustamasta h(cid:228)nen todistustaan sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) kyseisess(cid:228) ammatissa Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan v(cid:228)lill(cid:228) vallitsee merkitt(cid:228)vi(cid:228) eroja. (Kantelu 298/98/XD) Verotus ja hallinnolliset muodollisuudet Arvioidessaan n(cid:228)iden kantelujen paljastamia ongelmia ja etsies- s(cid:228)(cid:228)n mahdollisia ratkaisuja oikeusasiamies on ottanut huo- mioon muiden yhteis(cid:246)n toimielinten viime vuosien ty(cid:246)n. H(cid:228)n kiinnitti erityist(cid:228) huomiota ehdotuksiin, joita esitettiin (cid:148)henki- l(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) korkean tason ty(cid:246)ryh- m(cid:228)ss(cid:228)(cid:148) (1) (cid:151) asiantuntijaryhm(cid:228), jonka komissio kokosi tammi- kuussa 1996 (cid:151) ja mietint(cid:246)(cid:246)n, jonka Euroopan parlamentti laati n(cid:228)iden ehdotusten pohjalta (2). Oikeusasiamiehen koke- mukset tukevat samanlaisia johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) kuin ne, joihin p(cid:228)(cid:228)- dyttiin korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) ja parlamentin mietinn(cid:246)ss(cid:228). Euroopan oikeusasiamies ei voi tutkia kantelua, joka koskee j(cid:228)senvaltioiden kansallisia, alueellisia tai paikallisia hallintoja, koska ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)Edell(cid:228) mainittujen sopimusten [- -] puitteissa oikeusasiamiehen on autettava yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnassa ilmen- neiden ep(cid:228)kohtien paljastamisessa [- -]. Mink(cid:228)(cid:228)n muun viran- omaisen tai henkil(cid:246)n toiminta ei voi olla oikeusasiamiehelle teht(cid:228)- v(cid:228)n kantelun kohteena. (cid:148) P. on Suomen kansalainen, joka oli ty(cid:246)skennellyt Ruotsissa. H(cid:228)n kanteli siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nen ruotsalaista el(cid:228)kett(cid:228)(cid:228)n verotettiin sek(cid:228) Ruotsissa ett(cid:228) Suomessa. (Kantelu 97/98/BB) T(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen mukaisesti oikeusasiamiehen on pidett(cid:228)v(cid:228) toimivaltansa ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)vin(cid:228) useimpia saamistaan kante- jotka koskevat henkil(cid:246)iden vapaata liikkumista unio- luista, nissa. Kantelija (mies) muutti Saksasta Alankomaihin. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) voidakseen rekister(cid:246)id(cid:228) auton Alankomaissa h(cid:228)nen oli toimitet- tava kaikki asiaa koskevat paperit sek(cid:228) auton rekisterikilvet Alankomaiden viranomaisille. H(cid:228)n kanteli siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) pro- sessi kesti useita viikkoja, joiden aikana h(cid:228)n ei voinut k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) autoa. (Kantelu 291/98/VK) C. A. , Portugalin kansalainen ty(cid:246)skenteli Ranskassa. Kun h(cid:228)net irtisanottiin, h(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)tti palata Portugaliin ja nostaa ty(cid:246)tt(cid:246)myys- korvauksensa siell(cid:228). H(cid:228)n kanteli siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) oli suuria vai- keuksia saada tarvittavia asiakirjoja Ranskassa. (Kantelu 393/98/ADB) Espanjan kansalainen A. ty(cid:246)skenteli Ranskassa ja Sveitsiss(cid:228). Kun h(cid:228)net irtisanottiin vuonna 1996, h(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)tti palata Espan- jaan vanhempiensa luo. Jotta h(cid:228)n olisi voinut saada sosiaalitur- vaetuja Espanjassa, h(cid:228)nen olisi pit(cid:228)nyt esitt(cid:228)(cid:228) asiakirja (E 301), joka voidaan antaa vain ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille, joiden viimeinen ty(cid:246)- paikka on ollut unionin j(cid:228)senvaltiossa. (Kantelu 436/98/ADB) K(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)n(cid:228) on kuitenkin ollut, ett(cid:228) kantelijoita on kehotettu k(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)(cid:228)n sellaisten muiden toimielinten puoleen, jotka voi- vat k(cid:228)sitell(cid:228) tapauksia joissa j(cid:228)senvaltiot laiminly(cid:246)v(cid:228)t yhteis(cid:246)n oikeuden noudattamisen. Kantelu on siirretty suoraan t(cid:228)llaiselle toimielimelle sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) kantelijan kanssa on sit(cid:228) ennen sovittu t(cid:228)st(cid:228) toimintatavasta. Sen mukaan mik(cid:228) tilanne kulloinkin on ja mik(cid:228) on tehokkain ratkaisu siin(cid:228), oikeusasia- mies on siirt(cid:228)nyt kanteluita muille yhteis(cid:246)n toimielimille, kuten perustamissopimuksen vartijana toimivalle komissiolle sek(cid:228) Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle, tai vaihtoehtoi- sesti j(cid:228)senvaltioiden vastaaville elimille, kuten kansallisille ja alueellisille oikeusasiamiehille. T(cid:228)m(cid:228)n tyyppinen ratkaisu ei ole aina ollut t(cid:228)ysin tyydytt(cid:228)v(cid:228), koska ongelmat useimmiten vaativat nopeaa ja keskitetty(cid:228) toi- mintaa sek(cid:228) yhteis(cid:246)n ett(cid:228) kansallisella tasolla. Vaikka yhteis(cid:246)n toimielimill(cid:228) ei yleisesti olekaan resursseja eik(cid:228) keinoja k(cid:228)sitell(cid:228) yksitt(cid:228)isist(cid:228) hallinnollisista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) aiheutuvia ongelmia tapaus tapaukselta, kansallisten elinten puoleen k(cid:228)(cid:228)nnyt(cid:228)(cid:228)n (1) Simone Veilin johtaman korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)n selonteko henki- l(cid:246)iden vapaasta liikkuvuudesta, esitetty komissiolle 18. maaliskuuta 1997 (C4-181/97). (2) Schaffnerin mietint(cid:246), joka koskee Simone Veilin johtaman kor- kean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)n selontekoa henkil(cid:246)iden vapaasta liikkuvuu- desta, kansalaisvapauksien ja sis(cid:228)asiain valiokunta, 19. 3. 1998 (A4-0108/98). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/15 tavallisesti vain harvoin, jos asiaan liittyy vaikeita yhteis(cid:246)(cid:228) kos- kevia seikkoja. 3. kantelu on teht(cid:228)v(cid:228) kahden vuoden kuluessa siit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)st(cid:228), jolloin sen perustana olevat tosiseikat tulivat kanteli- jan tietoon (2 artiklan 4 kohta); Olisi toivottavaa luoda uudet toimintatavat, niin ett(cid:228) yhteis(cid:246)n ja kansalliset elimet voisivat yhdist(cid:228)(cid:228) voimansa, jotta yksitt(cid:228)iset ongelmat saataisiin nopeasti ratkaistuiksi. T(cid:228)ss(cid:228) oikeusasiamies yhtyy korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)kemykseen, ett(cid:228) (cid:148)henkil(cid:246)iden vapaan liikkuvuuden moitteeton soveltaminen edellytt(cid:228)(cid:228) kaikkien asianosaisten [- -] osallistumista(cid:148) (1), mukaan luettuna sek(cid:228) Euroopan oikeusasiamies ett(cid:228) kansalliset oikeus- asiamiehet, kuten itse selonteossa tunnustetaan. Tiiviimpi yhteisty(cid:246) Euroopan oikeusasiamiehen sek(cid:228) j(cid:228)senval- tioissa joko kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toi- mivien vastaavien elinten v(cid:228)lill(cid:228) helpottaisi tietojen vaihtoa henkil(cid:246)iden vapaaseen liikkumiseen liittyvist(cid:228) erityisongelmista ja sallisi lopulta painostaa tehokkaammin vastuullisia hallinnol- lisia viranomaisia. My(cid:246)s Euroopan komissio ja Euroopan parla- mentin vetoomusvaliokunta voisivat osallistua t(cid:228)llaiseen yhteis- ty(cid:246)h(cid:246)n. Olisi my(cid:246)s m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeuden mukaiset oikeudet (cid:151) erityisesti henkil(cid:246)iden vapaan liikkuvuuden oikeuden sovel- tamisala (cid:151) sek(cid:228) keinot, joita niiden suojelemiseksi ja puolusta- miseksi on olemassa. Olisi suotavaa, ett(cid:228) henkil(cid:246)t voivat hel- posti tiet(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) keinoja heill(cid:228) on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n suojellakseen niit(cid:228) oikeuksia, jotka heill(cid:228) Euroopan kansalaisina on. T(cid:228)m(cid:228) voitaisiin tehd(cid:228) perustamissopimukseen sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksell(cid:228). Oikeusasiamies aikoo edelleen tarkastella kanteluita, jotka kos- kevat henkil(cid:246)iden vapaata liikkumista unionissa, sek(cid:228) valvoa alan kehityst(cid:228) voidakseen tulevaisuudessa esitt(cid:228)(cid:228) yksityiskohtai- sempia ehdotuksia. 2. 4 KANTELUJEN OTTAMINEN TUTKITTAVAKSI Oikeusasiamiehen toimivallan piiriin kuuluvan kantelun on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)s muita ehtoja, ennen kuin oikeusasiamies voi ottaa asian tutkittavakseen. Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) on esitetty seuraavat perusteet: 1. kantelusta on k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) ilmi kantelija ja kohde (ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 3 kohta); 4. ennen kantelua on otettava hallintoteitse asianmukaisella tavalla yhteytt(cid:228) kyseisiin toimielimiin ja laitoksiin (2 artik- lan 4 kohta); 5. jos kantelu koskee yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten sek(cid:228) niiden virkamiesten ja muun henkil(cid:246)st(cid:246)n v(cid:228)lisi(cid:228) ty(cid:246)suhtei- ta, kaikki mahdollisuudet sis(cid:228)isten hallinnollisten hakemus- ten ja kantelujen tekemiseen on pit(cid:228)nyt k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ennen kan- telun tekemist(cid:228) (2 artiklan 8 kohta). Esimerkki kantelusta, jota ei voitu ottaa tutkittavaksi tuomioistuink(cid:228)sittelyn vuoksi Helmikuussa 1998 asianajaja S. kirjoitti oikeusasiamiehelle asiakkaansa, yritys PO:n, k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynnist(cid:228). PO oli maaliskuussa 1997 valittanut komissiolle kahden muun yrityksen v(cid:228)lisest(cid:228) mahdollisesta fuusiosta. Komissio oli kielt(cid:228)y- tynyt tutkimasta fuusiota. PO vei asian yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimeen vastustaakseen kielt(cid:228)ytymist(cid:228). S. pyysi, ett(cid:228) oikeusasiamies: i) puuttuisi oikeudenk(cid:228)yntiin ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuo- mioistuimessa; ii) tutkisi, oliko komissio toiminut oikeudenmukaisesti kielt(cid:228)y- tyess(cid:228)(cid:228)n tutkimasta PO:n valitusta. Ensimm(cid:228)isen pyynn(cid:246)n osalta oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 1 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)Oikeusasiamiehell(cid:228) ei ole oikeutta puuttua tuomioistuimessa k(cid:228)sitelt(cid:228)viin tapauksiin [- -](cid:148). Toisen pyynn(cid:246)n osalta EY:n perustamissopimuksen 138 e artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) oikeusasiamies voi suorittaa tutki- muksia (cid:148)[- -] niit(cid:228) tapauksia lukuun ottamatta, joissa ep(cid:228)ilyk- senalaisia seikkoja k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n tai on k(cid:228)sitelty oikeudenk(cid:228)yn- niss(cid:228). (cid:148) Oikeusasiamies ilmoitti siksi S:lle, ett(cid:228) h(cid:228)n ei voinut puuttua ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen oikeudenk(cid:228)yntiin eik(cid:228) tutkia kysymyst(cid:228) siit(cid:228), oliko komissio toiminut ep(cid:228)oikeu- denmukaisesti PO:n valituksen k(cid:228)sittelyss(cid:228). (Kantelu 223/98/IJH) 2. oikeusasiamiehell(cid:228) ei ole oikeutta puuttua tuomioistuimissa k(cid:228)sitelt(cid:228)viin tapauksiin tai kyseenalaistaa tuomioistuinten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) (1 artiklan 3 kohta); 2. 5 TUTKIMUSTEN PERUSTEET (1) Henkil(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta k(cid:228)sitelleen korkean tason ty(cid:246)ryh- m(cid:228)n selonteko, s. 87. Oikeusasiamies voi k(cid:228)sitell(cid:228) toimivaltansa piiriin kuuluvia kan- teluja, jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t tutkittavaksi ottamisen ehdot. EY:n perus- C 300/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 tamissopimuksen 138 e artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) oikeusasia- mies (cid:148)suorittaa tutkimukset, joita h(cid:228)n pit(cid:228)(cid:228) perusteltuina(cid:148). Jois- sakin tapauksissa oikeusasiamiehen tutkimukselle ei ehk(cid:228) ole perusteita, vaikka kantelu teknisesti voitaisiin ottaa tutkittavak- si. Jos kantelu on jo ollut k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle osoitettuna vetoomuksena, oikeusasia- mies ei tavallisesti pid(cid:228) tutkimuksen k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228) perusteltu- na, ellei uusia todisteita esitet(cid:228). Useimmat tutkimukseen johtaneista kanteluista koskivat Euroo- pan komissiota (75 %). Komissio on se yhteis(cid:246)n elin, joka tekee eniten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228), joilla on suoranaisia vaikutuksia kansalaisiin. Siksi on normaalia, ett(cid:228) se on kansalaisten kantelujen p(cid:228)(cid:228)asial- linen kohde. Euroopan parlamenttia vastaan esitettiin 27 ja Euroopan unionin neuvostoa vastaan 7 kantelua. Esimerkki kantelusta, joka ei antanut perusteita tutkimukseen Helmikuussa 1998 Euroopan komission virkamies B. kanteli oikeusasiamiehelle, koska komissio ei ollut k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt rikko- mismenettely(cid:228) Ranskaa vastaan. H(cid:228)n oli valittanut komissiolle siit(cid:228), ett(cid:228) Ranskan sosiaaliturvaviranomaiset olivat kielt(cid:228)ytyneet korvaamasta kustannuksia, jotka h(cid:228)nen is(cid:228)lleen oli aiheutunut Belgiassa vietetyn kolmen kuukauden toipilasajan yhteydess(cid:228). Kantelijan mukaan t(cid:228)m(cid:228) kielt(cid:228)ytyminen oli asetuksen (ETY) N:o 1408/71 s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten vastaista. Kantelijan toimittamista asiakirjoista k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt lyk(cid:228)t(cid:228) B:n valituksen k(cid:228)sittely(cid:228), koska se odotti kahta Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tuomiota (asiat C-120/95 ja C-160/96), joissa k(cid:228)siteltiin kysymyst(cid:228) asetuksen (ETY) N:o 1408/71 22 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyst(cid:228) etuk(cid:228)teissuostumuksesta, joka liittyi my(cid:246)s B:n kanteluun. Kantelusta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) komissio oli alkanut tutkia valitusta, pyyt(cid:228)nyt tietoja Ranskan viranomaisilta ja tiedottanut valituk- sen esitt(cid:228)j(cid:228)lle yksityiskohtaisesti h(cid:228)nen valituksensa aiheutta- mista oikeudellisista kysymyksist(cid:228). Komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt lyk(cid:228)t(cid:228) tutkimuksiaan, kunnes yhteis(cid:246)jen tuomioistuin oli anta- nut tuomionsa. Siksi oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) ei ollut perusteita tutkia kantelua, ja B:lle ilmoitettiin t(cid:228)st(cid:228). (Kantelu 283/98/OV) 2. 6 KANTELUJEN TUTKIMINEN P(cid:228)(cid:228)asialliset hallinnolliset ep(cid:228)kohdat, joista kanneltiin, olivat avoimuuden puute (69 tapausta), syrjint(cid:228) (21 tapausta), ep(cid:228)tyy- dytt(cid:228)v(cid:228)t menettelyt tai puolustautumisoikeuden kunnioittami- sen laiminly(cid:246)nti (25 tapausta), ep(cid:228)oikeudenmukaisuus tai val- lan v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246) (29 tapausta), v(cid:228)ltett(cid:228)viss(cid:228) ollut viivytys (17 tapausta), huolimattomuus (38 tapausta), j(cid:228)tt(cid:228)minen varmista- matta ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) velvollisuutensa, ts. Euroopan komissio ei ollut hoitanut teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) (cid:148)perustamissopimusten vartijana(cid:148) (11 tapausta) ja oikeudellinen virhe (7 tapausta). 2. 7 OHJAUS MUIDEN LAITOSTEN PUOLEEN JA SIIRROT Jos kantelu ei kuulu toimivallan piiriin tai sit(cid:228) ei voida ottaa tutkittavaksi, oikeusasiamies pyrkii aina neuvomaan kantelijalle toisen laitoksen, joka voi k(cid:228)sitell(cid:228) kantelua. Mahdollisuuksien mukaan oikeusasiamies siirt(cid:228)(cid:228) kantelun suoraan toiselle toimi- valtaiselle elimelle kantelijan suostumuksella, sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) kantelu n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) perustellulta. Vuonna 1998 opastusta annettiin 600 tapauksessa, joista useimmat koskivat kysymyksi(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeudesta. 259 tapauksessa kantelijaa kehotettiin kantelemaan kansalliselle tai alueelliselle oikeusasiamiehelle tai vastaavalle elimelle. Lis(cid:228)ksi 7 kantelua v(cid:228)litettiin kantelijan suostumuksella suoraan kansalli- selle oikeusasiamiehelle. 80 kantelijaa kehotettiin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vetoomus Euroopan parlamentille, ja lis(cid:228)ksi 10 kantelua toimi- tettiin kantelijan suostumuksella Euroopan parlamentille k(cid:228)si- telt(cid:228)viksi vetoomuksina. 154 tapauksessa kantelijaa neuvottiin k(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)(cid:228)n Euroopan komission puoleen. T(cid:228)m(cid:228) luku sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) joitakin tapauksia, joissa komissiota vastaan tehty(cid:228) kantelua ei voitu ottaa tutkittavaksi, koska komissiota ei ollut l(cid:228)hestytty hallintoteitse. 107 tapauksessa kantelijaa kehotettiin ottamaan yhteytt(cid:228) muihin elimiin. Siit(cid:228) kun oikeusasiamies aloitti toimintansa syksyll(cid:228) 1995, kan- teluita on rekister(cid:246)ity 3 693. Niist(cid:228) 15 % oli per(cid:228)isin Ranskasta, 13 % Saksasta, 14 % Espanjasta, 11 % Yhdistyneest(cid:228) kuningas- kunnasta ja 12 % Italiasta. T(cid:228)ydellinen erittely kantelujen maan- tieteellisest(cid:228) jakautumisesta liitteess(cid:228) A, Tilastotietoja. 2. 8 P˜˜T(cid:214)KSET OIKEUSASIAMIEHEN TUTKIMUKSEN J˜LKEEN Vuonna 1998 kanteluista tutkittiin 93 % sen selvitt(cid:228)miseksi, kuuluuko kantelu toimivallan piiriin, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se tutkittavaksi ottamisen ehdot ja antaako se aihetta tutkimukseen. 31 % tutki- tuista kanteluista kuului oikeusasiamiehen toimivaltaan. N(cid:228)ist(cid:228) 212 t(cid:228)ytti tutkittavaksi ottamisen ehdot, mutta 42 ei kuiten- kaan antanut aihetta tutkimukseen. Tutkimus k(cid:228)ynnistettiin siten 170 tapauksessa. Kun oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) ryhty(cid:228) tutkimaan kantelua, kantelu ja mahdolliset liitteet l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n ensin lausuntoa varten kysei- selle yhteis(cid:246)n toimielimelle tai laitokselle. Kun ensimm(cid:228)inen lausunto on saatu, se l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n kantelijalle huomautuksia var- ten. Kuten j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) jaksossa 2. 10 on selitetty, oikeusasiamies ei voi ottaa huomioon toisen osapuolen toimittamia tietoja, jos 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/17 toisella osapuolella ei ole ollut mahdollisuutta esitt(cid:228)(cid:228) niist(cid:228) huomautuksia. Joissakin tapauksissa toimielin tai laitos sopii itse asian kanteli- jaa tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Jos lausunto ja huomautukset osoitta- vat, ett(cid:228) n(cid:228)in on tapahtunut, asian k(cid:228)sittely lopetetaan, koska (cid:148)toimielin on sopinut asian(cid:148). Joissakin tapauksissa kantelija p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) luopua kantelusta, ja k(cid:228)sittely lopetetaan t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228). Jos toimielin ei korjaa ep(cid:228)kohtaa eik(cid:228) kantelija peruuta kante- lua, oikeusasiamies jatkaa tutkimustaan. Jos tutkimuksessa ei ilmene hallinnollista ep(cid:228)kohtaa, kantelijalle sek(cid:228) kyseiselle toi- mielimelle tai laitokselle ilmoitetaan asiasta ja k(cid:228)sittely lopete- taan. Jos oikeusasiamiehen tutkimukset paljastavat hallinnollisen ep(cid:228)- kohdan, h(cid:228)n pyrkii mahdollisuuksien mukaan sovintoratkai- suun poistaakseen ep(cid:228)kohdan ja t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kseen kantelijan vaa- timukset. Strasbourgissa 21. lokakuuta 1997 pidetyss(cid:228) kokouk- sessa oikeusasiamies ja komission p(cid:228)(cid:228)sihteeri Carlo Trojan sopivat, ett(cid:228) ep(cid:228)virallinen tapaaminen voisi joskus olla sopiva tapa pyrki(cid:228) sovintoratkaisuun tapauksissa, joissa komissio on osallisena. Vuonna 1998 j(cid:228)rjestettiin yksi t(cid:228)llainen tapaaminen, ja se johti sovintoratkaisuun. Jos sovintoratkaisu ei ole mahdollinen, tai jos siihen ei p(cid:228)(cid:228)st(cid:228), oikeusasiamies joko lopettaa asian k(cid:228)sittelyn ja antaa toimieli- melle tai laitokselle kriittisen huomautuksen tai toteaa havain- neensa hallinnollisen ep(cid:228)kohdan ja esitt(cid:228)(cid:228) suositusluonnoksia ep(cid:228)kohdan korjaamiseksi. Kriittist(cid:228) huomautusta pidet(cid:228)(cid:228)n aiheellisena tapauksissa, joissa hallinnollisella ep(cid:228)kohdalla ei n(cid:228)yt(cid:228) olevan laajempia vaikutuk- sia ja joissa oikeusasiamiehen suorittama seuranta ei vaikuta tarpeelliselta. Tapauksissa, joissa oikeusasiamiehen seuranta on tarpeen (toi- sin sanoen vakavammat hallinnolliset ep(cid:228)kohdat tai tapaukset, joilla on yleisi(cid:228) vaikutuksia), oikeusasiamies esitt(cid:228)(cid:228) kyseiselle toimielimelle tai laitokselle suositusluonnoksia sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen. Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti toimielimen tai laitoksen on t(cid:228)ll(cid:246)in annettava yksi- tyiskohtainen lausunto asiasta kolmen kuukauden kuluessa. Yksityiskohtaisessa lausunnossaan toimielin voi hyv(cid:228)ksy(cid:228) oi- keusasiamiehen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen sek(cid:228) kuvata, millaisiin toimenpitei- siin se on ryhtynyt suositusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi. Jos yhteis(cid:246)n toimielin tai laitos ei reagoi tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti suositus- luonnokseen, 3 artiklan 7 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) oikeusasia- mies l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) kertomuksen Euroopan parlamentille ja kyseiselle toimielimelle tai laitokselle. Kertomus voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) suosituksia. Se, ett(cid:228) Euroopan oikeusasiamiehell(cid:228) on mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llainen erityiskertomus, on h(cid:228)nen ty(cid:246)ns(cid:228) kannalta korvaa- matonta. Jotkut kansalliset oikeusasiamiehet ovat kamppailleet pitk(cid:228)(cid:228)n saadakseen vastaavan mahdollisuuden. Erityiskertomuk- sia ei siten pit(cid:228)isi esitt(cid:228)(cid:228) liian usein, vaan ainoastaan t(cid:228)rkeiss(cid:228) asioissa, joissa parlamentti voi ryhty(cid:228) toimenpiteisiin auttaak- seen oikeusasiamiest(cid:228) oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n mukai- sesti. erityiskertomuksessa, Oikeusasiamiehen ensimm(cid:228)isess(cid:228) joka esitettiin 15. joulukuuta 1997, k(cid:228)siteltiin h(cid:228)nen omasta aloit- teestaan suorittamaansa tutkimusta asiakirjojen julkisuudesta. Parlamentti keskusteli kertomuksesta hein(cid:228)kuun 1998 istun- nossaan vetoomusvaliokunnan siit(cid:228) laatiman mietinn(cid:246)n poh- jalta (esittelij(cid:228) Astrid Thors) (1). Vuonna 1998 oikeusasiamies k(cid:228)ynnisti 171 tutkimusta, 170 niist(cid:228) kantelun johdosta ja yhden omasta aloitteestaan. 51 tapauksessa toimielin tai laitos sopi asian itse. (Kuten j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) jaksossa 2. 9 esitet(cid:228)(cid:228)n, vuonna 1998 t(cid:228)h(cid:228)n luokkaan on luokiteltu joitakin tapauksia, joita ei aikaisemmin luokiteltu t(cid:228)ten. ) 96 tapauksessa oikeusasiamiehen tutkimuksissa ei todettu hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Toimielin sai kriittisen huomautuksen 29 tapauksessa. Sovinto- ratkaisuun p(cid:228)(cid:228)stiin 4 tapauksessa. Toimielimille ja laitoksille esitettiin yksi suositusluonnos. (Tarkemmin liitteess(cid:228) A, Tilasto- tietoja. ) 2. 9 KANTELUT SIIT˜, ETT˜ KIRJEISIIN EI OLE VASTATTU Yleinen kantelujen tyyppi koskee kirjeisiin vastaamisen laimin- ly(cid:246)nti(cid:228). Heti oikeusasiamiehen toiminnan k(cid:228)ynnistytty(cid:228) k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) puhelinsoitto oikeusasiamiehen toimistosta kulloi- seenkin yksikk(cid:246)(cid:246)n usein johtaa siihen, ett(cid:228) kansalainen saa vii- pym(cid:228)tt(cid:228) vastauksen. T(cid:228)llaisissa tapauksissa tutkimuksen jatka- minen ei tavallisesti ole j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228). Aikaisemmin oikeusasiamiehen k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)n(cid:228) oli, ett(cid:228) kun h(cid:228)nen puuttumisensa asiaan johti siihen, ett(cid:228) kantelija sai kirjeeseens(cid:228) vastauksen, oikeusasiamies ilmoitti kantelijalle, ett(cid:228) perustamis- sopimuksen 138 e artiklan mukaisen asian tutkiminen ei en(cid:228)(cid:228) vaikuttanut perustellulta (katso edell(cid:228) kohta 2. 5). Sek(cid:228) vuoden 1996 ett(cid:228) vuoden 1997 vuosikertomuksissa t(cid:228)llaiset tapaukset sis(cid:228)llytettiin luokkaan (cid:148)tutkimukselle ei perusteita(cid:148). Maalis- kuussa 1998 t(cid:228)t(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tarkistettiin, kun Edward Newman (vuoden 1997 vuosikertomusta koskevan vetoomusvaliokun- nan mietinn(cid:246)n esittelij(cid:228)) esitti tiedusteluja tapauksista, jotka oli luokiteltu ryhm(cid:228)(cid:228)n (cid:148)tutkimukselle ei perusteita(cid:148). T(cid:228)ll(cid:246)in p(cid:228)(cid:228)- dyttiin siihen, ett(cid:228) tulevaisuudessa t(cid:228)llaiset tapaukset luokiteltai- siin ryhm(cid:228)(cid:228)n (cid:148)toimielin sopi asian(cid:148). Vuonna 1998 t(cid:228)llaisia p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksi(cid:228) oli 32. (1) A4-0265/98 (EYVL C 292, 21. 9. 1998, s. 170). C 300/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Kantelut siit(cid:228), ett(cid:228) kirjeeseen ei vastattu: Esimerkkej(cid:228) toimielimen sopimista tapauksista sopimuksen ja oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti k(cid:228)si- tell(cid:228)(cid:228)n. B. kanteli 3. maaliskuuta 1998 oikeusasiamiehelle siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut h(cid:228)nen 2. joulukuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) kirjeeseen, jossa h(cid:228)n pyysi tietoja euron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notos- ta. Oikeusasiamies otti yhteytt(cid:228) asiasta vastaavaan komission yksikk(cid:246)(cid:246)n ja pyysi n(cid:228)it(cid:228) vastaamaan kantelijalle ja l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)lle t(cid:228)m(cid:228)n pyyt(cid:228)m(cid:228)t tiedot. T(cid:228)m(cid:228)n asiaan puuttumisen j(cid:228)lkeen komissio vastasi kantelijalle 18. maaliskuuta 1998. Koska t(cid:228)t(cid:228) toimenpidett(cid:228) pidettiin riitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) asian ratkaisemiseksi, oikeus- asiamies lopetti asian k(cid:228)sittelyn. (Kantelu 269/98/ADB) V. kanteli kes(cid:228)kuussa 1998 Uudenmaan l(cid:228)(cid:228)ninoikeuden puo- lesta siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toi- misto (OPOCE) oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt vastaamatta kahteen kirjeeseen. Oikeus oli kirjoittanut OPOCElle suomeksi 10. kes(cid:228)kuuta 1996 tiedustellakseen, miksi se ei ollut saanut Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisen lehden vuoden 1994 erityispainosta. Englanninkieli- nen muistutuskirje l(cid:228)hetettiin 14. huhtikuuta 1997. Kumpaan- kaan ei vastattu. 2. 10. 1 KANTELUT JOTKA KOSKEVAT OIKEUTTA TUTUSTUA ASIAKIRJOIHIN Useimmilla yhteis(cid:246)n toimielimill(cid:228) ja laitoksilla on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset oikeudesta tutustua niiden hallussa oleviin asiakirjoihin. Vuonna 1993 komissio ja neuvosto antoivat yhteiset k(cid:228)yt(cid:228)nne- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, jotka koskevat oikeutta tutustua niiden asiakirjoihin. K(cid:228)yt(cid:228)nnes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t pantiin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n n(cid:228)iden kahden toimieli- men erillisill(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksill(cid:228) (1). Oikeusasiamiehen toteutettua vuonna 1996 omasta aloitteestaan asiaa koskevan tutkimuksen my(cid:246)s muut yhteis(cid:246)n toimielimet ja laitokset ovat antaneet asia- kirjojen julkisuutta koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, joista useimmat ovat samanlaisia kuin neuvoston ja komission vastaavat. Jos asiakirjapyynt(cid:246) ev(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, neuvoston ja komission m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- set antavat kansalaiselle mahdollisuuden esitt(cid:228)(cid:228) pyynt(cid:246) asian uudelleen k(cid:228)sittelemisest(cid:228) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)vahvistava hakemus(cid:146)). Kansalainen, jonka vahvistava hakemus hyl(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, voi joko kan- nella oikeusasiamiehelle tai k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) menettelyn ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimessa. Oikeusasiamies otti puhelimitse yhteytt(cid:228) OPOCEen pyyt(cid:228)(cid:228)k- seen, ett(cid:228) Uudenmaan l(cid:228)(cid:228)ninoikeudelle l(cid:228)hetett(cid:228)isiin vastaus. Oikeusasiamiehen puututtua asiaan OPOCE otti yhteytt(cid:228) l(cid:228)(cid:228)- ninoikeuteen ja toimitti sille Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisen leh- den puuttuvat numerot suomeksi ja ruotsiksi. Koska toimen- pide vaikutti riitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) asian ratkaisemiseksi, oikeusasiamies lopetti asian k(cid:228)sittelyn. Kun henkil(cid:246) kantelee oikeusasiamiehelle, kysymys on, onko pyynn(cid:246)n ev(cid:228)(cid:228)minen katsottava hallinnolliseksi ep(cid:228)kohdaksi. Jokaisen tutkimuksen tapauksessa on siten kysytt(cid:228)v(cid:228), onko toi- mielin soveltanut asiakirjojen julkisuutta koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228)(cid:228)n asianmukaisesti ja onko se mahdollista harkintavaltaa k(cid:228)ytt(cid:228)es- s(cid:228)(cid:228)n toiminut laillisten valtuuksiensa puitteissa. (Kantelu 615/98/BB) Kaikkia kanteluita siit(cid:228), ett(cid:228) kirjeisiin ei ole vastattu, ei tieten- k(cid:228)(cid:228)n voida ratkaista tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti puhelintiedusteluin. Jos toi- mielimen asiasta vastaava yksikk(cid:246) ei voi yksil(cid:246)id(cid:228) kirjeenvaih- toa tai jos kukaan ei halua ottaa vastuuta siit(cid:228) ett(cid:228) vastaus toimielimen annetaan puheenjohtajalle tai puhemiehelle ja pyyt(cid:228)(cid:228) lausuntoa kantelus- ta. Oikeusasiamies menettelisi n(cid:228)in my(cid:246)s jos h(cid:228)n ep(cid:228)ilisi, ett(cid:228) alkuper(cid:228)inen j(cid:228)tt(cid:228)minen vastaamatta kirjeeseen olisi muuta kuin yksitt(cid:228)inen hallinnollinen virhe tai jos kantelun aiheena on kirjeenvaihtoon vastaamiseen liittyv(cid:228) perusteeton viivytys. oikeusasiamies kirjoittaa nopeasti, 2. 10 ASIAKIRJAJULKISUUTEEN LIITTYVI˜ SEIKKOJA Vuonna 1998 nousi esiin kysymys siit(cid:228), mit(cid:228) tapahtuisi, jos oikeusasiamies katsoisi, ett(cid:228) toimielin on soveltanut omia m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksi(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)(cid:228)rin. Asianmukainen menettely on antaa toimieli- men harkita asiaa uudelleen ja soveltaa t(cid:228)ll(cid:228) kertaa s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) oikein. Oikeusasiamies ei tietenk(cid:228)(cid:228)n voi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) toimielint(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)in eik(cid:228) h(cid:228)n voi mit(cid:228)t(cid:246)id(cid:228) aikaisempaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). Selitt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)kemyksens(cid:228) kriittisess(cid:228) huomautuksessa h(cid:228)n antaa kuitenkin toimielimelle itselleen mahdollisuuden ryhty(cid:228) tarpeellisiin toimenpiteisiin. 2. 10. 2 OIKEUDENMUKAINEN MENETTELY OIKEUSASIAMIEHEN TUTKIMUSTEN YHTEYDESS˜ Toinen vuonna 1998 esiin noussut kysymys koski asiakirjoja, jotka toimielin tai laitos l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) oikeusasiamiehelle kantelun johdosta antamansa lausunnon osana. Joissakin tapauksessa toi- mielin on v(cid:228)litt(cid:228)nyt oikeusasiamiehelle asiakirjoja, jotka sis(cid:228)lt(cid:228)- Vuoden kuluessa oikeusasiamies k(cid:228)sitteli lukuisia kysymyksi(cid:228), jotka koskivat asiakirjajulkisuutta. Koska on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) yhtei- s(cid:246)n toimielimet ja laitokset eiv(cid:228)t aina t(cid:228)ysin ymm(cid:228)rr(cid:228) asiaa koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja periaatteita, t(cid:228)ss(cid:228) kertomuksen jaksossa selitet(cid:228)(cid:228)n erilaiset kysymykset sek(cid:228) se, miten niit(cid:228) perustamis- (1) K(cid:228)yt(cid:228)nnes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 41; neuvoston p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)s 93/731/EY, 20. joulukuuta 1993, oikeudesta tutustua neuvos- ton asiakirjoihin, EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 43; komission p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)s, 8. helmikuuta 1994, oikeudesta tutustua komission asiakirjoi- hin, EYVL L 46, 18. 2. 1994, s. 58. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/19 v(cid:228)t tietoja, jotka voisivat olla t(cid:228)hdellisi(cid:228) oikeusasiamiehen p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen kannalta mutta jotka toimielin pyyt(cid:228)(cid:228) pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n salassa kantelijalta. N(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa oikeusasiamies on selitt(cid:228)nyt toimielimelle, ett(cid:228) oikeudenmukaisen menettelyn periaatteeseen kuuluu, ett(cid:228) kantelusta teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) oikeusasiamiehen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) ei voida ottaa huomioon toisen osapuolen toimittamiin asiakirjoihin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) tietoja, ellei toisella osapuolella ole mahdollisuutta vastata. Kantelun johdosta teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) oikeusasiamiehen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) ei siten voida ottaa huomioon toimielimen tai laitoksen toimittamiin asiakirjoihin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) tietoja, jos kantelijalla ei ole tilaisuutta esitt(cid:228)(cid:228) niist(cid:228) huomautuksia. J(cid:228)senvaltioissa, joissa on kansallinen oikeusasiamiesj(cid:228)rjestelm(cid:228), normaali periaate on, ett(cid:228) oikeusasiamies voi tutustua kaikkiin hallinnon hallussa oleviin asiakirjoihin, jos h(cid:228)n pit(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) tutki- muksen yhteydess(cid:228) tarpeellisena, mukaan luettuna asiakirjat, joihin kansalaisilla ei ole oikeutta tutustua. N(cid:228)m(cid:228) valtuudet ovat perustavanlaatuisen t(cid:228)rkeit(cid:228), koska ne takaavat kansalaiselle, ett(cid:228) oikeusasiamies voi riippumattomalla tavalla tarkastaa hallinnon antamien vastausten oikeellisuuden ja t(cid:228)ydellisyyden. Niin kauan kuin 3 artiklan 2 kohta rajoittaa oikeusasiamiehen oikeutta tutustua asiakirjoihin, on siten t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) rajoituksia tulkitaan suppeasti ja siten, ett(cid:228) todistus- taakan on oltava toimielimell(cid:228) tai laitoksella, joka pyrkii kielt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n oikeuden tutustua asiakirjoihin. 2. 10. 3 OIKEUSASIAMIEHEN VALTUUDET TUTKIA ASIAKIRJOJA Kolmas vuonna 1998 esiin noussut kysymys koskee oikeusasia- miehen valtuuksia tutkia yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten asia- kirjoja. Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 2 kohdan asiaa koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset kuuluvat: Koska Euroopan unioni on sitoutunut demokratiaan ja avoi- muuteen sek(cid:228) tehokkaaseen ja rehelliseen hallintoon, oikeus- osallistuvat asiamiehen kolme toimielint(cid:228) (Euroopan parlamentti, neuvosto ja komis- sio) voisivat pohtia, onko aiheellista, ett(cid:228) Euroopan oikeusasia- miehen oikeutta tutustua arkistoihin rajoitetaan. tarkistamisprosessiin ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n (cid:148)Yhteis(cid:246)n toimielimet ja laitokset ovat velvollisia toimittamaan oikeusasiamiehelle kaikki ne tiedot, ja lis(cid:228)ksi antamaan h(cid:228)nen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)kseen kyseiset arkistot. Ne voi- vat kielt(cid:228)yty(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) vain, jos t(cid:228)m(cid:228) on perusteltua salassapito- syist(cid:228). joita h(cid:228)n on pyyt(cid:228)nyt Yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten on sallittava p(cid:228)(cid:228)sy j(cid:228)senval- tioista per(cid:228)isin oleviin lailla tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksell(cid:228) salaisiksi luokiteltui- hin asiakirjoihin vain, jos t(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)senvaltio on antanut siihen aikaisemman suostumuksensa. Yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten on sallittava p(cid:228)(cid:228)sy muihin j(cid:228)senvaltiosta per(cid:228)isin oleviin asiakirjoihin ilmoitettuaan siit(cid:228) kyseiselle j(cid:228)senvaltiolle. (cid:148) Oikeusasiamiehen tutkimusvaltuuksia t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) luonnollisesti salassapitovelvollisuus. Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 4 artik- lassa tehd(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) kun oikeusasiamies tai h(cid:228)nen henki- l(cid:246)st(cid:246)ns(cid:228) tutustuvat hallinnon hallussa oleviin asiakirjoihin, heit(cid:228) sitoo sama salassapitovelvollisuus kuin itse hallintoa. Se, ett(cid:228) oikeusasiamies tutkii asiakirjoja, ei siten merkitse asiakirjo- jen paljastamista kantelijalle tai kenellek(cid:228)(cid:228)n muulle. N(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) on v(cid:228)(cid:228)rin esitt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielinten ja lai- tosten antamia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) yleis(cid:246)n oikeudesta tutustua asiakir- joihin voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rajoittamaan oikeusasiamiehen oikeutta tutustua asiakirjoihin. T(cid:228)m(cid:228) ehdotus n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) perustuvan oi- keusasiamiehen tutkimusvaltuuksien luonteen t(cid:228)ydelliseen v(cid:228)(cid:228)- rinymm(cid:228)rt(cid:228)miseen. Oikeusasiamies k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tutkimusvaltuuksi- aan varmentaakseen, ett(cid:228) hallinnon vastaukset kantelijalle ovat oikeellisia ja t(cid:228)ydellisi(cid:228). Se ei johda n(cid:228)iden asiakirjojen julkista- miseen. C 300/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 3. P˜˜T(cid:214)KSET TUTKIMUKSEN J˜LKEEN 3. 1 EI HALLINNOLLISTA EP˜KOHTAA Tutkimus 3. 1. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI SAIRAUSKULUJEN KORVAAMINEN Parlamentin lausunto Kantelu toimitettiin Euroopan parlamentille. Parlamentin lau- sunnossa todettiin, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tyyppisiss(cid:228) tapauksissa normaali menettely olisi vied(cid:228) asia ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomiois- tuimeen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1044/20. 11. 96/KP/JMA Euroopan parlamenttia vastaan Kantelun asiakysymyksist(cid:228) lausunnossa esitettiin seuraavaa: Kantelu i) nimitt(cid:228)v(cid:228) viranomainen otti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) tehdess(cid:228)(cid:228)n asianmu- kaisesti huomioon sairausvakuutusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n hallintoko- mitean lausunnon; X kanteli oikeusasiamiehelle marraskuussa 1996 siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan parlamentti kielt(cid:228)ytyi korvaamasta h(cid:228)nen tytt(cid:228)rens(cid:228) hoitokuluja terveydelt(cid:228)(cid:228)n heikon lapsen hoitokustannuksina. ii) valitussa kylpyl(cid:228)ss(cid:228) annettiin hoitoa tavallisesti alle 16-vuo- jo 17-vuotias tiaille lapsille, kun taas kantelijan tyt(cid:228)r oli hoidon alkaessa; Euroopan parlamentti hylk(cid:228)si pyynn(cid:246)n, koska kylpyl(cid:228)(cid:228) jossa tyt(cid:228)r oli ollut hoidettavana (cid:148)ei pidetty hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) sairaa- lana tai hoitolaitoksena(cid:148). Toinen pyynt(cid:246) hyl(cid:228)ttiin, koska hoito ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt vastaavan terveydelt(cid:228)(cid:228)n heikon lapsen hoidolle asetettavia vaatimuksia. iii) X:n pyynt(cid:246), joka koski hoidon aikana aiheutuneiden yksit- t(cid:228)isten l(cid:228)(cid:228)ketieteellisten kulujen korvaamista, ei ollut kyseis- ten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukainen, koska se oli liian yleinen ja sis(cid:228)lsi kustannuksia, joita ei voitu korvata. N(cid:228)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- sien mukaan matkakuluja ei voida korvata. Joulukuussa 1994 kantelija vetosi menestyksett(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteeriin. P(cid:228)(cid:228)sihteerin vastauksessa todettiin, ett(cid:228) kanteli- jalla oli oikeus saada korvaus tietyist(cid:228) hoidon aikaisista l(cid:228)(cid:228)- ketieteellisist(cid:228) kuluista. Kantelussaan oikeusasiamiehelle X v(cid:228)itti, ett(cid:228) i) Euroopan parlamentti ei ollut noudattanut asianmukaisia menettelyj(cid:228), koska sairausvakuutusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n hallintoko- mitea ei ollut antanut lausuntoa asiasta; ii) hoito olisi pit(cid:228)nyt katsoa h(cid:228)nen tytt(cid:228)relleen sopivimmaksi; Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan X totesi, ett(cid:228) h(cid:228)n oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt olla viem(cid:228)tt(cid:228) asiaa ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimeen. ja H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) kylpyl(cid:228)n lasku oli asianmukaisesti t(cid:228)ytetty, totesi, ett(cid:228) hoidon hinta oli laskettu pakettina, josta l(cid:228)(cid:228)ketie- teellisten kulujen hintaa ei voitu erikseen ilmoittaa. H(cid:228)n katsoi, ett(cid:228) kielt(cid:228)ytyess(cid:228)(cid:228)n korvaamasta kuluja parlamentti osoitti joustavuuden ja hyv(cid:228)n tahdon puutetta. jota oikeusasiamies noudatti X kommentoi my(cid:246)s menettely(cid:228), kantelun k(cid:228)sittelyss(cid:228). H(cid:228)n katsoi, ett(cid:228) ei ollut asianmukaista k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) menettely(cid:228) v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kantelu kyseiselle toimieli- melle lausuntoa varten. iii) h(cid:228)nen pyynt(cid:246)ns(cid:228) tiettyjen l(cid:228)(cid:228)ketieteellisten kulujen korvaa- misesta oli hyl(cid:228)tty sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) siin(cid:228) ei ollut ilmoi- tettu kunkin l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)riss(cid:228) k(cid:228)ynnin hintaa ja p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) l(cid:228)(cid:228)- k(cid:228)rien nime(cid:228) ja p(cid:228)tevyytt(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Euroopan oikeusasiamiehen valtuudet tutkia asiaa Kantelija pyysi oikeusasiamiest(cid:228) ryhtym(cid:228)(cid:228)n tarvittaviin toimen- piteisiin, joilla Euroopan parlamentti velvoitettaisiin maksa- maan kaikki hoidosta aiheutuneet kulut, mukaan luettuna mat- kakustannukset. 1. 1 Euroopan parlamentti t(cid:228)m(cid:228)n tyyppisess(cid:228) totesi, tapauksessa normaali menettely olisi vied(cid:228) asia ensimm(cid:228)i- sen oikeusasteen tuomioistuimeen. ett(cid:228) 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/21 1. 2 Perustamissopimusten valtios(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nomaisissa puitteissa yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on ylin auktoriteetti yhteis(cid:246)n lain tulkinnan ja soveltamisen suhteen. Oikeusasiamies kuiten- kin suorittaa tutkimuksia auttaakseen l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hallinnol- lisia ep(cid:228)kohtia yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toimin- nasta. 1. 3 Ennen kuin kantelu voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) oikeusasiamiehen k(cid:228)sittelyyn, kantelijan on otettava hallintoteitse yhteytt(cid:228) Jos kantelu vastaavasti koskee kyseiseen toimielimeen. yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten sek(cid:228) niiden virkamiesten tai muun henkil(cid:246)st(cid:246)n v(cid:228)list(cid:228) ty(cid:246)suhdetta, oikeusasiamie- helle ei voida kannella, ellei kyseinen henkil(cid:246) ole k(cid:228)ytt(cid:228)nyt kaikkia mahdollisuuksia sis(cid:228)isten hallinnollisten hakemus- ten ja kantelujen tekemiseen, erityisesti niit(cid:228) menettelyj(cid:228), joihin viitataan henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 90 artiklan 1 ja 2 kohdassa (1). eritelty kustannuksia vaan viitattiin ainoastaan yleiseen summaan, joka vastasi kylpyl(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)kustannuksia. 4. 2 Voimassa olevissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiss(cid:228) puhutaan vain l(cid:228)(cid:228)ketie- teellisten kulujen korvaamisesta. Parlamentti toimi siten asianmukaisesti vaatiessaan l(cid:228)(cid:228)ketieteellisten kulujen eritte- lemist(cid:228) korvauksen edellytyksen(cid:228). 4. 3 L(cid:228)(cid:228)ketieteellisten kulujen korvaamista koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys- ten liitteen I osastossa XI ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) matkakustannusten korvaamisesta. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. 4 Kun sis(cid:228)iset menettelyt on k(cid:228)ytetty, yhteis(cid:246)n virkamiehill(cid:228) ja muulla henkil(cid:246)st(cid:246)ll(cid:228) on mahdollisuus joko vied(cid:228) asia suoraan ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimeen tai kannella oikeusasiamiehelle. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) Euroopan parlamentin toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 2. Oikeusasiamiehen menettelyt 2. 1 Huomautuksissaan kantelija katsoi, ett(cid:228) ei ollut asianmu- kaista, ett(cid:228) oikeusasiamies k(cid:228)ynnisti tutkinnan v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kantelun kyseiselle toimielimelle lausuntoa varten. S˜˜NN(cid:214)T LIITTYMISEST˜ EUROOPAN PARLAMENTIN EL˜KEJ˜RJESTELM˜˜N P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s yhdistettyihin kanteluihin 74/97/PD ja 85/97/PD Euroopan parlamenttia vastaan 2. 2 Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 1 kohdassa vaa- ditaan, ett(cid:228) oikeusasiamiehen on ilmoitettava toimielimelle tai laitokselle tutkimuksistaan jotka koskevat ep(cid:228)ilyj(cid:228) hal- linnollisista ep(cid:228)kohdista, jotta n(cid:228)m(cid:228) voivat esitt(cid:228)(cid:228) h(cid:228)nelle hy(cid:246)dyllisi(cid:228) huomautuksiaan. Kantelu 3. Annettavaa hoitoa koskevia l(cid:228)(cid:228)ketieteellisi(cid:228) seikkoja 3. 1 Sairauskulujen korvaamista koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen liitteen I osastossa XI m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) maksutoimiston l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin on katsottava kylpyl(cid:228)hoito ehdottoman v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi. 3. 2 T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa vastaava l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri oli asiaa tutkittuaan todennut, ett(cid:228) hoito ei t(cid:228)ytt(cid:228)nyt v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) l(cid:228)(cid:228)ketie- teellisi(cid:228) vaatimuksia. Ei ollut todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri ei p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) tehdess(cid:228)(cid:228)n olisi asianmukaisesti ottanut huo- mioon olennaisia tekij(cid:246)it(cid:228). 4. Kulujen korvaaminen 4. 1 Vaikka parlamentti kielt(cid:228)ytyi korvaamasta kokonaan ter- veydelt(cid:228)(cid:228)n heikon lapsen hoitokustannuksia, se suostui korvaamaan tietyt l(cid:228)(cid:228)ketieteelliset kulut. Parlamentti kui- tenkin hylk(cid:228)si kantelijan esitt(cid:228)m(cid:228)n laskun, koska siin(cid:228) ei Euroopan parlamentin j(cid:228)sen M. kanteli oikeusasiamiehelle tam- mikuussa 1997 ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) parlamentin j(cid:228)senten lis(cid:228)el(cid:228)kej(cid:228)r- jestelm(cid:228)ss(cid:228) esiintyy hallinnollinen ep(cid:228)kohta. Entinen parlamen- tin j(cid:228)sen B. ilmoitti oikeusasiamiehelle niin ik(cid:228)(cid:228)n tammikuussa 1997, ett(cid:228) h(cid:228)n haluaisi yhty(cid:228) M:n kanteluun. Parlamentin puhemiehist(cid:246) oli perustanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228)(cid:228)n 12. hei- n(cid:228)kuuta 1990 (vapaaehtoisen) lis(cid:228)el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)n parlamentin j(cid:228)senille. El(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t olivat liitteen(cid:228) IX (aikaisemmin liite X) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228), jotka koskevat j(cid:228)senten kulu- jen ja korvausten maksamista. Syksyll(cid:228) 1992 el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittymiselle asetettiin kuuden kuukauden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika. M. ja B. eiv(cid:228)t liittyneet j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n ajoissa; he v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) he eiv(cid:228)t olleet saaneet tietoa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta. joka valittiin Euroopan parlamenttiin uudelleen vuonna M. , 1994, pystyi liittym(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kaudelle 1994(cid:151)1999 mutta ei edelliselle kaudelle. Koska B. ei en(cid:228)(cid:228) ollut parlamentin j(cid:228)sen, h(cid:228)n ei voinut hakea j(cid:228)senyytt(cid:228) kaudelle 1994(cid:151)1999 eik(cid:228) h(cid:228)nen annettu liitty(cid:228) edellisen kauden ajaksi. (1) Euroopan oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 8 kohta. M. otti yhteytt(cid:228) useisiin tahoihin parlamentissa saadakseen liit- ty(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n takautuvasti vuotta 1994 edelt(cid:228)neelle kaudel- C 300/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 le. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) h(cid:228)n ei ollut saanut tietoa vuonna 1992 k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n otetusta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta ja ett(cid:228) parlamentti oli soveltanut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa ep(cid:228)oikeudenmukaisella ja syrjiv(cid:228)ll(cid:228) tavalla. J(cid:228)rjestel- m(cid:228)n mukaisen el(cid:228)kerahaston puheenjohtaja, joka oli my(cid:246)s par- lamentin kvestorikollegion j(cid:228)sen, vastasi 4. hein(cid:228)kuuta 1995. Kirjeess(cid:228) M:(cid:228)(cid:228) muistutettiin j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittymisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- ajasta ja ilmoitettiin, ett(cid:228) mahdollisuutta takautuviin maksu- osuuksiin oli harkittu. T(cid:228)llaista takautuvaa menettely(cid:228) ei kui- tenkaan viime k(cid:228)dess(cid:228) pidetty k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisen(cid:228) tai laillisena. Kir- jeess(cid:228) lis(cid:228)ttiin: (cid:148)Haluan my(cid:246)s korjata virheellisen v(cid:228)itteenne keskustelusta, joka k(cid:228)ytiin kvestorikollegiossa 24. huhtikuuta L:n tapauksesta. Kuten kokousta koskevasta oheisesta p(cid:246)yt(cid:228)kirjaotteesta k(cid:228)y ilmi, asia liittyi Ranskan ja Italian el(cid:228)kej(cid:228)rjestelmiin, joita Euroopan parla- mentti hallinnoi Ranskan ja Italian hallitusten puolesta. Se liittyy siten pikemminkin j(cid:228)senten kuluja ja korvauksia koskevien s(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen liitteeseen III kuin liitteeseen X [nyt liite IX], joka k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)senten lis(cid:228)el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. Lis(cid:228)ksi L. pyysi saada el(cid:228)kett(cid:228) kyseisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) eik(cid:228) lupaa saada liitty(cid:228) siihen. (cid:148) Edell(cid:228) tarkoitetussa kvestorikollegion p(cid:246)yt(cid:228)kirjojen otteessa todetaan: (cid:148)[- -] Ranskan kansalliskokouksen j(cid:228)senten el(cid:228)kkeit(cid:228) koskevissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228), jotka koskevat vastaavasti my(cid:246)s Euroopan parlamen- tin ranskalaisia j(cid:228)seni(cid:228), m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) el(cid:228)kehakemukset on esi- jona tett(cid:228)v(cid:228) kirjallisesti kuuden kuukauden kuluessa p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), j(cid:228)sen tai entinen j(cid:228)sen tulee el(cid:228)kekelpoiseksi. Entinen ranskalainen j(cid:228)sen, joka ei tiennyt t(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksest(cid:228), on esitt(cid:228)nyt hakemuksen Euroopan parlamentille seitsem(cid:228)n kuukauden kuluttua el(cid:228)kekel- poiseksi tulostaan. Lyhyen keskustelun j(cid:228)lkeen kollegio: salli nykyisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) poikkeamisen L:n eduksi, jotta h(cid:228)n voi saada el(cid:228)kett(cid:228) vaikka h(cid:228)n ei ollutkaan noudattanut kuuden kuu- kauden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa; Tutkimus Euroopan parlamentin lausunto Kantelu toimitettiin Euroopan parlamentille. Lausunnossaan parlamentti totesi, ett(cid:228) se oli tutkinut kantelun oikeudellisen yksikk(cid:246)ns(cid:228) lausunnon pohjalta ja tehnyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, jossa kan- telijoiden syyt(cid:246)kset torjuttiin. Se oheisti kopion oikeudellisen yksikk(cid:246)ns(cid:228) kirjeest(cid:228). Oikeudellisen yksik(cid:246)n lausunnossa todettiin lyhyesti, ett(cid:228) kan- telijoiden v(cid:228)ite siit(cid:228), ett(cid:228) muutoksista ei ollut tiedotettu asian- mukaisesti, oli perusteeton. M. oli saanut kirjallisen ilmoituksen parlamentissa ja kotiosoitteeseensa. Lis(cid:228)ksi puhemiehist(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)sten p(cid:246)yt(cid:228)kirjat jaettiin kaikille parlamentin j(cid:228)senille, joilla lis(cid:228)ksi oli kuusi kuukautta aikaa liitty(cid:228) el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n uudelleenvalinnan j(cid:228)lkeen. B:n tapauksessa oikeudelliselle yksi- k(cid:246)lle ei ollut esitetty mit(cid:228)(cid:228)n todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n ei ollut ollut tietoinen j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittymisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta. Oikeudelli- sella yksik(cid:246)ll(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ollut mit(cid:228)(cid:228)n todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) B. olisi pyyt(cid:228)nyt lupaa saada liitty(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n ennen kuin kves- torikollegio teki kiistanalaisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tai ennen puhemiehis- t(cid:246)n tekemi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)muutoksia. Mit(cid:228) tuli 28. lokakuuta tehtyyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen kuuden kuukauden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan asettamisesta, oikeudellinen yksikk(cid:246) katsoi, ett(cid:228) kol- legion oli pakko noudattaa itse asettamaansa yleist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Muussa tapauksessa yht(cid:228)l(cid:228)isen kohtelun periaatetta loukattai- siin. Siten j(cid:228)senyys kiellettiin yht(cid:228) poikkeusta lukuun ottamatta kaikilta parlamentin j(cid:228)senilt(cid:228), jotka esittiv(cid:228)t hakemuksensa 15. joulukuuta 1992 j(cid:228)lkeen. Poikkeus oli kuitenkin erityinen. Se ja se oli tehty oli perustunut kvestorikollegion hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228)n, ennen kuin kysymys el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)n j(cid:228)seneksi liittymisen rajoittamisesta parlamenttikauden aikana nousi esiin. Sit(cid:228) ei siten voitaisi kyseisess(cid:228) tapauksessa soveltaa yleisen(cid:228) poikkeuk- sena s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228). kehotti hallintoa esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n luonnoksen tarkistukseksi, jolla sel- vennet(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikoja, joita sovelletaan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen liitteeseen III j(cid:228)senten kuluista ja korvauksista. (cid:148) Lopuksi oikeudellisen yksik(cid:246)n lausunnossa esitettiin seuraavat kolme seikkaa, jotka muodostivat perustan sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- selle, ett(cid:228) kiistanalainen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ei ollut mielivaltainen: Oikeusasiamiehelle osoittamissaan kanteluissa kantelijat v(cid:228)itti- v(cid:228)t lyhyesti, ett(cid:228): i) el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittymisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta asianmukaisesti; ei tiedotettu (cid:148)1. moitteettoman varainhoidon varmistaminen ja el(cid:228)kerahaston saattaminen taloudelliseen tasapainoon, joka Coopers and Lyb- randin 4. elokuuta 1992 esitt(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen mukaan oli tuolloin puutteellinen; ii) oli ep(cid:228)oikeudenmukaista ja syrjiv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kantelijoiden ei sallittu liitty(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n takautuvasti. 2. tileist(cid:228) vastaavien henkil(cid:246)iden on voitava laatia varainhoidon yhteydess(cid:228) tarvittavia luotettavia laskelmia ja budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)jien on voitava laatia yksityiskohtaisempia budjettiennus- teita; 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/23 3. ei pid(cid:228) syrji(cid:228) j(cid:228)seni(cid:228), jotka olivat liittyneet j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n sen alussa ja joiden taloudellinen tilanne olisi itse asiassa huonompi kuin (cid:146)uusien j(cid:228)senten(cid:146), jotka voisivat suorittaa takautuvia mak- suja. (cid:148) 1. 3 Mit(cid:228) tulee yhteis(cid:246)n toimielinten hallinnollisiin k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)i- hin, on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) yleisi(cid:228) tiedonantoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n usein, kun mahdollisista oikeuksista tiedotetaan virkamiehille, joiden on sitten mahdollisesti esitett(cid:228)v(cid:228) hakemus (3). Kantelijoiden huomautukset Huomautuksissaan kantelijat pit(cid:228)ytyiv(cid:228)t kanteluissaan. 1. 4 T(cid:228)lt(cid:228) pohjalta on teht(cid:228)v(cid:228) se johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, ett(cid:228) kysymys tiedottamisen asianmukaisuudesta parlamentin j(cid:228)senille kuuluu parlamentin sis(cid:228)isten organisaatiovaltuuksien pii- riin. N(cid:228)it(cid:228) valtuuksia k(cid:228)ytt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n parlamentin on yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuinten oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti toi- mittava hyv(cid:228)n hallinnon etuja vastaavasti (4). Kysymys kuuluu siten, toimiko parlamentti niin. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. V(cid:228)ite, ett(cid:228) el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittymisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta ei tiedotettu asianmukaisesti 1. 1 On ilmeist(cid:228), ett(cid:228) ei ole olemassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka koske- vat kysymyst(cid:228) siit(cid:228), mit(cid:228) olisi pidett(cid:228)v(cid:228) asianmukaisena tiedottamisena Euroopan parlamentin j(cid:228)senille. Parlamen- tin ty(cid:246)j(cid:228)rjestys ei sis(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) t(cid:228)st(cid:228). 1. 2 jota se koskee, Perustamissopimuksen 173 artiklan sek(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen 90 ja 91 artiklan osalta yhteis(cid:246)n tuomioistuimet ovat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)nneet, ett(cid:228) toimen tiedoksi antaminen tapah- tuu normaalisti silloin, kun toimi annetaan tiedoksi hen- kil(cid:246)lle, ja kun t(cid:228)m(cid:228) vastaanottaa tie- don (1). Tuomioistuimet ovat my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neet, ett(cid:228) todis- tamisvelvollisuus ilmoituksen antamisesta asianmukaisesti kuuluu hallinnolle. T(cid:228)t(cid:228) oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ei kuitenkaan ilmeisesti voida siirt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tapaukseen. Oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) jotka vaikuttavat kielteisesti koskee yksitt(cid:228)isi(cid:228) toimia, kohteena olevaan henkil(cid:246)(cid:246)n, jolloin tiedoksi antamisen ajankohdan tarkka m(cid:228)(cid:228)ritteleminen on (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen t(cid:228)r- jonka kuluessa oikeudelli- ke(cid:228)(cid:228) laskettaessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa, nen menettely voidaan k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa on kysymys tarjousta koskevan yleisen tiedon v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228), ja tiedottamisen kohteena oleva henkil(cid:246) voi valita, ha- luaako h(cid:228)n hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) tarjousta. Jos kohteena oleva hen- kil(cid:246) tekee hakemuksen, ja hakemus hyl(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, oikeudelli- sen menettelyn k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228) koskevaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa sovelletaan t(cid:228)h(cid:228)n hylk(cid:228)ykseen (2). (1) Katso muun muassa tuomio 9. kes(cid:228)kuuta 1994, asia T-94/92, X vastaan komissio, Kok. henkil(cid:246)st(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) 1994, s. II-481; tuo- mio 20. maaliskuuta 1991, asia T-1/90, Casariego vastaan komissio, Kok. 1991, s. II-143; tuomio 13. hein(cid:228)kuuta 1989, asia 58/88, Olbrecths vastaan komissio, Kok. 1989, s. 2643 ja tuomio 11. touko- kuuta 1989, yhdistetyt asiat 193/97 ja 194/97, Maurissen ja Union Syndicale vastaan tilintarkastustuomioistuin, Kok. 1989, s. 1045. (2) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuinten vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan yksitt(cid:228)isi(cid:228) toimia, jotka vaikuttavat yksitt(cid:228)isten parlamentin j(cid:228)senten taloudelliseen tilanteeseen, voidaan tarkastella oikeudessa, tuomio 23. maaliskuuta 1993, asia C-314/91, Weber vastaan parlamentti, Kok. 1993, s. I-1093. ilmeist(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa parlamentti toimitti Oli parlamentin sis(cid:228)isen jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)n v(cid:228)lityksell(cid:228) j(cid:228)se- nille tiedonannon, joka koski el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n otettavaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa. T(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) tapana varmis- taa tiedon v(cid:228)littyminen j(cid:228)senille parlamentti l(cid:228)hetti ilmoi- tuksen my(cid:246)s tavallisena postina kunkin j(cid:228)senen kotiosoit- teeseen. T(cid:228)ten yksitt(cid:228)isill(cid:228) j(cid:228)senill(cid:228) oli v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kaksi mahdollisuutta saada tietoa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otetusta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajas- ta. T(cid:228)ss(cid:228) ei siten ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. 2. Ep(cid:228)oikeudenmukainen ja syrjiv(cid:228) kohtelu 2. 1 Kun tarkastellaan sit(cid:228), oliko ep(cid:228)oikeudenmukaista ja syr- jiv(cid:228)(cid:228) olla hyv(cid:228)ksym(cid:228)tt(cid:228) kantelijan liittymist(cid:228) takautuvasti j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, nousee esiin kaksi seikkaa. Ensimm(cid:228)inen kysymys on, oliko ep(cid:228)oikeudenmukaista, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- sess(cid:228) ei yleisesti puhuttu takautuvasta liittymisest(cid:228). Toi- seksi, olisiko el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittymisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta pit(cid:228)nyt kantelijoiden tapauksessa poiketa. T(cid:228)ss(cid:228) yhtey- dess(cid:228) vaikutti silt(cid:228), ett(cid:228) kantelijat ja parlamentti olivat yksimielisi(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta poikkeaminen heid(cid:228)n tapauksessaan merkitsisi takautuvaa liittymist(cid:228). Siten oli selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) jos ensimm(cid:228)iseen kysymykseen vastattaisiin siten, ett(cid:228) takautuvan liittymisen olisi oltava mahdollista yleisesti, toinen kysymys olisi turha. 2. 2 Ensimm(cid:228)isest(cid:228) kysymyksest(cid:228) kantelijat ja parlamentti oli- vat yksimielisi(cid:228), ett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t eiv(cid:228)t sis(cid:228)lt(cid:228)neet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) (3) Katso esimerkiksi komission huomautukset oikeusasiamiehelle yhdistetyist(cid:228) kanteluista 669/17. 6. 96/ND/L/VK, 670/27. 6. 96/KM/ L/VK ja 679/1. 7. 96/CS/L/VK, sellaisina kuin ne on esitetty oikeus- asiamiehen vuosikertomuksessa 1997, s. 118, ja komission peruste- lut asiassa 159/86, Canters vastaan komissio, tuomio 22. syyskuuta 1988, Kok. 4859. (4) Katso tuomio 30. huhtikuuta 1996 asiassa C-58/94, Alankomaat, jota tukee parlamentti, vastaan neuvosto, jota tukevat komissio ja Ranska, Kok. 1996, s. I-2169, kohta 37. C 300/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n voitaisiin liitty(cid:228) takautuvasti. Kysymys oli siten siit(cid:228), oliko oikeudenmukaista, ett(cid:228) par- lamentti ei ollut ottanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n t(cid:228)llaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228). Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) parlamentti oli t(cid:228)m(cid:228)n tekem(cid:228)tt(cid:228) syist(cid:228), jotka liittyiv(cid:228)t j(cid:228)rjestelm(cid:228)n moitteettomaan varain- hoitoon. Lis(cid:228)ksi on huomattava, ett(cid:228) parlamentilla oli valtuudet olla perustamatta j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) lainkaan. Siten parlamentilla oli my(cid:246)s oltava oikeus rajoittaa j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) edell(cid:228) mainituista syist(cid:228). j(cid:228)tt(cid:228)nyt Oikeusasiamies totesi sen vuoksi, ett(cid:228) se, ett(cid:228) parlamentti ei ollut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)nnyt yleisest(cid:228) mahdollisuudesta liitty(cid:228) j(cid:228)r- jestelm(cid:228)(cid:228)n takautuvasti, ei ollut hallinnollinen ep(cid:228)kohta. 2. 3 Kysymyst(cid:228) siit(cid:228), olisiko m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta pit(cid:228)nyt poiketa kan- telijoiden tapauksessa, oli tarkasteltava useammassa osas- sa. Ensiksi oli tutkittava, toimiko parlamentti ep(cid:228)oikeu- denmukaisesti, kun se kielt(cid:228)ytyi poikkeamasta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- ajasta, ja sitten oli tutkittava, toimiko se syrjiv(cid:228)sti. 2. 4 Oikeudenmukaisuuden osalta on ensiksi todettava, ett(cid:228) el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t eiv(cid:228)t yhdenvertaisuu- den vuoksi sis(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka mahdollistavat m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ajasta poikkeamisen. S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kyseisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksess(cid:228) yksinkertaisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senill(cid:228) on (cid:148)enint(cid:228)(cid:228)n kuusi kuukautta aikaa liitty(cid:228) lis(cid:228)el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n vali- tuksi tulemisen tai uudelleen valituksi tulemisen j(cid:228)lkeen(cid:148). nut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta yhdess(cid:228) tapauksessa, ts. tapauksessa, joka mainitaan edell(cid:228) siteeratussa 24. hein(cid:228)kuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)- tyss(cid:228) kirjeess(cid:228). On huomattava, ett(cid:228) pyynt(cid:246) esitettiin kuukauden kuluttua m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228) ja ett(cid:228) se esitettiin toisessa j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) ja taloudellisesti erilai- sessa tilanteessa ja ett(cid:228) pyynt(cid:246) koski oikeutta el(cid:228)kkee- seen, jonka maksuja j(cid:228)sen oli jo suorittanut. Lis(cid:228)ksi s(cid:228)(cid:228)n- josta hallintoa oli pyydetty esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:246)muutoksesta, ehdotus k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan ulkopuolella esitetyill(cid:228) pyynn(cid:246)ill(cid:228) ei ole takautuvaa vaikutusta. Tilanne oli siten ilmeisesti eri- lainen kuin t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa. kvestorikollegion kokousp(cid:246)yt(cid:228)kirjoissa, 2. 10 T(cid:228)ten yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ei ilmeisesti- k(cid:228)(cid:228)n ollut rikottu. Kysymys siit(cid:228), oliko yhdenvertaisen kohtelun periaatetta rikottu, on kuitenkin oikeudellinen kysymys, ja siten on muistettava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)- jen tuomioistuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n oikeu- teen liittyvien kysymysten osalta. Kantelun johdosta suoritettujen Euroopan oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta Euroopan parlamentti ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt syyllis- tyneen hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 3. 1. 2 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO 2. 5 Koska ei ole olemassa nimenomaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228), joka tekee mahdolliseksi poiketa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta, kysymys on sii- t(cid:228), onko yhteis(cid:246)n oikeudessa yleinen periaate, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ajasta on poikettava yhdenvertaisuuden perusteella. T(cid:228)llaista yleist(cid:228) periaatetta ei n(cid:228)yt(cid:228) olevan. OIKEUS TUTUSTUA ASIAKIRJOIHIN EV˜TTIIN RIITT˜M˜TT(cid:214)MIN PERUSTELUIN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1087/10. 12. 96/STATEWATCH/UK/IJH vastaan neuvosto T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten ja parlamentin esitt(cid:228)m(cid:228)t moitteetto- maan varainhoitoon liittyv(cid:228)t perusteet huomioon ottaen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan tiukkaa soveltamista kantelijoihin ei voida pit(cid:228)(cid:228) ep(cid:228)oikeudenmukaisena. Kantelu 2. 6 2. 7 Syrjint(cid:228)syyt(cid:246)ksen osalta on muistettava, ett(cid:228) yhdenvertai- sen kohtelun periaate edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) samanlaisia tilan- teita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n samalla tavoin ja ett(cid:228) erilaisia tilanteita ei k(cid:228)sitell(cid:228) samalla tavoin. 2. 8 Kantelijoiden yhden v(cid:228)itteen mukaan toinen parlamentin j(cid:228)sen oli saanut liitty(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan umpeutu- misesta huolimatta. Parlamentin lausunnosta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) kyseinen j(cid:228)sen oli ennen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otta- mista saanut vakuudet siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n voisi liitty(cid:228) j(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228)n. H(cid:228)nen tilanteensa ei t(cid:228)m(cid:228)n tapauksen tilannetta. siten vastannut Kantelu koskee nelj(cid:228)(cid:228) asiakirjoihin tutustumista koskevaa pyyn- t(cid:246)(cid:228), jotka kantelija esitti neuvostolle hein(cid:228)kuussa ja elokuussa 1996. Pyynn(cid:246)t esitettiin noudattaen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) oikeu- desta tutustua neuvoston asiakirjoihin (1) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY(cid:146)). joita oli k(cid:228)sitelty K4-komitean kokouksissa syys-, Kantelija pyysi 30. hein(cid:228)kuuta 1996 kopioita 71 kertomukses- ta, loka- ja marraskuussa 1994. Seuraavana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) h(cid:228)n pyysi kuutta asia- kirjaa vuosilta 1992 ja 1993. Kantelija l(cid:228)hetti 13. elokuuta 1996 kaksi kirjett(cid:228) neuvostolle. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) pyydettiin kopiota yhdest(cid:228) kertomuksesta vuodelta 1992. Toisessa pyydet- tiin kopioita 26 kertomuksesta, joita oli k(cid:228)sitelty oikeus- ja sis(cid:228)asiainneuvoston kokouksessa Luxemburgissa 4. kes(cid:228)kuuta 1996 ja joista 23 oli vuodelta 1996 ja kolme aiemmilta vuo- silta. 2. 9 Toiseksi v(cid:228)itettiin, ett(cid:228) parlamentti oli vanhuusel(cid:228)kej(cid:228)r- jestelm(cid:228)n (cid:151) liitteen III j(cid:228)rjestelm(cid:228) (cid:151) yhteydess(cid:228) poiken- (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY, EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 43. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/25 syyskuuta Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) vastasi kantelijalle 26. (cid:148)ovat 1996. Vastauksessa todettiin, ett(cid:228) kantelijan pyynn(cid:246)t t(cid:228)ss(cid:228) mieless(cid:228) toistuvia pyynt(cid:246)j(cid:228), jotka my(cid:246)s liittyv(cid:228)t hyvin suureen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n asiakirjoja(cid:148) ja ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) oli l(cid:246)yt(cid:228)nyt sopivan ratkaisun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyv(cid:228)ksym(cid:228)ll(cid:228) k(cid:228)sittelyyn vain vuonna 1996 laaditut asiakirjat (eli 23 asiakirjaa niist(cid:228) 26:sta, joita 13. elokuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) pyydettiin). P(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) antoi kantelijan tutustua 16 asiakirjaan n(cid:228)ist(cid:228) 23:sta, mutta ev(cid:228)si oikeuden tutustua muihin seitsem(cid:228)(cid:228)n. Kantelija j(cid:228)tti 10. lokakuuta 1996 pyynn(cid:246)n asian k(cid:228)sittelemi- sest(cid:228) uudelleen kaikkien ev(cid:228)ttyjen asiakirjojen suhteen. Neuvos- ton puheenjohtajavaltio vastasi 20. marraskuuta 1996 ja pit(cid:228)y- tyi alkuper(cid:228)isess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) (cid:148)sopivan ratkaisun(cid:148) soveltami- sesta ja k(cid:228)sitteli ainoastaan seitsem(cid:228)(cid:228) vuonna 1996 tuotettua asiakirjaa. N(cid:228)iden seitsem(cid:228)n asiakirjan suhteen neuvosto totesi, ett(cid:228) se oli verrannut huolellisesti kantelijalle asiakirjoihin tutustumisesta koituvaa etua ja neuvoston etua sen pyrkiess(cid:228) pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksentekonsa luottamuksellisena ja ett(cid:228) j(cid:228)lkimm(cid:228)inen etu lis(cid:228)tietoja seuraa- osoittautui vasti: t(cid:228)rke(cid:228)mm(cid:228)ksi. Neuvosto antoi (cid:148)Asiakirjat 7574/96, 6982/2/96 ja 7753/96 sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t yksityis- lausunnot ulkorajoja koskevasta yleissopi- kohtaiset kansalliset muksesta, kolmansien maiden kansalaisten laitonta ty(cid:246)llist(cid:228)mist(cid:228) koskevasta suosituksesta sek(cid:228) karkotusta koskevasta yleissopimuk- sesta. N(cid:228)it(cid:228) kysymyksi(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yh(cid:228) tai ne on hyv(cid:228)ksytty vasta aivan (cid:228)skett(cid:228)in. Asiakirjat 7717/1/96 ja 7718/1/96 sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t yksityiskohtaiset kansalliset lausunnot Europolin huumeyksik(cid:246)n ja Europolin tieto- konej(cid:228)rjestelm(cid:228)n talousarviosta. Asiakirjat 7788/96 ja 7791/96 sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t lopuksi viittauksia neuvoston oikeudellisen yksik(cid:246)n lausuntoihin Europol-yleissopi- muksen oikeudellisesta tulkinnasta, samoin kuin joidenkin edus- tustojen kommentteja asiasta. (cid:148) Oikeusasiamiehelle osoittamassaan kantelussa kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) neuvosto k(cid:228)sitteli h(cid:228)nen pyynt(cid:246)j(cid:228)(cid:228)n asiakirjoihin tutustu- misesta ep(cid:228)oikeudenmukaisella ja mahdollisesti lainvastaisella tavalla. Tutkimus Neuvoston lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin neuvostolle yhdess(cid:228) saman kantelijan teke- m(cid:228)n viiden muun kantelun kanssa. Neuvosto l(cid:228)hetti maalis- kuussa 1997 vastauksen, jossa kiistettiin oikeusasiamiehen toi- mivalta k(cid:228)sitell(cid:228) kyseisi(cid:228) kanteluita. Oikeusasiamies l(cid:228)hetti 15. huhtikuuta 1997 neuvostolle kirjeen, jossa h(cid:228)n vahvisti aikai- semman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kantelut kuuluivat h(cid:228)nen toimi- valtansa piiriin ja pyysi uudelleen lausuntoa kantelujen asiasi- s(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228). Neuvosto noudatti oikeusasiamiehen pyynt(cid:246)(cid:228) 20. kes(cid:228)kuuta 1997. Mit(cid:228) tuli (cid:148)sopivan ratkaisun(cid:148) soveltamiseen, neuvosto huomautti, ett(cid:228) sen lausunto saman kantelijan toiseen kante- luun (1053/25. 11. 96/STATEWATCH/UK/IJH) soveltui my(cid:246)s t(cid:228)h(cid:228)n asiaan. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228): (cid:151) neuvostolla ei ollut oikeutta soveltaa (cid:148)sopivaa ratkaisua(cid:148) h(cid:228)nen pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) asiakirjoihin tutustumisesta, (cid:151) neuvostolla ei ole oikeutta ev(cid:228)t(cid:228) asiakirjoihin tutustumista sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) ne on hyv(cid:228)ksytty (cid:228)skett(cid:228)in tai ett(cid:228) ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t j(cid:228)senvaltioiden n(cid:228)kemyksi(cid:228). Oikeusasiamies tutki asiakirjat Oikeusasiamies katsoi tarpeelliseksi tutkia ne seitsem(cid:228)n asiakir- jaa, joihin tutustumisen neuvosto kielsi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 2 kohdan perusteella. ilmoitti Oikeusasiamies asiakirjat. kantelijalle Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeusasiamies ei voi ilmaista niiden sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) kantelijalle. luovuttaa asiakirjoja tai tutkineensa Tutkiminen tapahtui neuvoston Justus Lipsius -rakennuksessa Brysseliss(cid:228) 2. lokakuuta 1998. Neuvoston yksik(cid:246)t antoivat oikeusasiamiehen tutustua asiakirjoihin ja tarjoutuivat tarvit- taessa antamaan oikeusasiamiehen toimistolle niist(cid:228) kopiot. Tutkittuaan asiakirjat oikeusasiamiehen toimisto katsoi, ettei kopioiden ottaminen ole tarpeellista. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Toimivaltakysymys 1. 1 Oikeusasiamiehen toimivaltaa koskeva neuvoston vastus- tus vaikutti perustuneen kahteen olettamukseen: a) oikeusasiamiehen toimivalta ulotu neuvoston toteuttamiin toimiin, jotka liittyv(cid:228)t oikeus- ja sis(cid:228)asioi- hin ((cid:148)kolmas pilari(cid:148)); ja ei b) kantelujen aihe koskee neuvoston kolmannen pilarin alalla toteuttamia toimia. 1. 2 Oikeusasiamiehen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s k(cid:228)sittelemisest(cid:228) perustui h(cid:228)nen n(cid:228)kemykseens(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)lkimm(cid:228)inen n(cid:228)ist(cid:228) olettamuksista on virheellinen. Siksi on tarpeetonta ottaa kantaa ensimm(cid:228)iseen olettamukseen. kantelujen C 300/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Pyynn(cid:246)t tutustumisesta. 1. 3 Kantelujen aiheena on neuvoston vastaus pyynt(cid:246)ihin asia- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kirjoihin 93/731/EY mukaisesti ja ne k(cid:228)siteltiin neuvostossa asian- mukaisella tavalla. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY tehtiin Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 151 artiklan nojalla. Tuo- miossaan Alankomaat vastaan neuvosto (1) yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuin vahvisti, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) on yhteis(cid:246)n oikeuden osana oikeudellisia vaikutuksia kolmansiin osapuoliin. tehtiin 1. 4 Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin tulkitsi ja sovelsi ja Guardian Newspapers vastaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) asiassa Carvel neuvosto (2), joka my(cid:246)s liittyi kolmannen pilarin asiakir- joihin tutustumiseen. Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen L artiklalla rajoitetaan tuomioistuimen toimival- taa, joten ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimella ei olisi lainkaan toimivaltaa k(cid:228)sitell(cid:228) Carvel-asian t(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)- kohtaa, jos kolmannen pilarin asiakirjoihin tutustuminen kuuluisi itsess(cid:228)(cid:228)n kolmannen pilarin alaisuuteen. 1. 5 Edell(cid:228) mainitusta ilmenee, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY oikea tulkitseminen ja soveltaminen kuuluu yhteis(cid:246)n oikeuden eik(cid:228) kolmannen pilarin piiriin, vaikka kyseiset asiakirjat koskevatkin kolmannen pilarin alaisia toimenpiteit(cid:228). Oi- keusasiamies ilmoitti t(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) neuvostolle 15. huhtikuuta 1997. (Huom. Tidningen Journalisten -tapauk- sessa (3) 17. kes(cid:228)kuuta 1998 annetussa tuomiossa ensim- m(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin hylk(cid:228)si samankaltaisilla perusteilla tuomioistuimen toimivaltaa koskevan neuvos- ton vastustuksen. ) 3. Tutustumisen ev(cid:228)(cid:228)minen 4 artiklan 2 kohdan nojalla 3. 1 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla neu- vosto kielsi tutustumasta seitsem(cid:228)(cid:228)n asiakirjaan. Kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n seuraavaa: (cid:148)Neuvoston asiakirjan luovuttamisesta voidaan kielt(cid:228)yty(cid:228) my(cid:246)s neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon luottamuksellisuuden turvaa- miseksi. (cid:148) Vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- sen soveltaminen edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) neuvosto pyrkii todelli- seen tasapainoon. Sen on verrattava toisaalta asiakirjoihin tutustumisoikeudesta kansalaiselle koituvaa ja toisaalta neuvoston omaa etua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekonsa luottamuksellisuu- den turvaamiseksi. 3. 2 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) jos neuvosto soveltaa 4 artiklan 2 kohtaa, neuvostolla ei ole oikeutta torjua asiakirjoihin tutustumista sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) ne on hyv(cid:228)ksytty (cid:228)sket- t(cid:228)in tai ett(cid:228) ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t j(cid:228)senvaltioiden n(cid:228)kemykset. Oikeusasiamiehen tiedossa ei ole sellaista s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228) tai peri- aatetta, jonka nojalla neuvoston olisi j(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tekij(cid:228)t 4 artiklan 2 kohdan mukaisen etujen vertailun ulkopuo- lelle. 2. (cid:148)Sopivan ratkaisun(cid:148) soveltaminen 3. 3 Kun oikeusasiamies tutki asiakirjat, niiden sis(cid:228)ll(cid:246)n todet- tiin vastaavan neuvoston esitt(cid:228)mi(cid:228) perusteita. 2. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohta ei oikeuta neuvostoa soveltamaan (cid:148)sopivaa ratkai- sua(cid:148) asiakirjoihin tutustumista koskeviin nelj(cid:228)(cid:228)n pyyn- t(cid:246)(cid:246)n. 3. 4 Asian t(cid:228)h(cid:228)n n(cid:228)k(cid:246)kohtaan liittyv(cid:228)ss(cid:228) neuvoston toimin- nassa ei ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. 2. 2 Kuten neuvosto lausunnossaan huomautti, t(cid:228)h(cid:228)n n(cid:228)k(cid:246)- kohtaan liittyv(cid:228) kysymys on samanlainen kuin toisessa saman kantelijan tekem(cid:228)ss(cid:228) kantelussa (1053/25. 11. 96/ STATEWATCH/UK/IJH). Oikeusasiamiehen 28. hein(cid:228)kuuta 1998 tekem(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kyseiseen kanteluun soveltuu my(cid:246)s t(cid:228)h(cid:228)n asiaan. 2. 3 Kun edell(cid:228) mainittua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) sovelletaan (etenkin termien (cid:148)toistuvat pyynn(cid:246)t(cid:148) ja (cid:148)eritt(cid:228)in suuret asiakirjat(cid:148) merkitys), on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) asiassa neuvostolla ei ollut oikeutta soveltaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaista (cid:148)sopivaa ratkaisua(cid:148) nelj(cid:228)(cid:228)n asiakirjoihin tutustu- mista koskevaan pyynt(cid:246)(cid:246)n. (1) Asia C-58/94, Kok. 1996, s. I-2169. (2) Asia T-194/94, Kok. 1995, s. II-2765. (3) 17. kes(cid:228)kuuta 1998 annettu tuomio Svenska Journalistf(cid:246)rbundet (Tidningen Journalisten) vastaan neuvosto (katso tuomion 70(cid:151)87 artikla). Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Mit(cid:228) tulee neuvoston soveltamaan (cid:148)sopivaan ratkaisuun(cid:148), oi- keusasiamiehen kriittinen huomautus p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) kanteluun 1053/25. 11. 96/STATEWATCH/UK/IJH (28. hein(cid:228)kuuta 1998) soveltuu asiakirjoja koskeviin kantelijan pyynt(cid:246)ihin my(cid:246)s t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa. Mit(cid:228) tulee asiakirjoihin tutustumisen kielt(cid:228)miseen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla, oikeusasiamiehen suo- rittaman tutkimuksen perusteella neuvosto ei ole syyllistynyt hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/27 3. 1. 3 EUROOPAN KOMISSIO KILPAILU: VASTAUS HUOMAUTUKSIIN (cid:151) OIKEUSASIAMIEHEN TOIMIVALTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 449/96/20. 02. 96/HKC/PD Euroopan komissiota vastaan Kantelu Tanskalainen asianajotoimisto HKC kanteli oikeusasiamiehelle helmikuussa 1996 tanskalaisen ammattiyhdistys LF:n puolesta. Kantelu koski sit(cid:228), ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kahden lentoyhti(cid:246)n v(cid:228)liselle fuusiolle vapautuksen kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228). N(cid:228)iden yhti(cid:246)iden ty(cid:246)ntekij(cid:228)t olivat LF:n j(cid:228)seni(cid:228). Kantelijan mie- lest(cid:228) sopimus johtaisi ty(cid:246)paikkojen v(cid:228)henemiseen LF:n j(cid:228)senten keskuudessa. LF:n mukaan komissio oli velvollinen ottamaan ty(cid:246)tt(cid:246)myysvaikutukset huomioon, kun se harkitsi kilpailuva- pautusten my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228). Kantelu koski my(cid:246)s sit(cid:228), ett(cid:228) LF:n huo- mautuksia, joita komissio oli voimassa olevan vapauttamisase- tuksen mukaisesti pyyt(cid:228)nyt LF:lt(cid:228), ei ollut otettu huomioon eik(cid:228) niihin ollut vastattu. Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio v(cid:228)itti, toimivaltainen ottamaan kantaa ett(cid:228) oikeusasiamies ei ollut kysymykseen siit(cid:228), pit(cid:228)isik(cid:246) ty(cid:246)tt(cid:246)myysvaikutukset ottaa huo- mioon kilpailuvapautuksia my(cid:246)nnett(cid:228)ess(cid:228), koska asia koski hal- linnollisen ep(cid:228)kohdan sijasta v(cid:228)itetty(cid:228) laiminly(cid:246)nti(cid:228) lain sovel- lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) se ei ollut velvollinen tamisessa. Komissio totesi vastaamaan huomautuksiin, joita se oli pyyt(cid:228)nyt LF:n kaltaisia kolmansia osapuolia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, koska huomautukset oli tar- koitettu ainoastaan komission tueksi sen analyysissa. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija piti kiinni kantelustaan ja piti oi- keusasiamiest(cid:228) toimivaltaisena k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n sen kaikkia n(cid:228)k(cid:246)- kohtia. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Oikeusasiamies katsoi olevansa toimivaltainen k(cid:228)sittele- m(cid:228)(cid:228)n kysymyst(cid:228) siit(cid:228), oliko komissio velvollinen ottamaan ty(cid:246)tt(cid:246)myysvaikutukset huomioon harkitessaan kilpailuva- pautusten my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) asiaa koskevia lis(cid:228)huomau- tuksia esitettiin komission puheenjohtajalle l(cid:228)hetetyss(cid:228) kir- jeess(cid:228), jonka sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) on esitetty yhteenveto j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). 2. Asiakysymyksest(cid:228) oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) noudatettavien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n valossa komissio ei ollut velvollinen ottamaan t(cid:228)llaisia huo- mautuksia huomioon. 3. Mit(cid:228) tuli siihen, oliko komissio j(cid:228)tt(cid:228)nyt ottamatta huo- mioon LF:n huomautukset ja vastaamatta niihin, oikeus- asiamies totesi, ett(cid:228) sovellettava asetus ei sis(cid:228)lt(cid:228)nyt t(cid:228)llaista velvollisuutta. Kutsumalla kolmannen osapuolen avusta- maan analyysissa komissio oli kuitenkin hankkiutunut tilanteeseen, jossa kansalaiset voivat perustellusti odottaa silt(cid:228) reaktiota. N(cid:228)in oli erityisesti t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa, sill(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s koski LF:n etua, koska se saattoi vaikuttaa LF:n j(cid:228)se- niin. Se, ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut LF:lle, oli siten ollut hallinnollinen ep(cid:228)kohta. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) kohta koski menettelyit(cid:228) menneisyydes- s(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeus- asiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Lis(cid:228)huomautuksia Komission puheenjohtajalle p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen liitteen(cid:228) l(cid:228)hetetyss(cid:228) kir- jeess(cid:228) oikeusasiamies esitti seuraavat lis(cid:228)huomautukset: Komissio on aina tervetullut esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)kemyksi(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228), voidaanko kantelu ottaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, kunhan muistetaan, ett(cid:228) kysymyksen ratkaisee oikeusasiamies. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa on kui- tenkin korjattava perustavanlaatuinen v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)sitys. Yksikk(cid:246), joka oli vastuussa oikeusasiamiehelle l(cid:228)hetett(cid:228)vien komission vastausten laatimisesta, n(cid:228)ytti olettaneen, ett(cid:228) (cid:148)laiminly(cid:246)nti lain soveltamisessa(cid:148) ei voi olla (cid:148)hallinnollinen ep(cid:228)kohta(cid:148). Itse asiassa totuus on p(cid:228)invastainen: lainmukaisuuden laiminly(cid:246)nti ei kos- kaan voi olla hyv(cid:228)(cid:228) hallintoa. Kun oikeusasiamies tutkii yhtei- s(cid:246)jen toimielinten tai laitosten toiminnassa mahdollisesti esiin- tyneit(cid:228) hallinnollisia ep(cid:228)kohtia, h(cid:228)nen ensisijainen ja olennaisin teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) on todeta, onko toimielin toiminut lain mukaisesti. Teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) suorittaessaan oikeusasiamies muistaa aina, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on ylin auktoriteetti yhteis(cid:246)n oikeuden merkityst(cid:228) ja tulkintaa koskevissa kysymyksiss(cid:228). Muissa tapauksissa, joissa kantelu on suoranaisesti her(cid:228)tt(cid:228)nyt lain tulkintaa tai soveltamista koskevia kysymyksi(cid:228), komissio on antanut asiasta lausunnon, joka on v(cid:228)litetty kantelijalle. On normaalia, ett(cid:228) komissio toimii t(cid:228)ll(cid:228) tavalla, ja oikeusasiamies uskoo, ett(cid:228) se tekee niin edelleen. Euroopan oikeusasiamiehen toimisto perustettiin parantamaan yhteis(cid:246)n toimielinten ja lai- tosten sek(cid:228) Euroopan kansalaisten v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita. T(cid:228)m(cid:228) on mahdotonta, jos toimielin ei anna lausuntoa kaikista kantelussa esitetyist(cid:228) seikoista. Tapauksissa, joissa toimielin selitt(cid:228)(cid:228) toimi- neensa asianmukaisesti sit(cid:228) sitovien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden mukaisesti, kansalainen on joskus tyytyv(cid:228)inen selitykseen tai ainakin ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) toimielimen toiminnan paremmin. Yleisesti C 300/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 ottaen on aina avuksi, jos komission lausunnossa selvitet(cid:228)(cid:228)n sen kanta tapauksen oikeudellisiin elementteihin n(cid:228)hden, jotta varmistetaan, ett(cid:228) oikeusasiamies voi ottaa sen n(cid:228)kemykset huomioon tutkimuksessaan. Lopuksi komissio totesi, ett(cid:228) toimielin valvoi kaikkia n(cid:228)it(cid:228) summia itse sis(cid:228)isess(cid:228) varainhoidon valvonnassa, ja ulkopuoli- sesta valvonnasta huolehti tilintarkastustuomioistuin. Oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tti kirjeens(cid:228) pyyt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) komission puheen- johtajaa varmistamaan, ett(cid:228) vastaavat komission yksik(cid:246)t ottavat n(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)huomautukset huomioon valmistellessaan komission vastauksia oikeusasiamiehelle. KOMISSION J˜SENTEN PALKAT: TIEDUSTELU Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan A. totesi, ett(cid:228) h(cid:228)nen pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) ei edelleen- k(cid:228)(cid:228)n ollut vastattu. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n komissio oli vain viitan- nut h(cid:228)nelle tuntemattomaan asetukseen. Komission kommen- teissa viitattiin my(cid:246)s kaikille komission j(cid:228)senille maksettuun 1 300 000 ecun korvaukseen ilman mainintaa kahdesta pyyn- n(cid:246)ss(cid:228) tarkoitetusta komission j(cid:228)senest(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 586/3. 5. 96/MCA/ES/JMA Euroopan komissiota vastaan Oikeusasiamiehen pyrkimys sovintoratkaisuun Kantelu A. kanteli -yhdistyksen (cid:148)Asociaci(cid:243)n Amigos de BenalmÆdena(cid:148) puolesta oikeusasiamiehelle huhtikuussa 1996, koska Euroopan komissio ei ollut vastannut yhdistyksen pyynt(cid:246)ihin saada tie- toja kahden komission j(cid:228)senen palkoista ja muista korvauksista vuosina 1993 ja 1994. Kantelija totesi, ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut kahteen sen Madridin toimistoon 17. joulukuuta 1995 l(cid:228)hetettyyn kirjeeseen. N(cid:228)iss(cid:228) kirjeiss(cid:228) h(cid:228)n pyysi tietoja siit(cid:228), mit(cid:228) komission tuolloiset espanjalaiset j(cid:228)senet Mar(cid:237)n ja Matutes olivat ansainneet vuosina 1993 ja 1994 (palkka ja korvaukset). lokakuuta ja 17. Tutkimus Komission lausunto Lausunnossaan komissio Kantelu toimitettiin komissiolle. pahoitteli sit(cid:228), ett(cid:228) se ei ollut vastannut alkuper(cid:228)isiin kirjeisiin, ja ilmoitti, ett(cid:228) komission j(cid:228)senten palkoista s(cid:228)(cid:228)dettiin kaikissa tapauksissa 25. hein(cid:228)kuuta 1967 annetulla neuvoston asetuk- sella N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom, sellaisena kuin se oli lukuisia kertoja muutettuna. Ty(cid:246)matka- ja matkustuskorvausten osalta komissio totesi, ett(cid:228) kaikille komission j(cid:228)senille t(cid:228)m(cid:228)n tyyppisin(cid:228) korvauksina mak- settu kokonaissumma vuonna 1994 oli 1 300 000 ecua. Lis(cid:228)ksi komission j(cid:228)senill(cid:228) oli oikeus edustuskulujen korvaamiseen, ja vastaavat summat olivat 341 000 ecua vuonna 1993 ja 335 000 ecua vuonna 1994. Ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja sovintoratkai- suun p(cid:228)(cid:228)semiseksi oikeusasiamies kirjoitti komissiolle uudel- leen. H(cid:228)n totesi, ett(cid:228) toimielimen antama vastaus ei viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tyydytt(cid:228)nyt kantelijaa. H(cid:228)n ehdotti my(cid:246)s, ett(cid:228) komission vastausta olisi tarkistettava, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) Euroopan unioni on sitoutunut avoimuuteen ja tietojen julkisuuteen. N(cid:228)iden periaatteiden valossa h(cid:228)n ehdotti, ett(cid:228) tyydytt(cid:228)v(cid:228) ratkaisu voitaisiin l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228), jos komissio kyseess(cid:228) olevat edut punnittuaan antaisi hieman jotta mahdollistettaisiin selke(cid:228)mpi(cid:228) ja t(cid:228)sm(cid:228)llisempi(cid:228) tietoja, selvien johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tekeminen saatavilla olevien tietojen pohjalta. Vastauksessaan komissio ilmoitti, ett(cid:228) se oli pyrkinyt tasapai- nottamaan avoimuuden tarpeen ja yksityisyyden suojan. T(cid:228)m(cid:228)n kompromissin saavuttamiseksi se oli ilmoittanut koko komis- sion palkkoja ja muita korvauksia koskevat tiedot pikemminkin kuin erityisesti kahta sen j(cid:228)sent(cid:228) koskevat tiedot. Komissio totesi sitten, ett(cid:228) sen j(cid:228)senten kuukausipalkka ja muut korvaukset oli viimeksi m(cid:228)(cid:228)ritelty neuvostossa joulukuussa 1996, ja selitti miten ne laskettiin. Edustuskulut korvattiin las- kun esitt(cid:228)misen j(cid:228)lkeen. Niit(cid:228) korvattiin vuosittain korkeintaan 11 347 ecun summaan (ulkoasioista vastaavan komission j(cid:228)se- nen tapauksessa summa on 17 023 ecua). Virkamiehet, jotka teht(cid:228)vi(cid:228)(cid:228)n hoitaessaan joutuvat matkustamaan, saavat matka- korvauksen ja p(cid:228)iv(cid:228)rahan, jotka riippuvat maasta, johon matka suuntautuu. Komission vastaus v(cid:228)litettiin kantelijalle, ja t(cid:228)t(cid:228) pyydettiin tutustumaan komission ehdottamaan ratkaisuun. Vastaukses- saan kantelija ilmoitti olevansa tyytyv(cid:228)inen Euroopan oikeus- asiamiehen ponnisteluihin sovintoratkaisun saavuttamiseksi kyseisess(cid:228) asiassa. H(cid:228)n uskoi kuitenkin edelleen, ett(cid:228) komission vastauksessa ei vastattu h(cid:228)nen kysymyksiins(cid:228) selke(cid:228)sti ja yksi- tyiskohtaisesti. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n julkisten menojen valvonta on ensisijainen tavoite, jonka olisi k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) kaiken yksityisyyden suojan edelle. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/29 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s rikkovan hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteita, kun se antoi vain koko komissioon liittyvi(cid:228) tietoja. 1. Oikeus yhteis(cid:246)(cid:228) koskeviin tietoihin 3. Laiminly(cid:246)nti kirjeeseen vastaamisessa Kantelijan komissiolle 17. joulukuuta 1995 l(cid:228)hett(cid:228)miin kirjeisiin sis(cid:228)ltyneet tiedustelut nostavat esiin kysy- myksi(cid:228), jotka liittyv(cid:228)t kaikkien yhteis(cid:246)n kansalaisten oikeuteen saada tietoja komission hallinnon t(cid:228)rkeist(cid:228) piirteist(cid:228). lokakuuta ja 17. Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) se ei ollut vastannut viipym(cid:228)tt(cid:228) tieduste- luun, jonka kantelija oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt komission Madridin toimis- toon. Toimielin oli kuitenkin tarjonnut selityksen pitk(cid:228)(cid:228)n vii- vytykseen ja pahoitellut sit(cid:228). Koska my(cid:246)s vastaus oli annettu, Euroopan oikeusasiamiehell(cid:228) ei ollut aihetta tutkia asian t(cid:228)t(cid:228) kohtaa enemp(cid:228)(cid:228). Pyynn(cid:246)n oikeudellisten seurausten puntaroimiseksi on l(cid:228)hdet- t(cid:228)v(cid:228) liikkeelle Euroopan unionin sitoumuksesta siihen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnan avoimuutta ja jul- kisuutta on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) sitoumus m(cid:228)(cid:228)riteltiin Euroopan joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) unionista tehdyn sopimuksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sasiakirjassa, julistuksen 17 oikeudesta saada tietoja. Se vahvistettiin vastaa- vasti useissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa, kuten Birming- hamissa ja Edinburghissa. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) tietojen suuremman julkisuuden edist(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset koskevat vain oikeutta tutustua asiakirjoi- hin. Komissio antoi 2. kes(cid:228)kuuta 1993 tiedonannon 93/C 166/04 avoimuudesta yhteis(cid:246)ss(cid:228) (1), ja t(cid:228)ss(cid:228) tekstiss(cid:228) esitettyjen suuntaviivojen pohjalta se teki 8. helmikuuta 1994 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) 94/90/EHTY/EY/Euratom oikeudesta tutustua komission asia- kirjoihin (2). Koska yleisi(cid:228) tietoja koskevia yleisempi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei ole, nykyiset asiakirjojen julkisuutta koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset voivat muodostaa sopivan korvikkeen, jonka pohjalta p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n tiedusteluista, joita kansalaiset l(cid:228)hett(cid:228)v(cid:228)t toimielimille. 4. Julkisten menojen valvonta Kantelijan mielest(cid:228) se, ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut h(cid:228)nen kysymykseens(cid:228) kahden komission j(cid:228)senen palkoista ja muista korvauksista, osoitti ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tyyppisi(cid:228) menoja ei valvottu. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti kaikki yhtei- s(cid:246)n tilit, mukaan luettuna sen henkil(cid:246)st(cid:246)- ja toimintamenot. Kuten perustamissopimuksen 188 c artiklassa todetaan, t(cid:228)m(cid:228) toimielin (cid:148)tarkastaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmu- kaisuuden sek(cid:228) varmistautuu siit(cid:228), ett(cid:228) varainhoito on ollut moitteetonta(cid:148). Euroopan oikeusasiamies pani merkille, ett(cid:228) tilintarkastustuo- mioistuimen vuosikertomuksissa 1993 ja 1994 (4) ei ollut mai- nintoja siit(cid:228), ett(cid:228) komission j(cid:228)senten noina vuosina saamissa palkoissa ja muissa korvauksissa olisi ilmennyt hallinnollisia virheit(cid:228). 2. Avoimuuden ja yksityisyyden suojan ristiriita N(cid:228)iden tulosten valossa hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei ollut, oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. ja lausunnossaan, ett(cid:228) yksityiskohtaiset tiedot Komissio totesi yksitt(cid:228)isten komission j(cid:228)senten palkoista ja muista korvauksista ja erityisesti matkakorvauksista voisivat loukata heid(cid:228)n yksityi- syytens(cid:228) suojaa. Siten toimielimen t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa julkistamat tiedot viittasivat ainoastaan koko komissioon. K˜YTETTYJEN AUTOJEN VEROTUS TANSKASSA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 764/9. 7. 96/TH/DK/PD Euroopan komissiota vas- taan Tietojen julkinen levitt(cid:228)minen voi joutua ristiriitaan yksityisyy- den suojan kaltaisten muiden t(cid:228)rkeiden arvojen kanssa. Oikeu- desta tutustua komission asiakirjoihin tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen yhteydess(cid:228) yksil(cid:246)n tai yksityisyyden suojaa pidet(cid:228)(cid:228)n pakottavana poikkeuksena, joka est(cid:228)(cid:228) toimielint(cid:228) luovuttamasta pyydettyj(cid:228) tietoja. T(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen tulkinnasta ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, ett(cid:228): (cid:148)[- -] komissiolla on velvollisuus kielt(cid:228)(cid:228) tiedonsaanti asiakirjoista, jotka kuuluvat jonkin t(cid:228)ss(cid:228) ensimm(cid:228)isess(cid:228) ryhm(cid:228)ss(cid:228) mainitun poikkeuksen alaan, kunhan n(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) t(cid:228)llaisesta poikkeuksesta on kyse(cid:148) (3). T(cid:228)m(cid:228)n tapauk- sen yhteydess(cid:228) Euroopan oikeusasiamies ei katsonut komission (1) EYVL C 166, 17. 6. 1993, s. 4. (2) EYVL L 46, 18. 2. 1994, s. 58. (3) Asia T-105/95, WWF UK vastaan komissio, Kok. 1997, s. II-0313, kohta 58. Kantelu Tanskan kansalainen H. kanteli Euroopan oikeusasiamiehelle hein(cid:228)kuussa 1996 siit(cid:228), miten komissio oli k(cid:228)sitellyt ja arvioi- nut h(cid:228)nen valitustaan, jossa h(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) Tanska oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) sill(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti olevat vel- vollisuutensa. Kantelussaan H. totesi, ett(cid:228) h(cid:228)n oli vuosia k(cid:228)ynyt komission kanssa kirjeenvaihtoa Tanskaan toisesta j(cid:228)senvaltiosta tuotavien (4) EYVL C 327, 24. 11. 1994, s. 1. EYVL C 303, 14. 11. 1995, s. 1. C 300/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 k(cid:228)ytettyjen autojen (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)maahan tuotavat k(cid:228)ytetyt autot(cid:146)) ALV:n laskemisesta. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) h(cid:228)nen komissiolta saamansa vastaukset eiv(cid:228)t pit(cid:228)neet paikkaansa. Kantelun liit- teist(cid:228) k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) h(cid:228)nen kirjeenvaihtonsa koski my(cid:246)s maa- han tuotavien k(cid:228)ytettyjen autojen tanskalaisia rekister(cid:246)intimak- suja. Siten oikeusasiamies pyysi komissiota vastaamaan molem- piin kysymyksiin, kun se antoi lausuntonsa kantelusta. Kantelija katsoi, ett(cid:228) maahan tuotavia k(cid:228)ytettyj(cid:228) autoja koske- vat tanskalaiset ALV-m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset syrjiv(cid:228)t h(cid:228)nen kaltaisiaan tans- kalaisia j(cid:228)lleenmyyji(cid:228). H(cid:228)n totesi, ett(cid:228) tanskalaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset merkitsev(cid:228)t sit(cid:228), ett(cid:228) Tanskassa asuva yksityishenkil(cid:246) voi tuoda maahan k(cid:228)ytetyn auton Saksasta maksamatta tanskalaista ALV:t(cid:228), jos Saksassa on maksettu arvonlis(cid:228)vero j(cid:228)lleenmyyj(cid:228)n voittomarginaalista. Toisaalta tanskalainen j(cid:228)lleenmyyj(cid:228), joka tuo maahan saman auton, joutuu maksamaan tanskalaisen ALV:n saman auton t(cid:228)ydest(cid:228) hinnasta, ja h(cid:228)n voi saada Saksan ALV:n palautuksena. T(cid:228)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) hinta, jolla tanskalainen j(cid:228)lleenmyyj(cid:228) voi tarjota samaa autoa yksityishenkil(cid:246)lle, on huo- mattavasti korkeampi kuin se hinta, jolla saksalainen j(cid:228)lleen- myyj(cid:228) voi sit(cid:228) tarjota. Kantelija katsoi siten, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset johtivat syrjiv(cid:228)(cid:228)n kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymiseen ja olivat k(cid:228)ytettyjen tavaroiden ALV:st(cid:228) annetun direktiivin 94/5/EY vastaisia, sill(cid:228) kyseisen direktiivin perusperiaate on, ett(cid:228) ALV maksetaan kauppiaan voittomarginaalista. H. k(cid:228)(cid:228)ntyi asiassa komission puoleen, ja koska h(cid:228)n ei ollut tyy- tyv(cid:228)inen komission ensimm(cid:228)iseen vastaukseen, h(cid:228)n pyysi laki- miest(cid:228)(cid:228)n ja er(cid:228)st(cid:228) Euroopan parlamentin tanskalaista j(cid:228)sent(cid:228) k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n asiaa komission kanssa. Vastauksessaan lakimie- helle (3. maaliskuuta 1995) ja parlamentin j(cid:228)senelle (23. loka- kuuta 1995) komissio totesi, ett(cid:228) tanskalaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eiv(cid:228)t olleet alaa koskevien yhteis(cid:246)n direktiivien vastaisia. Asiasta vas- taava komission j(cid:228)sen totesi 23. lokakuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kir- jeess(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)Kiinnit(cid:228)tte [parlamenttiedustajanne kiinnitt(cid:228)(cid:228)] huomiota siihen, ett(cid:228) tanskalaisiin k(cid:228)ytettyjen autojen j(cid:228)lleenmyyjiin n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) koh- distuvan kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymi(cid:228), koska Tanskassa ja Saksassa sovelletaan erilaisia j(cid:228)rjestelmi(cid:228). Kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yhdenmukaistamisen t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa pelk(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n h(cid:228)iri(cid:246)tekij(cid:228)(cid:228)n ei voida oikeudellisesti puuttua. Muun muassa k(cid:228)ytettyihin tavaroihin sovellettavista erityisj(cid:228)rjeste- lyist(cid:228) annetun direktiivin 94/5/EY 28 o artiklan 2 kohdassa itse asiassa nimenomaisesti annetaan Tanskalle lupa poiketa margi- naalij(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). Jos kuitenkin haluatte esitt(cid:228)(cid:228) kommentteja tai ep(cid:228)r(cid:246)ik(cid:246) ottaa yhteytt(cid:228) PO XXI:n yksik(cid:246)ihin (cid:151) osasto 01. (cid:148) lis(cid:228)tietoja, (cid:228)lk(cid:228)(cid:228) Rekister(cid:246)intimaksuja koskevan toisen v(cid:228)itteen osalta asian tausta oli lyhyesti seuraava: Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin I-4509) 11. teki asiassa C-47/88 (Kok. 1988, s. joulukuuta 1990 antamassaan tuomiossa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kysymyksest(cid:228), olivatko maahan tuotavia k(cid:228)ytettyj(cid:228) autoja koskevat tanskalaiset rekis- ter(cid:246)intimaksut syrjiv(cid:228)(cid:228) verotusta, joka kiellet(cid:228)(cid:228)n EY:n perus- tamissopimuksen 95 artiklassa. Tanskalaisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaan maahan tuotaviin k(cid:228)ytettyihin autoihin sovelletaan moottoriajoneuvojen rekister(cid:246)intimaksua, joka on 90 % uuden auton arvosta, kun taas Tanskasta per(cid:228)isin oleviin k(cid:228)ytettyihin autoihin rekister(cid:246)intimaksua ei sovelleta. T(cid:228)m(cid:228)n perusteeksi Tanska esitti, ett(cid:228) koska maassa ei ole autoteollisuutta, kaikki Tanskasta per(cid:228)isin olevat k(cid:228)ytetyt autot on jossakin vaiheessa tuotu maahan uusina autoina. Uusiin autoihin sovellettiin rekister(cid:246)intimaksua, joka oli ALV mukaan luettuna 105 % nii- den hinnasta 19 750,00 Tanskan kruunuun asti ja 180 % lop- puhinnasta. Siten huomattava osa Tanskasta per(cid:228)isin olevan k(cid:228)ytetyn auton hinnasta koostui rekister(cid:246)intimaksuj(cid:228)(cid:228)m(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)ll(cid:246)in maahan tuotavien k(cid:228)ytettyjen autojen rekister(cid:246)intimak- sut olisi m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228) sellaiselle tasolle, jolla otetaan huomioon Tanskasta per(cid:228)isin olevien k(cid:228)ytettyjen autojen rekister(cid:246)intimak- suj(cid:228)(cid:228)m(cid:228). Vaikka tuomioistuin periaatteessa hyv(cid:228)ksyi n(cid:228)m(cid:228) perustelut, se katsoi, ett(cid:228) yleisesti ottaen Tanskan j(cid:228)rjestelm(cid:228) johti selke(cid:228)sti liialliseen maahan tuotavien k(cid:228)ytettyjen autojen verotukseen. J(cid:228)rjestelm(cid:228) oli siten EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan vastainen. Tuomioistuimen tuomion j(cid:228)lkeen Tans- kan viranomaiset loivat j(cid:228)rjestelm(cid:228)n, jonka tavoitteena oli peri- aatteessa varmistaa, ett(cid:228) maahan tuotaviin k(cid:228)ytettyihin autoihin ei kohdisteta suurempia rekister(cid:246)intimaksuja, jolloin auton kokonaisarvo on yht(cid:228) suuri kuin Tanskasta per(cid:228)isin olevan vas- taavan k(cid:228)ytetyn auton arvo. J(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) hoidetaan siten, ett(cid:228) ennen k(cid:228)ytetyn auton maahantuontia maahantuoja (yksityinen tai ammattimainen) voi hankkia v(cid:228)liaikaisen laskelman siit(cid:228), millaiseksi rekister(cid:246)intimaksu muodostuu. Tuonnin j(cid:228)lkeen viranomaiset m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)v(cid:228)t lopulta maksettavan rekister(cid:246)intimak- sun maahantuodun k(cid:228)ytetyn auton mahdollisen tarkastuksen j(cid:228)lkeen. H. katsoi, ett(cid:228) uusi j(cid:228)rjestelm(cid:228) toimi tavalla, joka edelleen oli perustamissopimuksen 95 artiklan vastainen. H(cid:228)nen mukaansa auton maahantuonnin j(cid:228)lkeen peritt(cid:228)v(cid:228)t lopulliset rekister(cid:246)inti- maksut saattoivat olla niin korkeat, ett(cid:228) autoa ei saatu myydyk- si. Maksuja ei t(cid:228)ten ollut m(cid:228)(cid:228)ritelty objektiivisesti. Menettelyt k(cid:228)ytetyn auton maahantuonnin yhteydess(cid:228) kestiv(cid:228)t my(cid:246)s huo- mattavan pitk(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten H. valitti asiasta komissiolle. Komissio vas- tasi 29. marraskuuta 1994 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) h(cid:228)nen valituk- seensa seuraavasti: (cid:148)Komissiolle 28. lokakuuta 1993 esitt(cid:228)m(cid:228)nne valituksen ja 24. helmikuuta 1994 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)nne teleksin johdosta ilmoitamme komission kantana seuraavaa: Toteatte, ett(cid:228) Tanskan ALV- ja rekister(cid:246)intimaksuj(cid:228)rjestelm(cid:228) vai- keuttaa k(cid:228)ytettyjen autojen tuontia muista j(cid:228)senvaltioista Tans- kaan myyntitarkoituksessa, koska maahan tuotavien k(cid:228)ytettyjen autojen hinta muodostuu niin korkeaksi, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t voi kilpailla alun perin Tanskassa rekister(cid:246)ityjen k(cid:228)ytettyjen autojen kanssa. V(cid:228)it(cid:228)tte t(cid:228)m(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n olevan perustamissopimuksen 95 artiklan vastainen. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/31 Tanskaan tuotavien k(cid:228)ytettyjen autojen rekister(cid:246)intimaksuja kos- kevia tanskalaisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) muutettiin Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen 11. joulukuuta 1990 asiassa 47/88 antaman tuomion johdosta. Tuomioistuin katsoi, ett(cid:228) k(cid:228)ytettyjen autojen rekister(cid:246)intimaksu oli syrjiv(cid:228) ja perustamissopimuksen 95 artik- lan vastainen. lainatuissa kirjeiss(cid:228)(cid:228)n. Lis(cid:228)ksi se totesi edelleen tutkivansa H:n v(cid:228)itteit(cid:228), joiden mukaan tanskalaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset olivat 95 artik- lan vastaisia, vaikka ne noudattivatkin direktiivin 94/5/EY 28 o artiklaa. Komissio totesi, ett(cid:228) v(cid:228)ite, ett(cid:228) direktiivi oli ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa, aiheutti ongelmia, joita sen oli analysoitava yksityiskohtaisesti. Komissio ilmoitti oikeus- asiamiehelle analyysinsa tuloksista 26. kes(cid:228)kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)- tyll(cid:228) kirjeell(cid:228)(cid:228)n. Se totesi: Vaikka olettekin ehk(cid:228) tietoinen k(cid:228)ytettyjen autojen rekister(cid:246)inti(cid:228) koskevista uusista tanskalaisista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228), haluaisin todeta, ett(cid:228) ne on esitetty 16. elokuuta 1993 moottoriajoneuvojen rekiste- r(cid:246)intimaksusta annetun tanskalaisen lain 665 nojalla annetussa asetuksessa, jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) maksun laskentaperustan arvioi kolme veroministeri(cid:246)n nimitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) arvioijaa. Arvioijiin kuuluu tekninen asiantuntija ja kaupan alan asiantuntija, jotka nimite- t(cid:228)(cid:228)n autonomistajien p(cid:228)(cid:228)j(cid:228)rjest(cid:246)jen suositusten mukaisesti. Ar- vioijille voidaan esitt(cid:228)(cid:228) valituksia tulli- ja veroviranomaisten m(cid:228)(cid:228)- ritt(cid:228)mist(cid:228) verotusarvoista. Edell(cid:228) mainittu asetus sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) menettelyn yksityiskohtaisen ku- vauksen, ja siin(cid:228) todetaan, ett(cid:228) maahan tuotavan k(cid:228)ytetyn auton rekister(cid:246)intimaksu perustuu sen todelliseen arvoon. Esitettyjen tie- tojen perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) kyseinen maksu ei yleisesti ottaen ole korkeampi kuin se, joka vastaa Tanskassa uutena rekis- ter(cid:246)idyn, saman tyyppisen ja ik(cid:228)isen k(cid:228)ytetyn auton arvoon sis(cid:228)l- tyv(cid:228)(cid:228) rekister(cid:246)intimaksuj(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228). Ajoneuvon arvioinnin perusta on joka maksetaan samanlaisesta ajoneuvosta tai normaali hinta, ajoneuvosta, joka on mahdollisuuksien mukaan samaa merkki(cid:228) tai mallia edustava ja normaalikuntoinen rekister(cid:246)intiajankohta- na. V(cid:228)hennyksi(cid:228) tai lis(cid:228)yksi(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n ajokilometrien, kunnon, parannusten ja muiden ominaisuuksien mukaan. Lopullinen hinta voi siten poiketa erilaisista hintaluetteloista yksil(cid:246)llisen arvioinnin perusteella. K(cid:228)ytettyjen autojen arvioitu rekister(cid:246)intimaksuvelvolli- nen hinta ei saa johtaa poikkeamiseen Tanskassa alun perin rekis- ter(cid:246)ityihin k(cid:228)ytettyihin autoihin virallisesti sovellettavista luettelo- hinnoista, jos osoitetaan, ett(cid:228) autot ovat joka suhteessa identtiset. Jos katsotte, ett(cid:228) lopullinen rekister(cid:246)intimaksuvelvollinen arvo on liian korkea verrattuna vastaavan Tanskassa ensirekister(cid:246)idyn ajo- neuvon arvoon, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) rekister(cid:246)intimaksuj(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n, kehotan Teit(cid:228) ottamaan yhteytt(cid:228) yksikk(cid:246)(cid:246)ni uudelleen ja esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yksi- tyiskohtaiset tiedot arvioinnista. (cid:148) Koska H. ei ollut tyytyv(cid:228)inen komission kumpaankaan vastauk- seen, h(cid:228)n kanteli oikeusasiamiehelle. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) komission vastaus ei pit(cid:228)nyt paikkaansa ja oli yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vas- tainen. Tutkimus Komission lausunto (cid:148)1. Ensinn(cid:228)kin katsomme, ett(cid:228) tapauksissa, joissa noudatetaan kuudennen ALV-direktiivin 28 o artiklassa tarkoitettuja (cid:146)eri- (erityisesti Tanskassa sen k(cid:228)ytt(cid:228)ess(cid:228) tyisi(cid:228) veroj(cid:228)rjestelyj(cid:228)(cid:146) mainitun artiklan 2 kohdassa annettua mahdollisuutta) ja poiketaan k(cid:228)ytettyjen tavaroiden j(cid:228)lleenmyynnin verotuksen normaalista j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), joka otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n direktiivill(cid:228) 94/5/EY, verokuormituksen ero perustuu Tanskassa voimassa olevan ALV-kannan (25 %) ja muissa j(cid:228)senvaltioissa sovel- lettavan verokannan v(cid:228)lisiin eroihin. Voidaan my(cid:246)s todeta, ett(cid:228) 28 o artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja c alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa s(cid:228)(cid:228)detyn tai jopa vaaditun v(cid:228)hennysmekanismin mukaisesti Tanskassa j(cid:228)lleen myyt(cid:228)vist(cid:228) k(cid:228)ytetyist(cid:228) autoista perityn veron ero, joka vaihtelee ajoneu- von alkuper(cid:228)j(cid:228)senvaltion mukaan, on suoranainen seuraus eri j(cid:228)senvaltioiden soveltamien ALV-kantojen erosta. Sivu- mennen voidaan my(cid:246)s todeta, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ALV-kantojen v(cid:228)li- nen ero perustuu yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228)n harkittuun valintaan, sill(cid:228) ALV-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n kaltaisessa yleisesti ottaen yhdenmu- kaistetussa veroj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228) tyytyi kuudennen direktiivin 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n jolloin j(cid:228)senvaltioille 15 prosentin v(cid:228)himm(cid:228)isverokannasta, joka on annettiin ep(cid:228)suorasti vapaus m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) ALV-kanta, mainittua alinta arvoa korkeampi. 2. Tilanne, jossa eri j(cid:228)senvaltioiden tuotteita tai kauppiaita kohdellaan eri tavalla (cid:151) kun ero johtuu yksinomaan kansal- listen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)jen v(cid:228)lisist(cid:228) eroista, kun niit(cid:228) ei ole (t(cid:228)y- sin) yhdenmukaistettu (cid:151) oli varsin hiljattain tuomioistui- men k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) 1. helmikuuta 1996 annetussa Perfili-tuo- miossa (1), jossa se totesi (tuomion kohta 17): (cid:146)Vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan on kuitenkin niin, ett(cid:228) vaikka 6, 52 ja 59 artiklalla kiellet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)sen- valtioita soveltamasta perustamissopimuksen soveltamis- alalla lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n kansallisuuden takia eri tavoilla, n(cid:228)m(cid:228) artiklat eiv(cid:228)t koske sellaisia mahdollisia eroja koh- telussa, joiden syyn(cid:228) voi olla eri j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nt(cid:246)jen erot, jos oikeuss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) sovelletaan kaikkiin nii- den soveltamisalaan kuuluviin henkil(cid:246)ihin objektiivisten arviointiperusteiden mukaan ja tekem(cid:228)tt(cid:228) eroa kansalli- suuden perusteella (ks. t(cid:228)st(cid:228) asia 1/78, Kenny, tuomio 28. 6. 1978, Kok. 1978 s. 1489, 18 kohta; yhdistetyt asiat C-251/90 ja 252/90, Wood ja Cowie, tuomio 7. 5. 1992, Kok. 1992, s. I-2873, 19 kohta ja yhdistetyt Vastauksessaan komissio v(cid:228)itti k(cid:228)sitelleens(cid:228) H:n tapausta asian- mukaisesti ja piti kiinni siit(cid:228), mit(cid:228) se oli asiasta esitt(cid:228)nyt edell(cid:228) (1) Asia C-177/94, rikosoikeudellinen menettely Gianfranco Perfili(cid:228) vastaan, Kok. 1996, s. I-161. C 300/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 asiat 185/78(cid:151)204/78, Van Dam en Zonen ym. , tuo- mio 3. 7. 1979, Kok. 1979, s. 2345, 10 kohta). (cid:146) (allevii- vaukset komission) 3. Katsomme, ett(cid:228) tuomioistuimen edell(cid:228) mainitussa Perfili-tuo- miossa ja monissa aikaisemmissa tuomioissa esiin tuoma hyvin yleinen tulkintaperiaate on t(cid:228)m(cid:228)n tapauksen olosuhtei- siin mukautettuna sovellettavissa kyseiseen ongelmaan, joka liittyy syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykseen (cid:151) 95 artikla (cid:151) joka on yleisesti ottaen hengelt(cid:228)(cid:228)n samanlainen kuin perus- tamissopimuksen 6, 52 ja 59 artikla, jotka tuomioistuin nimenomaisesti mainitsee. Jos yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228) suoraan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi yhten(cid:228)isen prosentin kaikkialla yhteis(cid:246)ss(cid:228) myyt(cid:228)vien tiettyjen tanskalaisten j(cid:228)lleenmyyjien tuotteiden hinnasta, osoittamat ongelmat katoaisivat. v(cid:228)itteest(cid:228) h(cid:228)n totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) joissakin tapauksissa Tanskan viranomaisten m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228) lopullinen maksu poikkesi huo- mattavasti alustavasta maksusta ja ett(cid:228) maahan tuotavien k(cid:228)y- tettyjen autojen arvioinnista vastaava henkil(cid:246)st(cid:246) ei ollut p(cid:228)te- v(cid:228)(cid:228). H(cid:228)n totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) ennen k(cid:228)ytetyn auton maahantuon- tia tuojaa vaadittiin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n auton rekister(cid:246)intiasiakirjat, jotta saadaan selville alustava maksu. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) vaa- timus merkitsi sit(cid:228), ett(cid:228) tuojan oli ostettava auto ilman ett(cid:228) h(cid:228)n tiet(cid:228)(cid:228) lopullista maksua, sill(cid:228) kukaan autojen j(cid:228)lleenmyyj(cid:228) ei luovuttaisi rekister(cid:246)intipapereja, ennen kuin h(cid:228)n on myynyt auton. Kantelija totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) tanskalaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ai- heuttivat ongelmia maahan tuotavien k(cid:228)ytettyjen autojen lea- sing-vuokrauksessa ja ett(cid:228) maahan tuotavia k(cid:228)ytettyj(cid:228) takseja ei kohdeltu samalla tavoin kuin alkuper(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n tanskalaisia k(cid:228)ytet- tyj(cid:228) takseja. Lis(cid:228)ksi h(cid:228)n v(cid:228)itti ja osoitti, ett(cid:228) Tanskassa asuva joka ty(cid:246)skenteli saksalaisen yrityksen palveluksessa henkil(cid:246), Saksassa, ei voinut t(cid:228)ysimittaisesti k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Tanskassa ty(cid:246)suhde- autoa, jonka yritys antoi h(cid:228)nen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) On my(cid:246)s syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228)kin hetkell(cid:228) ongelma Tanskassa j(cid:228)lleen myyt(cid:228)v(cid:228)n k(cid:228)ytetyn auton raskaammasta verokuormituksesta syntyy vain, kun kyseess(cid:228) on ajoneuvo, joka on per(cid:228)isin j(cid:228)senvaltiosta, jossa sovelletaan Tanskan ALV-kantaa alhaisempaa verokantaa. Veroero ei kuitenkaan vaikuttaisi k(cid:228)ytettyihin ajoneuvoihin, jotka on ostettu j(cid:228)sen- valtiosta, jossa ALV-kanta on sama kuin Tanskassa (esim. Ruotsi). Esimerkinomaisesti voidaan todeta, ett(cid:228) ajoneuvo, joka on per(cid:228)isin j(cid:228)senvaltiosta, jonka ALV on korkeampi saisi k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) edullisemman verokohtelun kuin 25 %, kuin sama k(cid:228)ytetty ajoneuvo Tanskasta ostettuna. 4. Edell(cid:228) esitetyn valossa katsomme, ett(cid:228) niiden veroerojen, jotka Tanskassa aiheutuvat siit(cid:228), ett(cid:228) kauppiaan on Tans- kassa v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228) eri suuruisia ALV-kantoja (cid:146)ostoverona(cid:146) siit(cid:228) (cid:146)luovutusverosta(cid:146), jonka h(cid:228)n on velvollinen maksamaan kuudennen direktiivin 28 o artiklan 1 kohdan mukaisesti, syyn(cid:228) ovat (cid:151) tuomioistuinta lainataksemme (cid:151) (cid:146)eri j(cid:228)sen- valtioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)jen erot(cid:146). On my(cid:246)s ilmeist(cid:228), ett(cid:228) (cid:146)osto-ALV(cid:146) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n objektiivisten kriteerien mukaisesti (cid:151) se on nimitt(cid:228)in (cid:146)siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa sovellettava verokanta, jossa 8 artiklan mukaisesti m(cid:228)(cid:228)ritetyn tavaran luovutuspaikan verovelvolliselle j(cid:228)lleenmyyj(cid:228)lle katso- taan sijaitsevan(cid:146). Tuotteen alkuper(cid:228) ei vaikuta t(cid:228)h(cid:228)n kritee- jota sovelletaan erottelematta kaikkiin j(cid:228)lleenmyyjiin, riin, joihin sovelletaan tanskalaista ALV-lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), sek(cid:228) kaikkiin Tanskassa j(cid:228)lleen myyt(cid:228)viin ajoneuvoihin. N(cid:228)iss(cid:228) oloissa emme katso Tanskan rikkovan perustamisso- pimuksen 95 artiklaa. (cid:148) Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan H. piti kiinni siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ollut k(cid:228)sitellyt h(cid:228)nen tapaustaan. Rekister(cid:246)intimaksuja koskevasta P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Molempien kysymysten osalta on muistettava, ett(cid:228) Euroopan oikeusasiamies ei voi tutkia kansallisten viranomaisten toimin- taa. Oikeusasiamies voi siten vain k(cid:228)sitell(cid:228) H:n alkuper(cid:228)ist(cid:228) v(cid:228)i- tett(cid:228), jonka mukaan komissio ei ollut k(cid:228)sitellyt h(cid:228)nen esitt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) asiaa asianmukaisesti. luoneet H:n rekister(cid:246)intimaksuja koskevan v(cid:228)itteen osalta oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli k(cid:228)sitellyt sit(cid:228) ja arvioinut sen. J(cid:228)ljelle j(cid:228)i siten kysymys siit(cid:228), oliko komission arvio oikea. J(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228), jonka Tanskan viranomaiset olivat tuomioistuimen edell(cid:228) mainitun tuomion j(cid:228)lkeen, pyrittiin varmistamaan, ett(cid:228) rekiste- r(cid:246)intimaksut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin siten, ett(cid:228) maahan tuotavan k(cid:228)ytetyn auton kokonaisarvo ei rekister(cid:246)intimaksu mukaan luettuna ylit- t(cid:228)nyt alkuper(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n tanskalaisen k(cid:228)ytetyn auton arvoa, mukaan luettuna se rekister(cid:246)intimaksu, joka maksettiin auton ollessa uusi. Komissio katsoi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228) oli sellaisenaan tuo- mioistuimen tuomion mukainen. Jos H:lla oli todisteita p(cid:228)in- vastaisesta, komissio pyysi h(cid:228)nt(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ne. Esiin ei tullut seikkoja, jotka olisivat osoittaneet t(cid:228)m(cid:228)n arvion virheelliseksi. On kuitenkin muistettava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n oikeutta koskevissa kysy- myksiss(cid:228). ilmeist(cid:228), ett(cid:228) H. ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli Kantelijan ALV-v(cid:228)itteen osalta oli k(cid:228)sitellyt sit(cid:228) ja arvioinut sen. Ratkaiseva kysymys oli siten j(cid:228)l- leen, oliko komission arvio oikea. Oli ja komissio olivat kiistatta todenneet, ett(cid:228) kyseiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset saattoivat tietyiss(cid:228) tapauksissa johtaa kilpailuhaittoihin tans- kalaisten ja saksalaisten j(cid:228)lleenmyyjien v(cid:228)lill(cid:228). Lis(cid:228)ksi H:n ja komission v(cid:228)lill(cid:228) vallitsi ilmeinen yksimielisyys siit(cid:228), ett(cid:228) tans- kalaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset olivat direktiivin 94/5/EY mukaan sallittuja. Kyse oli siten siit(cid:228), oliko direktiivill(cid:228) 94/5/EY sallittu j(cid:228)rjestelm(cid:228) perustamissopimuksen mukainen. Komissio oli todennut, ett(cid:228) jotka olivat mainitut haitat aiheutuivat ALV-kantojen eroista, 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/33 yhteis(cid:246)n oikeuden nykytilanteen valossa sallittuja. Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) haitat katoaisivat, jos Saksassa ja Tanskassa sovellettaisiin samaa ALV-kantaa. Komission arvio vaikutti siten oikealta. On kuitenkin muistettava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) koskevissa kysymyksiss(cid:228). mykset. Erityisesti ensimm(cid:228)isess(cid:228) menettelyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritellyt henkil(cid:246)st(cid:246)n p(cid:228)tevyysvaatimukset mit(cid:228)t(cid:246)itiin toisessa menet- telyss(cid:228). Seurauksena oli, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) hy(cid:246)dytti yrityksi(cid:228), joiden henkil(cid:246)st(cid:246)n p(cid:228)tevyys oli alhaisempi, ja erityisesti nykyist(cid:228) sopimusosapuolta. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella Euroopan oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) Euroopan komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Tutkimus Komission lausunto TARJOUSPYYNT(cid:214)MENETTELY TEKNISTEN PALVELUJEN TARVOA- MISESTA KOMISSIOLLE Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. V(cid:228)itetyist(cid:228) menettelyvirheist(cid:228) komission lausunnossa todettiin yhteenvetona seuraavaa: P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 817/19. 8. 96/0KA/NL-EN/IJH Euroopan komis- siota vastaan i) komissio l(cid:228)hetti tarjousasiakirjat kaikille tarjoamaan vali- tuille yrityksille samanaikaisesti kirjatulla kirjeell(cid:228); Kantelu Tri O. d. K. kanteli oikeusasiamiehelle elokuussa 1996 komission j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) tarjouspyynt(cid:246)kilpailusta. H(cid:228)nen konsulttiyhti(cid:246)ns(cid:228) oli esitt(cid:228)nyt tarjouksen teknisest(cid:228) avusta kansanterveyden ja ty(cid:246)turvallisuuden p(cid:228)(cid:228)osastolle (PO V/F). Komissio ilmoitti h(cid:228)nelle, ett(cid:228) se oli peruuttanut tarjouspyynn(cid:246)n tarjouspyynt(cid:246)- asiakirjoissa olleiden k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)svirheiden vuoksi ja ett(cid:228) se aikoi j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) uuden rajoitetun ja nopeutetun menettelyn. Kantelija osallistui menestyksett(cid:228) uuteen menettelyyn. ii) tarjousten vastaanottamiselle asetettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika oli 14. kes(cid:228)kuuta 1996. Komissio vastasi kantelijan faksilla l(cid:228)hett(cid:228)- miin tiedusteluihin puhelimitse 10. kes(cid:228)kuuta 1996, puoli- toista ty(cid:246)p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) faksin vastaanottamisen j(cid:228)lkeen. Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) se ei ollut vastannut kirjallisesti; iii) palveludirektiivin 11 artiklan 2 kohta tulee kyseeseen vain, kun sopimus on my(cid:246)nnetty neuvottelumenettelyss(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa k(cid:228)ytettiin nopeutettua rajoitettua menettely(cid:228). O. d. K. v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio oli rikkonut palveludirektiivin (1) menettelytapavaatimuksia, kun se ei ollut: Komission vastaus kantelijan iv) kohtaan oli yhteenvetona seu- raava: i) toimittanut toista tarjouspyynt(cid:246)(cid:228) koskevia asiakirjoja k(cid:228)yt- t(cid:228)en mahdollisimman nopeita viestint(cid:228)v(cid:228)lineit(cid:228) direktiivin 20 artiklan 3 kohdassa vaaditulla tavalla; ii) vastannut h(cid:228)nen faksilla l(cid:228)hett(cid:228)miins(cid:228) selvityspyynt(cid:246)ihin viimeist(cid:228)(cid:228)n nelj(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) ennen tarjousten vastaanottami- selle asetetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228) direktiivin 20 artiklan 2 kohdassa vaaditulla tavalla; iii) vastannut h(cid:228)nen pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) neuvotteluista, det(cid:228)(cid:228)n direktiivin 11 artiklan 2 kohdassa. joista s(cid:228)(cid:228)- a) kun ensimm(cid:228)isen tarjouspyynn(cid:246)n tarjoukset avattiin, huo- tulkinneet henkil(cid:246)resursseja mattiin, ett(cid:228) tarjoajat olivat koskevia erittelyj(cid:228) k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)svirheen johdosta eri tavoin. Erit- telyjen ranskankielisess(cid:228) toisinnossa viitattiin (cid:148)henkil(cid:246)(cid:246)n/ kuukausi(cid:148), kun taas saksan- ja englanninkielisess(cid:228) toisin- nossa viitattiin (cid:148)tuntiin/kuukausi(cid:148). Koska tarjoukset olivat vertailukelvottomia, komissio peruutti tarjouspyynt(cid:246)menet- telyn; b) asian kiireellisyyden vuoksi komissio j(cid:228)rjesti uuden tarjous- pyynn(cid:246)n nopeutettua rajoitettua menettely(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en; H(cid:228)n v(cid:228)itti my(cid:246)s: iv) ett(cid:228) ensimm(cid:228)isen tarjouspyynn(cid:246)n peruuttamisen todellisena syyn(cid:228) eiv(cid:228)t olleet k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)svirheet vaan lainvastaiset pyrki- c) lukuun ottamatta sit(cid:228), ett(cid:228) tarjouspyynt(cid:246) mukautettiin vas- taamaan uutta menettely(cid:228) ja k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)svirhe korjattiin, toisen tarjouspyynn(cid:246)n tekniset erittelyt olivat samat kuin ensim- m(cid:228)isenkin; (1) Neuvoston direktiivi 92/50/ETY, annettu 18. kes(cid:228)kuuta 1992, jul- kisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL L 209, 24. 7. 1992, s. 1. d) avoimesta menettelyst(cid:228) poiketen rajoitetussa menettelyss(cid:228) on kaksi erillist(cid:228) vaihetta: osallistuvien yritysten valinta, ja sen j(cid:228)lkeen sopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)minen. Henkil(cid:246)st(cid:246)n p(cid:228)te- vyysvaatimuksia sovellettiin valintavaiheessa; C 300/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 e) menettely(cid:228) noudatettiin asianmukaisesti, ja kilpailusta laa- dittu raportti osoitti, ett(cid:228) v(cid:228)ite aikaisemman sopimuspuolen suosimisesta oli t(cid:228)ysin perusteeton. Eri osaer(cid:228)t my(cid:246)nnettiin yrityksille, jotka esittiv(cid:228)t edullisimman tarjouksen. Kantelijan lis(cid:228)huomautukset Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija arvosteli komission vastausta yksi- tyiskohtaisesti ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio oli rikkonut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) julkisista hankinnoista ja syyllistynyt hallinnolliseen ep(cid:228)koh- taan. Huomautuksissaan kantelija arvosteli komission vastausta yksi- tyiskohtaisesti ja esitti uusia yksityiskohtia v(cid:228)itteist(cid:228)(cid:228)n. Huo- mautuksissa esitettiin seuraavat uudet seikat: H(cid:228)n vaati, ett(cid:228) komission olisi todistettava, ett(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)n p(cid:228)tevyytt(cid:228) koskevia valintaperusteita todella oli sovellettu, esit- t(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) h(cid:228)nelle yksityiskohtaiset tiedot ja asiakirjat, jotka koski- vat valituksi tulleen tarjoajan hakemusta ja t(cid:228)m(cid:228)n henkil(cid:246)st(cid:246)n p(cid:228)tevyytt(cid:228). i) direktiivin mukaisen neuvottelumenettelyn k(cid:228)ytt(cid:246) olisi ollut aiheellista, kun otettiin huomioon virheet alkuper(cid:228)isess(cid:228) menettelyss(cid:228), mukaan luettuna erot tarjouksen kohteena olevan k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sty(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n tulkinnassa; P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ii) kantelija kyseenalaisti sen, oliko komissio tarjouksia verra- tessaan todella k(cid:228)ytt(cid:228)nyt tarjousasiakirjoihin sis(cid:228)ltyneit(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)n laatukriteerej(cid:228) ja pystyik(cid:246) komissio osoitta- maan, ett(cid:228) valittu tarjoaja todella t(cid:228)ytti kriteerit. 1. V(cid:228)ite, ett(cid:228) palveludirektiivin menettelyj(cid:228) oli rikottu Lis(cid:228)tutkimukset Koska kantelijan huomautuksissa esitettiin uusia v(cid:228)itteit(cid:228), ne v(cid:228)litettiin komissiolle ja silt(cid:228) pyydettiin uutta lausuntoa. Komission vastaus Komission vastaus sis(cid:228)lsi seuraavat seikat: 1. 1 Varainhoitoasetuksen (1) 56 artiklassa yhteis(cid:246)n toimielimi(cid:228) vaaditaan noudattamaan palveludirektiivin velvoitteita, kun ne tekev(cid:228)t palvelusopimuksia, joissa kyseess(cid:228) oleva summa on yht(cid:228) suuri tai suurempi kuin kynnysarvo. Komissio ei ole kiist(cid:228)nyt kantelijan v(cid:228)itett(cid:228), ett(cid:228) direktiivi koskee kyseist(cid:228) tarjouspyynt(cid:246)(cid:228). 1. 2 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio rikkoi direktiivin 20 artiklan 3 kohtaa, kun se ei toimittanut tarjouspyynt(cid:246)asiakirjoja nopeita k(cid:228)ytt(cid:228)en mahdollisimman viestint(cid:228)v(cid:228)lineit(cid:228). Komission esitt(cid:228)m(cid:228)t todisteet, joita kantelija ei kiist(cid:228)nyt, osoittivat, ett(cid:228) asiakirjat l(cid:228)hetettiin kaikille tarjoamaan valituille yrityksille samanaikaisesti kirjatulla kirjeell(cid:228). Ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelijan lainaaman direktii- vin artiklan tarkoituksena on asettaa velvollisuuksia sek(cid:228) hankintaviranomaiselle ett(cid:228) tarjoajalle. i) ii) kantelijalla ei ollut perusteita vaatia neuvottelumenettely(cid:228), koska kyseess(cid:228) ei ollut menettelyvirhe vaan korkeintaan k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)skustannuksiin, tekstin tulkintavirhe. Mit(cid:228) jotta se ei syrjisi komissio vertasi huolellisesti tarjouksia, ket(cid:228)(cid:228)n tarjoajaa huolimatta eroista tarjouksissa; tuli rajoitetun nopeutetun menettelyn valintavaiheessa komissio tarkasti tarjotun henkil(cid:246)st(cid:246)n laadun ja p(cid:228)tevyyden eri tar- joajien antamien tietojen pohjalta. Vain valintakriteerit t(cid:228)yt- t(cid:228)ville tarjoajille l(cid:228)hetettiin tekniset erittelyt, jotka mahdol- listivat tarjouksen esitt(cid:228)misen. 1. 3 Kantelija v(cid:228)itti komission rikkoneen direktiivin 20 artiklan 2 kohtaa, kun se ei ollut toimittanut lis(cid:228)tietoja s(cid:228)(cid:228)detyn ajan kuluessa. Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) se ei ollut vastannut kantelijan lis(cid:228)tiedusteluun kirjallisesti. Asiasta kuitenkin keskusteltiin puhelimessa. Lis(cid:228)ksi 20 artiklan 2 kohtaa sovelletaan vain, kun tarjoaja on pyyt(cid:228)nyt lis(cid:228)tietoja (cid:148)ajois- sa(cid:148). Tosiseikkojen, sellaisina kuin ne n(cid:228)ytt(cid:228)ytyiv(cid:228)t oikeus- asiamiehen tutkimuksessa, perusteella oli siten kyseenalais- ta, oliko 20 artiklan 2 kohdan vaatimuksia rikottu. (1) Sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Eura- tom, EHTY) N:o 2333/95, EYVL L 240, 7. 10. 1995, s. 1. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/35 1. 4 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komission olisi pit(cid:228)nyt k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) neu- vottelumenettely(cid:228). Menettelyn valinta on palveludirektiivin vaatimusten mukaisesti hankintaviranomaisen teht(cid:228)v(cid:228). Lukuun ottamatta v(cid:228)itteit(cid:228), joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen jaksossa 3, oikeusasiamiehelle ei ole esi- tetty todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) direktiivin vaatimuksia rikottiin k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) nopeutettua rajoitettua menettely(cid:228) neuvottelu- menettelyn sijasta. 1. 5 Oikeusasiamiehen tutkimuksessa ei siten havaittu hallin- nollista ep(cid:228)kohtaa kantelun t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa. 3. 3 Edell(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2 kohdassa esitettyjen tulosten tarpeellisena pyyt(cid:228)(cid:228) valossa oikeusasiamies ei pit(cid:228)nyt komissiolta lis(cid:228)tietoja tai asiakirjoja tapauksen johdosta toteutetun tutkimuksen osana. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti 2. V(cid:228)ite lainvastaisista pyrkimyksist(cid:228) V˜ITE KILPAILUM˜˜R˜YSTEN RIKKOMISESTA 2. 1 Komissio kiisti v(cid:228)itteen, ett(cid:228) k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)svirheet eiv(cid:228)t olleet ensimm(cid:228)isen peruuttamisen tarjouspyynt(cid:246)menettelyn todellinen syy. Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisen lehden eri kieli- versioiden tutkimus vahvistaa, ett(cid:228) komission osoittamat erot ovat olemassa. 2. 2 Komissio kiisti, ett(cid:228) aikaisempi sopimuspuoli asetettiin etusijalle, ja vakuutti, ett(cid:228) tarjouspyynn(cid:246)n eri osaer(cid:228)t my(cid:246)nnettiin edullisimman tarjouksen esitt(cid:228)neille yrityksil- le. Lis(cid:228)ksi komissio totesi, ett(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)n laatua koskevia valintaperusteita sovellettiin nopeutetun rajoitetun menet- telyn valintavaiheessa. T(cid:228)m(cid:228) tapahtumien selostus on joh- donmukainen ja vastaa komission esitt(cid:228)mi(cid:228) asiakirjatodis- teita, ja kantelijalla on ollut tilaisuus esitt(cid:228)(cid:228) siit(cid:228) huomau- tuksia. Vaikka kantelija kiist(cid:228)(cid:228) komission selonteon oikeel- lisuuden, h(cid:228)n ei ole esitt(cid:228)nyt todisteita v(cid:228)itteidens(cid:228) tueksi. 2. 3 Oikeusasiamiehen tutkimuksessa ei siten havaittu hallin- nollista ep(cid:228)kohtaa kantelun t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa. 3. Tieto- ja asiakirjapyynn(cid:246)t 3. 1 Kantelija vaati, ett(cid:228) komission olisi toimitettava h(cid:228)nelle tietoja ja asiakirjoja osoittaakseen soveltaneensa laatua koskevia valintaperusteita. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 829/22. 8. 96/FDR/D/PD Euroopan komissiota vastaan Kantelu R. esitti hein(cid:228)kuussa 1996 Euroopan parlamentille vetoomuk- sen tavasta, jolla komissio oli k(cid:228)sitellyt h(cid:228)nen valitustaan. Vali- tuksessaan h(cid:228)n v(cid:228)itti tiettyjen autojen valmistajien ja maahan- tuojien syyllistyv(cid:228)n yhteis(cid:246)n kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten rikkomiseen. Elokuussa 1996 R. kanteli oikeusasiamiehelle samasta aiheesta. Syyskuussa 1996 Euroopan parlamentti totesi, ett(cid:228) R:n vetoo- mus koski v(cid:228)itetty(cid:228) hallinnollista ep(cid:228)kohtaa komission toimin- nassa. Se v(cid:228)litti vetoomuksen siksi oikeusasiamiehelle k(cid:228)sitelt(cid:228)- v(cid:228)ksi kanteluna. Kantelijan mukaan saksalaisten valmistajien autot ovat usein kalliimpia Saksassa kuin joissakin muissa j(cid:228)senvaltioissa, esim. jotkut Tanskassa, Alankomaissa ja Suomessa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Saksassa asuvat kuluttajat ottavat yhteytt(cid:228) muiden j(cid:228)senvaltioi- den autokauppiaisiin ostaakseen autonsa n(cid:228)ilt(cid:228). Tehdess(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)in he t(cid:246)rm(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t joskus ongelmiin, kuin esim. kieltoon myyd(cid:228) Saksassa asuville kuluttajille, kohtuuttomiin toimitusai- koihin tai keinotekoisesti korotettuihin hintoihin. 3. 2 Palveludirektiivin 12 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erityisesti tieto- jen ja perustelujen esitt(cid:228)misest(cid:228) hyl(cid:228)tyille tarjoajille. Komission asiakirjojen julkisuudesta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 94/90/EHTY, EY, Euratom (1). Kantelija ei esit- t(cid:228)nyt v(cid:228)itteit(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) direktiivin tai p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kyseisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) olisi rikottu. (1) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 94/90/EHTY, EY, Euratom, tehty 8. helmikuuta 1994, oikeudesta tutustua komission asiakirjoihin, EYVL L 46, 18. 2. 1994, s. 58. lukuisia kertoja ottanut yhteytt(cid:228) muissa j(cid:228)senvaltioissa R. oli toimiviin yksitt(cid:228)isiin autokauppiaisiin ostaakseen auton. Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n kohtasi joitakin edell(cid:228) mainitun kaltaisia ongelmia. R. katsoi, ett(cid:228) autojen myyntiin suhtauduttiin kieltei- sesti tai haluttomasti, kun kyseess(cid:228) oli toisessa j(cid:228)senvaltiossa asuva kuluttaja. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228) oli yhteis(cid:246)n kilpailu- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten vastaista, ja h(cid:228)n otti yhteytt(cid:228) komissioon. Sittem- min h(cid:228)n ja komissio k(cid:228)viv(cid:228)t aiheesta laajaa kirjeenvaihtoa, jonka pohjalta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) komissio ei periaatteessa kiist(cid:228)nyt valituksen tekij(cid:228)n lakin(cid:228)kemyst(cid:228), jonka mukaan esitetyt tapauk- set olivat kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten, mukaan luettuna komission ase- C 300/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 tus (EY) N:o 1475/95 (1), vastaisia. R. kuitenkin katsoi, ett(cid:228) komissio ei ollut toteuttanut toimenpiteit(cid:228) kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi. H(cid:228)n suhtautui erityisen tyytym(cid:228)tt(cid:246)- m(cid:228)sti kirjeeseen, jonka komissio oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt h(cid:228)nelle 28. kes(cid:228)- kuuta 1996. T(cid:228)ss(cid:228) kirjeess(cid:228) komissio viittasi R:n ja komission v(cid:228)liseen kirjeenvaihtoon ja pyrki selitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kysymyst(cid:228) koske- vaa politiikkaansa. Kyseiset kappaleet kuuluvat: iv) komissio ei suhtautunut osoitettuihin lain rikkomuksiin vakavasti; v) komissio arvioi virheellisesti, olisiko sen k(cid:228)ynnistett(cid:228)v(cid:228) menettelyt niit(cid:228) autojen valmistajia kohtaan, joiden v(cid:228)itet- tiin rikkovan kyseisi(cid:228) kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228); (cid:148)[- -] Koska komissio on yleisen edun mukaisesti toimiva vastuul- linen hallintoviranomainen, sen edellytet(cid:228)(cid:228)n varmistavan, ett(cid:228) EY:n kilpailupolitiikkaa noudatetaan, ja jos rikkomuksia ilmenee, ryhtyv(cid:228)n tarvittaviin organisatorisiin toimenpiteisiin, ja ennen kaikkea m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)v(cid:228)n painopisteet. T(cid:228)t(cid:228) valintaa tehdess(cid:228)(cid:228)n jotka ovat poliittiselta, komissio asettaa etusijalle ne tapaukset, taloudelliselta tai oikeudelliselta kannalta erityisen merkitt(cid:228)vi(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) periaate koskee luonnollisesti my(cid:246)s valitusten vastaanotta- mista ja k(cid:228)sittely(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) joudun kuitenkin muistutta- maan Teit(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) eurooppalaiset kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eiv(cid:228)t anna komissiolle mahdollistuutt auttaa yksityishenkil(cid:246)it(cid:228) pane- maan henkil(cid:246)kohtaisia oikeuksiaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228) on pohjim- miltaan kansallisten tuomioistuinten teht(cid:228)v(cid:228), sill(cid:228) ne voivat (cid:151) komissiosta poiketen (cid:151) my(cid:246)s m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) vahingonkorvausoi- keudesta [- -]. [- -] Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) yksitt(cid:228)istapauksissa auton ostaminen Suomesta tai Saksasta saattaa olla vaikeaa syist(cid:228), jotka kyseinen yksikk(cid:246) on jo selvitt(cid:228)nyt Teille kirjallisesti. Asianne johdosta t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) k(cid:228)ydyn kirjeenvaihdon suhteellisen mit- tava laajuus osoittaa, ett(cid:228) komissio on toteuttanut vastuualueensa piiriin kuuluvia toimenpiteit(cid:228). Koska EU:n miljoonat autoilijat haluavat ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228)sti ostaa autonsa mahdollisimman halvalla ja koska heill(cid:228) joskus on vaikeuksia tehd(cid:228) niin, komissio ei voi toteuttaa toimenpiteit(cid:228) kaikissa henkil(cid:246)kohtaiseen etuun liittyviss(cid:228) yksitt(cid:228)istapauksissa [- -](cid:148). Kantelija piti komission viittausta henkil(cid:246)kohtaiseen etuun liit- tyvist(cid:228) tapauksista aiheettomana, koska h(cid:228)n ajoi asiaa suuren yleis(cid:246)n edun nimiss(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten R. esitti kantelussaan kuusi v(cid:228)itt(cid:228)m(cid:228)(cid:228): i) komissio toimi passiivisesti ennen menettelyjen k(cid:228)ynnist(cid:228)- mist(cid:228); ii) komissio salli laittomat k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t sek(cid:228) asetuksen (EY) N:o 1475/95 jatkuvat ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)lliset rikkomiset; iii) komissio laiminl(cid:246)i noudatettavien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten valvonnan; (1) Komission asetus 1475/95/EY, annettu 28. kes(cid:228)kuuta 1995, perus- tamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajo- neuvojen j(cid:228)lleenmyynti(cid:228) ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin, EYVL L 145, 29. 6. 1995, s. 25, korvaa asiaa koskevan aikaisemman komission asetuksen N:o 123/85, EYVL L 15, 18. 1. 1985, s. 16. vi) komissio ei piitannut kansalaisen oikeudesta kannella. Lyhyesti sanottuna kantelu koski sit(cid:228), ett(cid:228) komissio oli toimi- nut passiivisesti valituksen aiheena olevassa kysymyksess(cid:228) tai ett(cid:228) komission toteuttamat toimenpiteet olivat olleet aiheetto- mia. Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio selitti, ett(cid:228) asia koskee yleisesti ottaen tietyist(cid:228) j(cid:228)senvaltioista per(cid:228)isin olevien uusien moottoriajoneuvojen rinnakkaisviennin v(cid:228)itet- tyj(cid:228) esteit(cid:228). Komission asetuksessa (EY) N:o 1475/95 todetaan ep(cid:228)suorasti, ett(cid:228) jakelija ei saa hyl(cid:228)t(cid:228) asiakkaan ostotarjousta tai pyyt(cid:228)(cid:228) korkeampaa hintaa vain siksi, ett(cid:228) kuluttaja asuu toi- sessa j(cid:228)senvaltiossa. T(cid:228)m(cid:228)n valituksen osalta komissio esitti perusteellisen selvityk- sen R:n kanssa k(cid:228)ym(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n kirjeenvaihdosta. R. oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt komissiolle vuodesta 1994 lukien 30 kirjett(cid:228), joissa h(cid:228)n valitti kuuden keskeisen saksalaisen autonvalmistajan toiminnasta. H(cid:228)n valitti my(cid:246)s n(cid:228)iden valmistajien viidess(cid:228) muussa j(cid:228)senval- tiossa toimivien maahantuojien k(cid:228)yt(cid:246)ksest(cid:228). Komissio tutki jotka koskivat n(cid:228)it(cid:228) v(cid:228)itettyj(cid:228) laittomia kaikki R:n syyt(cid:246)kset, k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Samalla komissio toistuvasti selitti R:lle, miten se suhtautui k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kysymykseen. Kilpailuasioista vastaavan komission j(cid:228)senen yhdess(cid:228) kirjeess(cid:228) R:lle ilmoitettiin, ett(cid:228) rik- komistapauksissa komissio ei ep(cid:228)r(cid:246)isi ryhty(cid:228) tarvittaviin orga- nisatorisiin toimenpiteisiin, vaikka sen olisikin teht(cid:228)v(cid:228) niin pai- nopisteidens(cid:228) mukaisesti. Komission j(cid:228)sen kuitenkin ilmoitti R:lle my(cid:246)s, ett(cid:228) ei ollut komission teht(cid:228)v(cid:228) auttaa yksityishenki- l(cid:246)it(cid:228) n(cid:228)iden subjektiivisten oikeuksien (tai ns. (cid:148)Partikularinteres- se(cid:148)) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa, vaan se on kansallisten tuomioistuinten teht(cid:228)v(cid:228). Komission lausunnossa todettiin my(cid:246)s, ett(cid:228) komission valitsema l(cid:228)hestymistapa vastaa ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuo- mioistuimen vahvistamia periaatteita. Komissio selitti, ett(cid:228) kyseisess(cid:228) tuomiossa vahvistettiin, ett(cid:228) komissio on velvollinen toimimaan yleisen edun mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee muun muassa sit(cid:228), ett(cid:228) komission olisi otettava huomioon hallinnolli- set voimavaransa, kun se asettaa yhteis(cid:246)n oikeuden rikkomisia koskevia valituksia t(cid:228)rkeysj(cid:228)rjestykseen. Komission j(cid:228)sen my(cid:246)s korosti sit(cid:228), ett(cid:228) on komission asia arvioida, onko olemassa todisteita, joiden perusteella kilpailuloukkaus voidaan todeta. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/37 Lopuksi komissio totesi, ett(cid:228) kysymys on luonteeltaan yleinen. Komissiolle esitet(cid:228)(cid:228)n runsaasti valituksia autojen myynnist(cid:228) EU:ssa, ja se k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) huomattavasti aikaa ja voimavaroja n(cid:228)iden valitusten seurantaan ja tutkimukseen, mukaan luettuna R:n valitukset. N(cid:228)iden olosuhteiden valossa komissio piti R:n syyt(cid:246)ksi(cid:228) perus- teettomina. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija korosti, ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) oli oikeus valittaa ja ett(cid:228) h(cid:228)n ei edustanut ainoastaan omaa henkil(cid:246)koh- taista etuaan; ett(cid:228) komissio ei vastannut h(cid:228)nen kirjeenvaih- toonsa tai ilmoittanut vastaanottaneensa h(cid:228)nen kirjeens(cid:228); ett(cid:228) rikkomisia tapahtui ja ett(cid:228) sek(cid:228) komissio ett(cid:228) Euroopan parla- mentti voisivat helposti todeta ne tutkimuksilla; ett(cid:228) komissio ei kuitenkaan tutkinut rikkomisia vaan osoitti miltei t(cid:228)ydellist(cid:228) passiivisuutta ja ett(cid:228) tavaroiden vapaata liikkuvuutta ei todelli- suudessa suojeltu miss(cid:228)(cid:228)n unionissa. Lopuksi h(cid:228)n eritteli erilai- sia toimenpiteit(cid:228), jotka komissio h(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n oli velvolli- nen toteuttamaan. Kantelija muistutti lis(cid:228)ksi syyt(cid:246)ksist(cid:228)(cid:228)n, jotka koskivat komis- sion passiivisuutta ja sit(cid:228), ett(cid:228) se sieti kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten v(cid:228)itet- tyj(cid:228) rikkomisia, sek(cid:228) tapoja, joilla toimielin h(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)isti vastuunsa kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamisen valvonnasta, jossakin m(cid:228)(cid:228)rin jopa petollisin keinoin. R:n mukaan komissio tuki rikkomisia ja oli t(cid:228)ysin puolueellinen autoteollisuuden hyv(cid:228)ksi. Lis(cid:228)ksi h(cid:228)n oheisti aineistoa, p(cid:228)(cid:228)asiassa sanomalehtiar- tikkeleita ja joidenkin valituksen aiheena olleiden yritysten hin- nastoja, jotka h(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n osoittivat, ett(cid:228) rikkomisia tapahtuu. R. pyysi oikeusasiamiest(cid:228) my(cid:246)s tutkimaan suoraan autojen val- mistajat ja maahantuojat, ja kanteli oikeusasiamiehelle asetuk- sesta (EY) N:o 1475/95 sellaisenaan. My(cid:246)hemm(cid:228)t tapahtumat jatkoi edelleen suoria Kanneltuaan oikeusasiamiehelle R. joulukuuta yhteyksi(cid:228) komissioon. Komissio l(cid:228)hetti R:lle 16. 1997 komission asetuksen 99/63/ETY 6 artiklan mukaisen kir- jeen, jossa se ilmoitti R:lle, ett(cid:228) se ei aikonut k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) muo- dollisia tutkimuksia R:n valituksia koskevien nelj(cid:228)n asian osalta, koska valituksen aiheena olleet asiat eiv(cid:228)t olleet yhteis(cid:246)n edun kannalta niin merkitt(cid:228)vi(cid:228), ett(cid:228) ne olisivat edellytt(cid:228)neet t(cid:228)llaisia tutkimuksia. R:(cid:228)(cid:228) pyydettiin halutessaan esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomau- tuksia t(cid:228)st(cid:228) alustavasta komission johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) kuuden vii- kon kuluessa. Kirje jakautui kahteen osaan, joista toisen otsik- kona oli (cid:148)V(cid:228)itt(cid:228)m(cid:228)nne(cid:148) ja toisen (cid:148)Komission lausunto(cid:148). Vii- meksi mainittu kuului seuraavasti: (cid:148)Asetuksen N:o 17 3 artiklan 2 kohdan mukaan luonnolliset henkil(cid:246)t joiden oikeutta asia koskee, voivat tehd(cid:228) hakemuksen. tai oikeushenkil(cid:246)t, Vaikka oletettaisiin, ett(cid:228) asia koskee Teid(cid:228)n oikeuttanne, on otet- tava huomioon seuraavat seikat. Jos komissio k(cid:228)ynnist(cid:228)isi muodollisen tutkimuksen, se aiheuttaisi kustannuksia, jotka olisivat suhteettomia asian merkityksen rajal- lisuuteen n(cid:228)hden. Yhteis(cid:246)n kilpailupolitiikan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta vastaavana yhteis(cid:246)n viranomaisena komission on palveltava yleist(cid:228) etua. Sill(cid:228) on teht(cid:228)viens(cid:228) hoitamista varten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n vain rajalliset hallinnolliset voimavarat, eik(cid:228) se voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) niit(cid:228) kaikissa sen tietoon saatetuissa tapauksissa. Komissiolle osoittamissanne kirjeiss(cid:228) valitatte siit(cid:228), ett(cid:228) autojen valmistajat ovat v(cid:228)itteenne mukaan valtuuttaneet mainitsemienne j(cid:228)senvaltioiden j(cid:228)lleenmyyj(cid:228)t yleisesti kielt(cid:228)ytym(cid:228)(cid:228)n myym(cid:228)st(cid:228) Teille autoa v(cid:228)lit(cid:246)nt(cid:228) uudelleen vienti(cid:228) varten, tai siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) olivat valmiita tekem(cid:228)(cid:228)n niin vain v(cid:228)itetysti kohtuuttomaan hin- taan. V(cid:228)it(cid:228)tte kirjeiss(cid:228)nne, ett(cid:228) subjektiivisia oikeuksianne on loukattu. Voitte vapaasti nostaa n(cid:228)iden oikeuksien rikkomista koskevan kanteen j(cid:228)senvaltioiden kansallisissa tuomioistuimissa. Kansalliset tuomioistuimet voivat soveltaa eurooppalaisia kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja (cid:151) komissiosta poiketen (cid:151) my(cid:246)s m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) vahingonkorvauk- sista. Lis(cid:228)ksi moottoriajoneuvojen myyntiin on vuodesta 1985 l(cid:228)htien sovellettu ryhm(cid:228)poikkeusasetusta. Komission 12. joulukuuta 1984 antama asetus (ETY) N:o 123/85 oli voimassa 1. hein(cid:228)- kuuta 1985(cid:151)30. kes(cid:228)kuuta 1995. Se korvattiin 1. hein(cid:228)kuuta 1995 komission asetuksella (EY) N:o 1475/95, annettu 28. kes(cid:228)kuuta 1995. Ryhm(cid:228)poikkeusasetusten tarkoituksena (cid:151) ja yhten(cid:228) etuna (cid:151) on osaksi antaa kansallisille tuomioistuimille mahdollisuus soveltaa eurooppalaista kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Ase- tuksen (EY) N:o 1475/95 6 artiklan 1 kohdan 7 alakohdassa muun muassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) poikkeusetu raukeaa automaattises- ti, jakelijoiden va- pautta hankkia moottoriajoneuvo yhteismarkkinoilla toimivalta valintansa mukaiselta verkkoon kuuluvalta yritykselt(cid:228) rajoitetaan suoraan tai ep(cid:228)suorasti. jos kuluttajien, valtuutettujen v(cid:228)litt(cid:228)jien tai Siten yhteis(cid:246)n etu ei ole riitt(cid:228)v(cid:228) antamaan komissiolle perusteet tutkimuksen k(cid:228)ynnist(cid:228)miseen. (cid:148) Vastauksessaan t(cid:228)h(cid:228)n kirjeeseen R. esitti komissiolle huomioita, joiden mukaan oli v(cid:228)(cid:228)rin katsoa, ett(cid:228) valitukset edustivat riitt(cid:228)- m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) yhteis(cid:246)n etua, ja h(cid:228)n esitti samat huomiot oikeusasia- miehelle. Huomioissaan R. totesi useaan kertaan, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) kir- jeell(cid:228) komissio oli hyl(cid:228)nnyt kaikki h(cid:228)nen valituksensa. Oli kuitenkin ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kirje koski vain nelj(cid:228)(cid:228) tapausta, joi- den tutkimisen komissio oli k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt R:n kirjeiden johdos- ta. R:n huomioiden j(cid:228)lkeen komission oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tehd(cid:228) lopulli- nen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s noiden nelj(cid:228)n tapauksen tutkimisen mahdollisesta lopettamisesta. Lis(cid:228)ksi oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio tutki edelleen kahta muuta tapausta, joiden tutkimisen se oli k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt R:n valitusten johdosta. C 300/38 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Muita seikkoja Siten oikeusasiamies ei voi tutkia autojen valmistajien ja maa- hantuojien v(cid:228)itettyj(cid:228) rikkomisia vaan ainoastaan n(cid:228)it(cid:228) rikkomi- sia koskevia komission tutkimuksia. On muistettava, ett(cid:228) komissio julkaisee vuosittain kilpailupoli- tiikkaa koskevan kertomuksen. Vuotta 1996 koskevan kerto- muksensa autoalaa koskevissa kohdissa 54(cid:151)55 komissio toteaa, ett(cid:228) se on saanut lukuisia valituksia kuluttajilta, jotka ovat t(cid:246)rm(cid:228)nneet merkitt(cid:228)viin ongelmiin ostaessaan autoa j(cid:228)sen- valtionsa ulkopuolelta. Euroopan parlamentti antoi normaalin k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan komission kertomuksesta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman, jossa se: (cid:148)Valittaa aitojen sis(cid:228)markkinoiden puuttumista moottoriajoneuvo- jen jakelussa ja huollossa, kuten kuluttajien lukuisat valitukset osoittavat; kehottaa komissiota turvaamaan lopullisesti vapaat markkinat, joilla j(cid:228)senvaltioiden kuluttajat voivat t(cid:228)ysin ongel- mitta ostaa auton oman valtionsa ulkopuolelta ja joilla ei ole mit(cid:228)(cid:228)n rinnakkaisen kaupan esteit(cid:228)(cid:148) (1). Lis(cid:228)ksi on pantava merkille, ett(cid:228) komissio teki tammikuussa 1998 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (2), jolla todettiin Volkswagenin syyllistyneen kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten rikkomiseen ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin yritykselle 102 jonka komissio miljoonan ecun sakot. Lehdist(cid:246)tiedotteessa, antoi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tehdess(cid:228)(cid:228)n, todettiin: (cid:148)Lausuntoa kommentoidessaan van Miert totesi, ett(cid:228) komissio ei ep(cid:228)r(cid:246)isi toteuttaa tarvittavia toimenpiteit(cid:228) suhteessa sellaisiin ajo- neuvojen valmistajiin, jotka eiv(cid:228)t noudattaneet moottoriajoneuvo- jen kauppaa koskevaa asetusta ((EY) N:o 1475/95). Sakon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on osoitus siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei aio siet(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisia k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja aikoo toimia yht(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)isesti kaikkia muita markkinoiden jakamiseen pyrkivi(cid:228) valmistajia kohtaan. (cid:148) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Oikeusasiamiehen toimivalta Huomautuksissaan R. pyysi oikeusasiamiest(cid:228) tutkimaan suo- raan kyseisi(cid:228) autojen valmistajia ja maahantuojia sek(cid:228) tarkaste- lemaan asetuksen (EY) N:o 1475/95 ansioita. Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti: (cid:148)Oikeusasiamies osallistuu [- -] [perustamissopimusten] mukai- sesti ep(cid:228)kohtien paljastamiseen yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnassa [- -]. Mink(cid:228)(cid:228)n muun viranomaisen tai kenenk(cid:228)(cid:228)n muun henkil(cid:246)n toiminnasta ei voi kannella oikeusasiamiehelle. (cid:148) (1) EYVL C 358, 24. 11. 1997, s. 55. (2) EYVL L 124, 25. 4. 1998, s. 60. Lis(cid:228)ksi ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)Euroopan unionin kansalaiset [- -] voivat [- -] saattaa oikeus- asiamiehelle k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi [- -] kantelun ep(cid:228)kohdasta [- -]. (cid:148) Kuten Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksessa 1995 todetaan, t(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) asetusten ja direktiivien kal- taisten yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten ansioiden tutkiminen ei kuulu oi- keusasiamiehen teht(cid:228)viin. Siten oikeusasiamies ei voinut k(cid:228)si- tell(cid:228) R:n v(cid:228)itett(cid:228) asetuksen (EY) N:o 1475/95 ansioista. Komission v(cid:228)itetty passiivisuus ja valittu toimintatapa 1. Ensimm(cid:228)iseksi on palautettava mieleen oikeudellinen kehys, jossa R:n kantelua oli k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228). sopimukset 2. Asiaoikeuden osalta perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa kiellet(cid:228)(cid:228)n kilpailua rajoittavat ja menettelytavat, jotka voivat vaikuttaa j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)li- seen kauppaan. Sen 85 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) 1 kohdan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eiv(cid:228)t koske tiettyj(cid:228) tapauksia. Neuvoston asetuksen 19/65/ETY mukaan komissiolla on valtuudet antaa t(cid:228)llainen julistus niiden soveltamatta j(cid:228)tt(cid:228)- misest(cid:228) yleisell(cid:228) asetuksella, ns. poikkeusasetuksella. T(cid:228)llai- sen yleisen asetuksen vaikutus on siten se, ett(cid:228) sopimuk- set, jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t asetuksessa asetetut ehdot, eiv(cid:228)t ole kiellettyj(cid:228) perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan nojalla. Jos sopimus ei toisaalta t(cid:228)yt(cid:228) ehtoja tai rikkoo nii- t(cid:228), se kuuluu periaatteessa 85 artiklan 1 kohdan kiellon piiriin. Moottoriajoneuvoalan osalta komissio on asetuk- sen 19/65/ETY nojalla antanut 28. kes(cid:228)kuuta 1995 ase- tuksen (EY) N:o 1475/95 perustamissopimuksen 85 artik- lan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajoneuvojen j(cid:228)lleen- myynti(cid:228) ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin. Asetuksen (EY) N:o 1475/95 6 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) asetusta ei sovelleta, jos valmistaja, tavarantoimittaja tai muu yritys suoraan tai ep(cid:228)suoraan pyrkii rajoittamaan kuluttajien vapautta hankkia uusi moottoriajoneuvo milt(cid:228) tahansa valtuutetulta v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)lt(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228). Siten t(cid:228)llainen menettely on periaatteessa kielletty perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa. 3. Asiaoikeuden toimeenpanon yhteydess(cid:228) tarvittavan pro- sessioikeuden osalta on muistettava, ett(cid:228) 85 artiklan 1 kohtaa voivat soveltaa sek(cid:228) komissio ett(cid:228) kansalliset viran- omaiset, mukaan luettuna kansalliset tuomioistuimet. Sit(cid:228) vastoin 85 artiklan 3 kohtaa voi soveltaa vain komissio. Komission ja kansallisten viranomaisten v(cid:228)list(cid:228) suhdetta k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n komission tiedonannossa (cid:148)komission ja j(cid:228)sen- v(cid:228)lisest(cid:228) valtioiden kilpailuviranomaisten kansallisten 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/39 yhteisty(cid:246)st(cid:228) yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamisalaan kuuluvien asioiden k(cid:228)sittelyss(cid:228)(cid:148), joka on julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228), EYVL C 313, 15. 10. 1997, s. 3, ja yhteisty(cid:246)t(cid:228) kansallisten tuomioistuinten kanssa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n niinik(cid:228)(cid:228)n komission tiedonannossa, joka julkaistiin EYVL:ss(cid:228) C 39, 13. 2. 1993, s. 6. Komission menettelyj(cid:228) koskevat keskeiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ovat l(cid:246)ydett(cid:228)viss(cid:228) neuvoston asetuksesta N:o 17, ja t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen 24 artiklan nojalla komissio on antanut yksi- tyiskohtaisempia asetuksen 99/63/ETY. Asetuksen N:o 17 3 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n: asetuksia, muun muassa (cid:148)1. Jos komissio hakemuksen perusteella tai omasta aloit- teestaan toteaa, ett(cid:228) perustamissopimuksen 85 tai 86 artik- laa rikotaan, se voi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) yritykset tai yri- tysten yhteenliittym(cid:228)t, joita asia koskee, lopettamaan t(cid:228)llai- sen rikkomisen. 2. Hakemuksen voi tehd(cid:228): a) j(cid:228)senvaltio; b) luonnollinen henkil(cid:246) tai oikeushenkil(cid:246), asian koskevan oikeuttaan. (cid:148) joka katsoo Asetuksen 99/63/ETY 6 artikla liittyy t(cid:228)h(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kseen. Sen 6 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)Jos komissio saatuaan asetuksen N:o 17 3 artiklan 2 koh- dan nojalla tehdyn hakemuksen katsoo, ett(cid:228) sill(cid:228) olevien tie- tojen perusteella ei ole riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) aihetta suostua hakemuk- seen, sen on ilmoitettava hakijoille perustelunsa ja asetettava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika, jonka kuluessa ne voivat antaa mahdollisen vas- tineensa kirjallisesti. (cid:148) On siten selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) henkil(cid:246)t, joiden oikeutta asia koskee, voivat tehd(cid:228) komissiolle perustamissopimuksen 85 artik- lan v(cid:228)itettyj(cid:228) rikkomuksia koskevan hakemuksen. Kun muistetaan, ett(cid:228) tuomioistuin on todennut, ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228)ll(cid:228) ei ole oikeutta pyyt(cid:228)(cid:228) komissiolta lopullista p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)st(cid:228) siit(cid:228), onko kyseess(cid:228) rikkominen vai ei, valitusta seu- raava menettely voidaan karkeasti kuvata seuraavasti: asetuksen 99/63/ETY 6 artiklan mukaisesti (cid:151) ns. 6 artik- lan kirje (cid:151) ja h(cid:228)nell(cid:228) on oikeus esitt(cid:228)(cid:228) huomautuksia, mutta h(cid:228)n ei voi riitauttaa kirjett(cid:228) yhteis(cid:246)n tuomioistui- missa. Jos komissio huomautuksia tarkasteltuaan pit(cid:228)ytyy n(cid:228)kemyksess(cid:228)(cid:228)n, se omaksuu lopullisen kannan, jonka valituksen tekij(cid:228) voi riitauttaa (1). On pantava merkille, ett(cid:228) siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228) katsoo, ett(cid:228) komissio on laiminly(cid:246)nyt valituksen johdosta toteutettavat toimenpiteet, yhteis(cid:246)n oikeusk(cid:228)y- t(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) 6 artiklan kirje lopettaa t(cid:228)m(cid:228)n lai- minly(cid:246)nnin (2). 4. 5. T(cid:228)t(cid:228) lyhyesti kuvailtua j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) kuitenkin t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n tuomioistuinten oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246), jonka mukaan komissio voi pid(cid:228)tty(cid:228) toimimasta valituksen johdosta sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) kyseess(cid:228) ei ole riitt(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n etu (3). Tuomioistuimet perustelevat t(cid:228)t(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n vastuu kilpailuasioissa muodostaa osan sill(cid:228) perustamissopimuk- sen vartijana olevasta yleisest(cid:228) velvollisuudesta valvoa velvollisuutta yhteis(cid:246)n oikeuden noudattamista; hoitaessaan komissiolla on velvollisuus ja oikeus asettaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)kseen tulevat asiat t(cid:228)rkeysj(cid:228)rjestykseen; kilpailun alalla arviointiperuste (cid:148)yhteis(cid:246)n etu(cid:148) on keskeinen ja lailli- nen arviointiperuste. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vallitsevan yksimielisyys sii- t(cid:228), ett(cid:228) jos komissio hylk(cid:228)(cid:228) valituksen, koska se ei koske yhteis(cid:246)n etua, valituksen kohteena olevan yrityksen puo- lustautumisoikeudet est(cid:228)v(cid:228)t komissiota ottamasta kantaa siihen, onko kyseess(cid:228) rikkominen vai ei. t(cid:228)t(cid:228) Yhteenvetona voidaan siten todeta, ett(cid:228) komission on toi- mittava, kun kyseess(cid:228) on hakemus, jonka on esitt(cid:228)nyt jota asia koskee. Se voi todeta, ett(cid:228) kantelu on henkil(cid:246), hyl(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228), koska kyseess(cid:228) ei ole riitt(cid:228)v(cid:228) (cid:148)yhteis(cid:246)n etu(cid:148), ja sen on sitten ilmoitettava t(cid:228)st(cid:228) valituksen tekij(cid:228)lle ns. 6 artiklan kirjeell(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) kirje lopettaa mahdollisen laimin- ly(cid:246)nnin, joka koskee kantelun johdosta toimimista. Kante- lun tekij(cid:228) voi esitt(cid:228)(cid:228) 6 artiklan kirjeest(cid:228) huomautuksia ja pit(cid:228)yty(cid:228) valituksessaan. Jos komissio pysytt(cid:228)ytyy kannas- saan, jonka mukaan valituksessa ei ole kyse (cid:148)yhteis(cid:246)n edusta(cid:148), se omaksuu t(cid:228)llaisen lopullisen kannan. Arvioi- dessaan (cid:148)yhteis(cid:246)n etua(cid:148) komission on toimittava laillisten valtuuksiensa rajoissa. Valituksen tekij(cid:228) voi riitauttaa komission lopullisen kannan. 6. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen voitiin arvioida R:n kantelu. Jos komissio alustavien tutkimusten j(cid:228)lkeen pit(cid:228)(cid:228) hake- musta perusteltuna, ja kyseinen yritys ei ole halukas sopi- maan asiaa, komissio voi k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) muodollisen rikko- mismenettelyn, johon liittyy kyseisen yritysten puolustau- tumisoikeuksien tiukka noudattaminen. Jos komissio alustavien tutkimusten j(cid:228)lkeen pit(cid:228)(cid:228) hake- musta perusteettomana, valituksen tekij(cid:228) saa t(cid:228)st(cid:228) tiedon 7. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) R. saattoi joidenkin vuosien kuluessa ep(cid:228)il- tyj(cid:228) rikkomistapauksia komission tietoon. Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio piti R:(cid:228)(cid:228) asetuksen N:o 17 3 artiklan 2 koh- (1) Katso tuomioistuimen tuomio 18. maaliskuuta 1997, C-282/95 P, GuØrin Automobiles, Kok. 1997, s. I-1503. asia (2) Katso muun muassa tuomioistuimen tuomio 18. lokakuuta 1979, asia 125/78, GEMA vastaan komissio, Kok. 1979, s. 3173. (3) Katso ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 18. syys- kuuta 1992, asia T-24/90, Automec II, Kok. 1992, s. II-2223. C 300/40 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 dassa tarkoitetulla tavalla henkil(cid:246)n(cid:228), jonka etu on kyseess(cid:228) kantelujen esitt(cid:228)misen yhteydess(cid:228). Komission lausunnosta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) yksi v(cid:228)itetyist(cid:228) rik- komisista ratkaistiin sen asiaan puuttumisen tuloksena ja ett(cid:228) muut tapaukset tutkittiin. Tutkimusten kuluessa komissio kirjoitti R:lle vuonna 1996 edell(cid:228) mainitun kirjeen, jossa se viittasi henkil(cid:246)kohtaista etua koskeviin tapauksiin. T(cid:228)m(cid:228) kirje n(cid:228)ytti noudattavan komission yleist(cid:228) linjaa sellaisena kuin se on muun muassa kuvattu edell(cid:228) esitetyss(cid:228) lainauksessa sen kilpailu- joka puoles- politiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta, taan perustuu Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuinten oi- keusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. V(cid:228)ite, jonka mukaan se muodostaa hal- linnollisen ep(cid:228)kohdan, ei siten vaikuttanut perustellulta. Joidenkin R:n valitusten johdosta k(cid:228)ynnistetyt tutkimukset olivat edelleen k(cid:228)ynniss(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa k(cid:228)sill(cid:228) ei ollut elementtej(cid:228), jotka olisivat osoittaneet, ett(cid:228) komissio ei olisi asianmukaista huolellisuutta tutkinut n(cid:228)it(cid:228) osoittaen hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteiden mukaisesti. valituksia 8. 9. 10. Nelj(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa, joita komissio tutki R:n valitusten johdosta, k(cid:228)ynnistetyt tutkimukset johtivat komission sii- hen alustavaan johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, ett(cid:228) R:n valitukset eiv(cid:228)t ja komissio ilmoitti edustaneet riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n etua, t(cid:228)st(cid:228) R:lle ns. 6 artiklan kirjeell(cid:228) 16. joulukuuta 1997. tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)n- Kuten edell(cid:228) on todettu, n(cid:246)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) t(cid:228)llainen kirje lopettaa mahdollisen lai- minly(cid:246)nnin, joka liittyy valituksen johdosta toimimiseen. Oli kuitenkin viel(cid:228) ep(cid:228)selv(cid:228)(cid:228), mink(cid:228) lopullisen johtop(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen komissio aikoi aikanaan tehd(cid:228), kun se olisi tarkas- tellut valituksen tekij(cid:228)n kattavia huomautuksia. N(cid:228)iss(cid:228) oloissa oikeusasiamiehen ei olisi ollut asianmukaista ryh- ty(cid:228) arvioimaan kirjeen ansioita. Kirje kuitenkin antoi oi- keusasiamiehelle lis(cid:228)huomautuksia aiheen muotoilla komission tiedoksi. 11. Nykytilanteen vallitessa oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) ei ollut perusteltua v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) komissio oli toiminut passiivisesti tai valinnut v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n toimintatavan. Vaikka R. olisi ehk(cid:228) halunnut, ett(cid:228) komissio uhraa enemm(cid:228)n voimavaroja t(cid:228)h(cid:228)n asiaan, ilmeisesti ollut joka oli h(cid:228)nelle t(cid:228)rke(cid:228), ei perusteltua v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) komissio olisi ollut passiivinen tai valinnut v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n toimintatavan. Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta Euroopan komissio ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt syyllistyneen hallin- nolliseen ep(cid:228)kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sitte- lyn. v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita. T(cid:228)m(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) merkitsee, ett(cid:228) oikeusasia- miehen olisi my(cid:246)s autettava turvaamaan kansalaisten asema edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) hyvi(cid:228) hallintok(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja kannusta- malla hallintoviranomaisia etsim(cid:228)(cid:228)n ratkaisuja, jotka pa- rantavat niiden suhteita kansalaisiin. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten Euroopan oikeusasiamies esitt(cid:228)(cid:228) seuraavat ehdotukset: 2. 3. Sen est(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228), ett(cid:228) ns. 6 artiklan kirje ei ole luonteeltaan sitova, komissio voisi omasta aloitteestaan pyrki(cid:228) esitt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n kirjeess(cid:228) kattavat ja riitt(cid:228)v(cid:228)t perusteet aikomuksel- leen lopettaa valitusasian k(cid:228)sittely, mill(cid:228) annettaisiin kan- salaiselle mahdollisuus t(cid:228)ysin ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) komission kanta ja esitt(cid:228)(cid:228) vastaavia huomautuksia. T(cid:228)m(cid:228) olisi ilmeisesti hyv(cid:228)n hallinnon periaatteiden mukaista. Lis(cid:228)ksi asioissa, jotka saattavat koskea yleist(cid:228) etua, komis- sio voisi ottaa huomioon sen, ett(cid:228) Euroopan kansalaisilla on ehk(cid:228) vain rajallisesti aikaa ja resursseja k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) oikeusk(cid:228)sittely oikeuksiensa puolustamiseksi, ja n(cid:228)in on viel(cid:228) suuremmassa m(cid:228)(cid:228)rin silloin, kun k(cid:228)sittely olisi k(cid:228)yn- nistett(cid:228)v(cid:228) toisessa j(cid:228)senvaltiossa kuin miss(cid:228) kansalainen asuu. HARJOITTELIJAEHDOKKAIDEN VALINTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 846/29. 8. 96/AISR/ES/JMA Euroopan komissiota vastaan Kantelu S. kanteli oikeusasiamiehelle elokuussa 1996 ja v(cid:228)itti komis- sion j(cid:228)tt(cid:228)neen vastaamatta h(cid:228)nen kirjeisiins(cid:228). Kun S:(cid:228)(cid:228) ei ollut valittu ensimm(cid:228)isen hakemuksen j(cid:228)lkeen vuonna 1995, h(cid:228)n haki maaliskuussa 1996 uudelleen harjoitte- lujaksolle komissioon. Vaikka S:ll(cid:228) oli hyv(cid:228) akateeminen ja ammatillinen p(cid:228)tevyys, joka suurimmalta osin liittyi Euroopan unionin toimintaan, h(cid:228)nen hakemuksensa karsittiin valintame- nettelyn ensimm(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa. H(cid:228)n kirjoitti komissiolle tou- ko- ja hein(cid:228)kuussa 1996 ja pyysi sek(cid:228) perusteita sille, miksi h(cid:228)net oli karsittu ensimm(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa, ett(cid:228) tietoja valinta- menettelyss(cid:228) k(cid:228)ytetyist(cid:228) yleisist(cid:228) kriteereist(cid:228). Koska S. ei saanut vastausta kirjeisiins(cid:228), h(cid:228)n teki kantelun oi- keusasiamiehelle. Tutkimus Lis(cid:228)huomautuksia Komission lausunto 1. Euroopan oikeusasiamies luotiin muun muassa paran- tamaan Euroopan toimielinten ja Euroopan kansalaisten Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio ensiksi pahoitteli sit(cid:228), ett(cid:228) se ei ollut vastannut S:n kirjeisiin. Se 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/41 totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) harjoittelijayksikk(cid:246) ei ollut saanut hein(cid:228)kuussa 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tty(cid:228) kirjett(cid:228). Komissio toimitti my(cid:246)s joukon luottamuksellisia asiakirjoja lokakuun oikeusasiamiehen tarkasteltaviksi. Kyseess(cid:228) olivat 1996 harjoittelujaksoa varten valittujen hakijoiden hakemukset, joita komissio oli k(cid:228)ytt(cid:228)nyt lopullisen valintansa perustana. Komission mukaan se sai espanjalaisilta hakijoilta 936 hake- musta lokakuussa 1996 alkavalle harjoittelujaksolle. Menettelyn ensimm(cid:228)isen vaiheen j(cid:228)lkeen 157 n(cid:228)ist(cid:228) merkittiin esivalinta- luetteloon ((cid:148)sininen kirja(cid:148)). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Komissio totesi, ett(cid:228) kaikkia hakemuksia oli tarkasteltu objektii- visten valintaperusteiden mukaisesti, jotka on esitetty sovellet- tavissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiss(cid:228). Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) S:n p(cid:228)tevyys oli eritt(cid:228)in hyv(cid:228) ja vastasi valituiksi tulleiden hakijoiden p(cid:228)tevyytt(cid:228). Kenell(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n hakijalla ei kuitenkaan ollut oikeutta harjoittelijapaikkaan, ja koska hakemuksia oli runsaasti, oli v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), ett(cid:228) joitakin erit- t(cid:228)in hyvi(cid:228) hakijoita ei voitaisi valita. Komissio totesi, ett(cid:228) se oli hiljattain ottanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tiukem- man ja j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisemm(cid:228)n tavan k(cid:228)sitell(cid:228) hakemuksia voidak- seen minimoida eritt(cid:228)in arvokkaiden ehdokkaiden j(cid:228)(cid:228)misen vaille harjoittelupaikkaa. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan S. korosti, ett(cid:228) komission valintamenettelys- s(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228) oli hyvin ep(cid:228)selv(cid:228). Kantelija oli edel- leen tyytym(cid:228)t(cid:246)n komission vastaukseen, joka h(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n oli liian yleinen. Lis(cid:228)tutkimukset Koska komission lausunnossa ei k(cid:228)sitelty joitakin kantelun kes- keisi(cid:228) seikkoja, oikeusasiamies pyysi lis(cid:228)tietoja uudesta valinta- menettelyst(cid:228). Voidakseen lis(cid:228)ksi arvioida, oliko se harjoittelijoi- den valintamenettely, johon S. oli osallistunut, asianmukainen, oikeusasiamies pyysi joitakin lis(cid:228)tietoja, kuten espanjalaisten hakijoiden hakemuksia. Vastauksessaan komissio selitti, ett(cid:228) uudessa valintamenette- lyss(cid:228) kutakin kansalaisuutta varten luotiin komission virkamie- hist(cid:228) koostuvat esivalintaryhm(cid:228)t. N(cid:228)ihin ryhmiin kuului sek(cid:228) sellaista komission henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228), jolla oli kokemusta henkil(cid:246)st(cid:246)- ja palvelukseenottoasioissa, ett(cid:228) hiljattain palvelukseen otettuja virkamiehi(cid:228). Heid(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n oli seuloa hakemukset nouda- tettavissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiss(cid:228) annettujen valintaperusteiden sek(cid:228) haki- joiden ilmoittamien toivomusten mukaisesti. Oikeusasiamies v(cid:228)litti komission toimittamat, uutta valintame- nettely(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)t asiakirjat kantelijalle ja pyysi t(cid:228)t(cid:228) kommen- toimaan toimielimen aloitteita. T(cid:228)h(cid:228)n kirjeeseen ei saatu vas- tausta. Euroopan yhteis(cid:246)jen komission palveluksessa tapahtuvaa har- joittelua koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten 15 ja 16 artiklan (komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 16. maaliskuuta 1976) mukaisesti hakijat valitaan sen p(cid:228)tevyyden perusteella, jonka he ovat hankkineet opintojensa aikana, ja sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n sopiva maantieteel- linen tasapaino. Valintaprosessissa asetetaan etusijalle hakijat, jotka ovat opiskelleet Euroopan yhdentymist(cid:228) tai hankkineet jonkin verran sit(cid:228) koskevaa ammattikokemusta. T(cid:228)m(cid:228)n valintaprosessin luonteesta johtuen nimitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) viran- omaisella on harkintavaltaa. Harkintavaltaansa k(cid:228)ytt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n komission on otettava huomioon hakijoiden ansiot edell(cid:228) mai- nituissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiss(cid:228) esitetyll(cid:228) tavalla. Varmistaakseen, ett(cid:228) komission harkintavallan k(cid:228)ytt(cid:246) t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli noudattanut hyv(cid:228)n hallinnon periaatteita, oi- lokakuun 1996 harjoittelijavalinnoissa keusasiamies tarkasteli menestyneiden espanjalaisten hakijoiden hakemuksia. Koska kaikkien hakijoiden ammattikokemus ja p(cid:228)tevyys olivat hyv(cid:228)t, oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei ilmennyt. Mit(cid:228) tuli niihin yleisiin valintaperusteisiin, joita komission yksi- k(cid:246)t k(cid:228)yttiv(cid:228)t hakijoiden valinnassa, oikeusasiamies pani merkil- le, ett(cid:228) toimielin oli ottanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n uuden menettelyn var- mistaakseen tehokkaamman ja objektiivisen valinnan. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti EUROOPAN SOSIAALIRAHASTOA KOSKEVA PETOS: V˜ITE UCLAF:N LAIMINLY(cid:214)NNIST˜ P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 943 / 14. 10. 96 / Open Line / GR / BB / OV Euroopan komissiota vastaan Kantelu I. kanteli oikeusasiamiehelle lokakuussa 1996 komission petos- ten vastaisesta yksik(cid:246)st(cid:228) (UCLAF:sta). H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) yksik(cid:246)ll(cid:228) ei ollut tai se kielt(cid:228)ytyi antamasta tietoja petossyyt(cid:246)ksist(cid:228), jotka koskivat Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmien hallintoa Kreikassa. I. kanteli Ateenassa toimivan kreikkalaisen aloiteryh- m(cid:228)n puolesta. C 300/42 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Syyskuun 1995 ja kes(cid:228)kuun 1996 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana kantelija kir- joitti UCLAF-osastolle kolme kirjett(cid:228), joissa h(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) vuo- sina 1994(cid:151)1996 ESR:n varojen hoidossa Kreikassa oli ilmen- nyt ep(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisyyksi(cid:228). H(cid:228)n pyysi yhteis(cid:246)n viranomaisia toi- mimaan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti. Vastauksena ensimm(cid:228)iseen kirjeeseens(cid:228) h(cid:228)n sai UCLAF-osastolta vakiovastauksen, jossa h(cid:228)nt(cid:228) kiitettiin mielenkiinnosta ja todettiin yleisesti, ett(cid:228) tutkimuksiin ryhdyt- t(cid:228)isiin. I. kirjoitti UCLAF:lle uudelleen ja esitti lis(cid:228)(cid:228) yksityiskohtaisia tietoja. Kirjeeseen ei vastattu. Niinp(cid:228) I. l(cid:228)hetti UCLAF:lle kol- mannen kirjeen, jossa h(cid:228)n toisti toisen kirjeens(cid:228) tiedot ja lis(cid:228)si uusia tietoja v(cid:228)itetyist(cid:228) ep(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisyyksist(cid:228). Vastauksena kol- manteen kirjeeseen kantelija sai UCLAF-osastolta uuden 7. elo- kuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyn vakiokirjeen, jossa todettiin, ett(cid:228) se tutki asiaa ja ryhtyisi aiheellisiin toimenpiteisiin. Kantelussaan oikeusasiamiehelle I. pyysi t(cid:228)t(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n lopun v(cid:228)itetyist(cid:228) hallinnollisista virheist(cid:228) ESR:n toiminnassa Kreikassa. H(cid:228)n kanteli my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nen kirjeisiins(cid:228) ei ollut reagoitu riitt(cid:228)v(cid:228)sti. Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi ensiksi, ett(cid:228) kantelijalle oli l(cid:228)hetetty ensimm(cid:228)inen ja my(cid:246)hem- min toinen vastaanottoilmoitus, ja ett(cid:228) kantelijalta saadut tiedot oli v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti tutkittu UCLAF-osastossa. Komissio totesi lis(cid:228)k- si, ett(cid:228) marraskuussa 1995 sen yksik(cid:246)t olivat pyyt(cid:228)neet Kreikan joista oli esitetty viranomaisilta tietoja niist(cid:228) ESR-hankkeista, ep(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisyyssyyt(cid:246)ksi(cid:228). Kreikan viranomaiset toimittivat n(cid:228)m(cid:228) tiedot maaliskuussa 1996. lokakuuta 1996, N(cid:228)iden tietojen pohjalta komissio teki tutkimuksia itse paikalla 29. (cid:151)31. ja niiss(cid:228) otettiin huomioon my(cid:246)s kantelijan toimittamat lis(cid:228)tiedot. Yhdess(cid:228) kantelijan mainitse- mista j(cid:228)rjest(cid:246)ist(cid:228) vierailtiin, jotta voitiin arvioida t(cid:228)m(cid:228)n elimen roolia ESR-hankkeiden hallinnoinnissa ja seurannassa sek(cid:228) tar- kastaa kantelijan esitt(cid:228)m(cid:228)t syyt(cid:246)kset. Hankkeiden tarkastuksen yhteydess(cid:228) paljastui joitakin projekti- menoja, jotka eiv(cid:228)t olleet hyv(cid:228)ksytt(cid:228)viss(cid:228). Kansalliset viran- omaiset olivat samaa mielt(cid:228) tutkimuksen tuloksista ja lupasivat tehd(cid:228) tarvittavat korjaukset ja ulottaa valvontansa kaikkiin kyseisen tuen saajan hankkeisiin. Komissio totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) sen yksik(cid:246)t tekiv(cid:228)t Kreikassa vuo- sina 1995(cid:151)1996 sarjan tarkastuksia, joiden tuloksena hyl(cid:228)ttiin kaikki Kreikan ammattikoulutuskeskusten (KEK) todistukset ja vaadittiin Kreikan todistusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n uudistamista. Edell(cid:228) esitettyjen tietojen nojalla komissio totesi lopuksi, ett(cid:228) sen suhtautuminen kantelijan toimittamiin tietoihin ei ollut passiivinen, mutta ett(cid:228) UCLAF-osaston toiminta ja teht(cid:228)v(cid:228)t eiv(cid:228)t sallineet paljastaa yksityiskohtia sen toimista. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija totesi, ett(cid:228) komissio ei ollut otta- nut huomioon kaikkia h(cid:228)nen syyt(cid:246)ksi(cid:228)(cid:228)n ja ett(cid:228) sen johtop(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kset olivat ep(cid:228)t(cid:228)ydelliset. T(cid:228)sm(cid:228)llisemmin kantelija totesi, ett(cid:228) UCLAF-osaston suorittamassa tutkimuksessa ei ollut tutkittu kaikkia tapauksia, joista h(cid:228)n oli esitt(cid:228)nyt syyt(cid:246)ksi(cid:228). H(cid:228)n liitti oheen muistion syyt(cid:246)ksist(cid:228)(cid:228)n. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Oikeusasiamiehelle esitetty pyynt(cid:246) tehd(cid:228) loppu ESR:n varojen hallinnoinnin virheist(cid:228) 1. 1 Vastuu yhteis(cid:246)n taloudellisiin etuihin vaikuttavien petos- ten vastaisista toimista on ensisijaisesti j(cid:228)senvaltioilla, joi- den on EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan mukai- sesti ryhdytt(cid:228)v(cid:228) samoihin toimenpiteisiin suojatakseen yhteis(cid:246)n taloudellisia etuja petolliselta menettelylt(cid:228) kuin ne noudattavat suojellakseen omia taloudellisia etujaan. Komissio jakaa j(cid:228)senvaltioiden kanssa t(cid:228)m(cid:228)n vastuun ylei- sen teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) puitteissa, jonka mukaan sen kuuluu var- mistaa yhteis(cid:246)n talousarvion asianmukainen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- pano. Mit(cid:228) tulee rakennerahastoista rahoitettavien toimiin, sek(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ett(cid:228) komission vastuu varainhoidon valvonnasta on m(cid:228)(cid:228)ritelty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2082/93 23 artiklassa (1). 1. 2 Rakennerahastoista rahoitettujen toimintojen varainhoi- don lopullisesta valvonnasta vastaa tilintarkastustuomiois- tuin, joka EY:n perustamissopimuksen 188 c artiklan 2 kohdan mukaan tarkastaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sek(cid:228) varmistautuu siit(cid:228), ett(cid:228) varain- hoito on ollut moitteetonta. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) EY:n perus- tamissopimuksen 188 c artiklan 3 kohdassa erityisesti val- tuutetaan tilintarkastustuomioistuin tekem(cid:228)(cid:228)n tarkastuksia paikalla j(cid:228)senvaltioissa. 188 c artiklan 4 kohdan mukaan tilintarkastustuomioistuin voi my(cid:246)s milloin tahansa, var- (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2082/93, annettu 20. hein(cid:228)kuuta 1993, EYVL L 193, 1993, s. 20. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/43 sinkin erityiskertomuksin, esitt(cid:228)(cid:228) huomautuksia yleisist(cid:228) kysymyksist(cid:228). 1. 3 EY:n perustamissopimus antaa Euroopan oikeusasiamie- helle valtuudet tutkia vain yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitos- ten toiminnassa mahdollisesti ilmenevi(cid:228) ep(cid:228)kohtia. Oi- keusasiamiehell(cid:228) ei ole toimivaltaa tutkia mahdollisia ep(cid:228)- kohtia kansallisten viranomaisten toiminnassa, kuten t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa kreikkalaisten julkisten ja yksityisten elinten toiminnassa. 1. 4 Mit(cid:228) tulee kantelijan pyynt(cid:246)(cid:246)n tehd(cid:228) loppu ESR-varojen v(cid:228)itetyst(cid:228) virheellisest(cid:228) hallinnoinnista Kreikassa, oikeus- asiamiehell(cid:228) ei edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) ole valtuuksia tutkia mahdollisia hallinnollisia ep(cid:228)kohtia kansallisella tasolla. 2. V(cid:228)ite UCLAF-osaston puutteellisesta reagoinnista 2. 1 Kantelija l(cid:228)hetti UCLAF:lle syyskuun 1995 ja kes(cid:228)kuun 1996 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana kolme kirjett(cid:228). Ensimm(cid:228)iseen ja kol- manteen kirjeeseen vastattiin kirjeill(cid:228), joissa kantelijaa kii- tettiin mielenkiinnosta ja todettiin yleisesti, ett(cid:228) tutkimuk- set olivat meneill(cid:228)(cid:228)n ja aiheellisiin toimenpiteisiin ryhdyt- t(cid:228)isiin. Kantelija katsoi, ett(cid:228) h(cid:228)nen kirjeisiins(cid:228) ei ollut rea- goitu riitt(cid:228)v(cid:228)sti. 2. 4 T(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen pohjalta oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) UCLAF-osas- tolla oli oikeus olla paljastamatta tutkimuksensa tuloksia kantelijalle, koska sen ty(cid:246) vaati sit(cid:228). Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) tietojen antaminen kolmansille osapuolille meneill(cid:228)(cid:228)n olevista komission tutkimuksista, jotka koskivat jossakin j(cid:228)senvaltiossa ilmenneit(cid:228) petoksia, sek(cid:228) niiden tuloksista, voisi vaarantaa UCLAF-osaston k(cid:228)ynniss(cid:228) olevat tutkimuk- set. 2. 5 N(cid:228)iden syiden johdosta sit(cid:228), ett(cid:228) UCLAF-osasto ilmoitti vastauksessaan kantelijalle vain yleisesti meneill(cid:228)(cid:228)n ole- vista tutkimuksista eik(cid:228) antanut yksityiskohtaisia tietoja rahastojen v(cid:228)itettyj(cid:228) hallintovirheit(cid:228) koskevista tutkimuk- sistaan, ei voinut pit(cid:228)(cid:228) hallinnollisena ep(cid:228)kohtana. 3. V(cid:228)ite, ett(cid:228) UCLAF ei toiminut kantelijan syyt(cid:246)sten pohjalta 3. 1 Komission lausunnossa esitettyjen tietojen pohjalta oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) saatuaan kantelijan ensimm(cid:228)iseen kirjeeseen sis(cid:228)ltyneet syyt(cid:246)kset virheist(cid:228) ESR-varojen hallinnoinnissa UCLAF alkoi v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti tutkia n(cid:228)it(cid:228) syyt(cid:246)ksi(cid:228). K(cid:228)vi my(cid:246)s ilmi, ett(cid:228) UCLAF tutki asiaa ja teki paikalla tutkimuksia ja muita tarkastuksia. Huomautuksissaan komission lausun- nosta kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) UCLAF-osaston tarkastus oli ollut ep(cid:228)t(cid:228)ydellinen eik(cid:228) siin(cid:228) ollut tutkittu kaikkia syyt(cid:246)k- si(cid:228). 2. 2 Komissio huomautti, ett(cid:228) 6. syyskuuta 1995 l(cid:228)hetettyyn kirjeeseen oli l(cid:228)hetetty ensimm(cid:228)inen vastaanottoilmoitus ja kahdesta muusta kirjeest(cid:228) toinen vastaanottoilmoitus. Se totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) vastaanotettuaan syyt(cid:246)kset UCLAF- osasto ryhtyi v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti tutkimaan kantelijalta saatuja tietoja. Komissio totesi kuitenkin, ett(cid:228) UCLAF-osaston toi- minta ja teht(cid:228)v(cid:228)t eiv(cid:228)t mahdollistaneet sen ty(cid:246)t(cid:228) koske- vien yksityiskohtien paljastamista. 3. 2 Oikeusasiamiehen toimistosta otettiin yhteytt(cid:228) UCLAF- osastoon, l(cid:228)hett(cid:228)nyt josta ilmoitettiin, ett(cid:228) kantelija oli uusia syyt(cid:246)ksi(cid:228) hallintovirheist(cid:228), joita UCLAF parhaillaan k(cid:228)sitteli. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) oikeusasiamies l(cid:228)hetti UCLAF- osastolle my(cid:246)s kopion muistiosta, jonka kantelija oli liitt(cid:228)- nyt huomautuksiinsa. Edell(cid:228) esitettyjen tietojen pohjalta UCLAF:n tavassa k(cid:228)sitell(cid:228) kantelijan syyt(cid:246)ksi(cid:228) ei ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. 2. 3 Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) tiedot, joita komissio sai tut- kiessaan rakennerahastoista rahoitettuihin toimiin liittyvi(cid:228) petoksia, kuuluivat salassapitovelvollisuuden piiriin. T(cid:228)lt(cid:228) osin voidaan viitata erityisesti UCLAF-asetuksen 10 artik- laan (1), jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n tietojen vaihtoa j(cid:228)senvaltioiden ja ja komission kesken. Siin(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot komissio ryhtyv(cid:228)t kaikkiin tarvittaviin varotoimiin varmis- taakseen, ett(cid:228) niiden vaihtamien tietojen luottamukselli- suus s(cid:228)ilyy. Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) tietoja ei saa l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) muille henkil(cid:246)ille kuin niille j(cid:228)senvaltioiden tai yhteis(cid:246)n toimielinten edustajille, joiden ty(cid:246)teht(cid:228)v(cid:228)t edellytt(cid:228)v(cid:228)t niiden saantia. (1) Komission asetus (EY) N:o 1681/94, annettu 11. hein(cid:228)kuuta 1994, EYVL L 178, 1994, s. 43. 3. 3 Oikeusasiamies halusi kuitenkin kiinnitt(cid:228)(cid:228) kantelijan huo- mion siihen, ett(cid:228) rakennerahastoista rahoitettavien toi- mien varainhoidon lopullinen valvonta kuului tilintarkas- tustuomioistuimen toimivaltaan. EY:n perustamissopimuk- sen 188 c artiklan 2 kohdan mukaan tilintarkastustuomio- istuin tarkastaa yhteis(cid:246)n tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sek(cid:228) varmistautuu siit(cid:228), ett(cid:228) varain- hoito on ollut moitteetonta. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti C 300/44 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 TARJOUSPYYNT(cid:214)MENETTELY P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1040/21. 11. 96/HYDROPLAN/D/VK Euroopan komissiota vastaan r(cid:228)ysten mukaisesti komissio ei ole velvollinen tarjoamaan sopi- musta tarjouspyynt(cid:246)menettelyn p(cid:228)(cid:228)tteeksi. Komissio ei my(cid:246)s- k(cid:228)(cid:228)n ole velvollinen maksamaan hyl(cid:228)tyille menettelyihin osal- listujille korvauksia, kun se p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) olla tarjoamatta sopimuksia. (liite III, n:o 7). Kantelu Kantelijan huomautukset F. kanteli 18. marraskuuta 1996 Euroopan oikeusasiamiehelle komission tarjouspyynn(cid:246)st(cid:228) (94/C173/17). Komissio pyysi tar- jouksia palveluista, jotka k(cid:228)sittiv(cid:228)t tutkimusta, konsultointia ja teknist(cid:228) apua p(cid:228)(cid:228)asiallisesti yhteis(cid:246)(cid:246)n kuulumattomissa maissa. F. oli kiinnostunut esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n oman tarjouksensa. F. sai 29. maaliskuuta 1995 kutsun osallistua rajoitettuun tar- jouskilpailuun. H(cid:228)n l(cid:228)hetti komissiolle tarjouksensa, jonka saa- pumisesta h(cid:228)n sai ilmoituksen 15. toukokuuta 1995. F. totesi, ett(cid:228) tarjouksen valmisteluun oli liittynyt huomattavia kustan- nuksia sek(cid:228) laajaa yhteisty(cid:246)t(cid:228) per(cid:228)ti 13 yrityksen kanssa 8 j(cid:228)senvaltiossa. Kantelija esitti seuraavat keskeiset n(cid:228)k(cid:246)kohdat: Komissio ei ole velvollinen tarjoamaan sopimuksia. Huolellisen varainhoidon n(cid:228)k(cid:246)kulmasta kuitenkaan menettelyn (cid:228)killinen keskeytt(cid:228)minen ei vaikuta loogiselta. Mukana oli 157 tarjoajaa, jotka edustivat 1 570 yrityst(cid:228) ja 16 560 asiantuntijaa. Keskeyt- t(cid:228)minen aiheutti taloudellisia vahinkoja, joilta olisi voitu v(cid:228)lt- sit(cid:228)kin vaikeampi ty(cid:228). Valintalautakunnan toimintaa oli ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228), kun komissio oli my(cid:246)hemmin p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt tarjota sopimukset suorassa neuvottelumenettelyss(cid:228). F:lle ilmoitettiin 15. helmikuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) valintamenettely ei johtanut jatkotoimiin, mutta vakiokirjeess(cid:228) ei annettu mit(cid:228)(cid:228)n perusteluja. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s F. pyysi 26. elokuuta 1996 komission PO I:lt(cid:228) perusteluja sille, ett(cid:228) valintamenettelyst(cid:228) luovuttiin. Komissio ilmoitti 28. loka- kuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n vastauksessa, ett(cid:228) valintamenettely keskeytettiin, koska yksik(cid:228)(cid:228)n tarjous ei t(cid:228)ytt(cid:228)nyt tarjouspyyn- n(cid:246)n vaatimuksia. F. kanteli oikeusasiamiehelle siit(cid:228), ett(cid:228) i) esitetyt syyt olivat riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t; ii) komission tulisi korvata h(cid:228)nen kulunsa. Tutkimus Komission lausunto Komissio totesi n(cid:228)iden seikkojen osalta seuraavaa: Kantelijalle ilmoitettiin 15. helmikuuta 1996, ett(cid:228) valintalauta- kunta oli tutkinut kaikki saadut tarjoukset ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt lopettaa menettelyn tuloksettomana. 1. Hyv(cid:228)(cid:228)n hallintotapaan kuuluu tiedottaa tarjousten esitt(cid:228)jille valintamenettelyst(cid:228) kohtuullisen ajan kuluessa. Kaikki tar- jousten esitt(cid:228)j(cid:228)t olivat 15. helmikuuta 1996 saaneet tiedon siit(cid:228), ett(cid:228) valintamenettely oli ollut tulokseton ja siten lope- tettaisiin. T(cid:228)ll(cid:246)in F. otti puhelimitse yhteytt(cid:228) komission kyseisiin yksik(cid:246)ihin saadakseen lis(cid:228)tietoa asiasta. H(cid:228)n totesi, ett(cid:228) komissio ei ollut antanut h(cid:228)nelle asianmukaista vas- tausta. F. pyysi 26. elokuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ydellisi(cid:228) tietoja lopettamisen syist(cid:228). Komissio vastasi 28. lokakuuta 1996, ett(cid:228) menettelyst(cid:228) oli luovuttu tuloksettomana, koska yksik(cid:228)(cid:228)n tarjous ei t(cid:228)ytt(cid:228)nyt tarjouspyynn(cid:246)n ehtoja. Kir- jeess(cid:228) my(cid:246)s korostettiin, ett(cid:228) kaikille tarjoajille oli l(cid:228)hetetty kirjallinen ilmoitus. Komissio oli siis vastannut F:n kirjalli- seen pyynt(cid:246)(cid:246)n asianmukaisesti. Oikeusasiamiehen saamien tietojen valossa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli noudattanut hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteita ilmoittamalla asiasta tarjoa- jille ja selitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) syyt kirjallisesti sit(cid:228) pyyt(cid:228)ville. 2. Oikeusasiamiehen saamien tietojen valossa komissio ei ollut velvollinen tarjoamaan sopimuksia eik(cid:228) korvaamaan hyl(cid:228)ttyjen osallistujien kustannuksia. Palvelujen kuvauksen liitteess(cid:228) II olevassa 8 artiklassa m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) muita kuin yleisi(cid:228) tarjouspyynt(cid:246)j(cid:228) koskevien m(cid:228)(cid:228)- Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella Euroopan oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) Euroopan komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/45 TALOUDELLINEN TUKI ESPANJALAISILLE TULLIASIOITSIJOILLE SIS˜MARKKINOIDEN VOIMAANTULON J˜LKEEN b) aluekehitysrahastoista (erityisesti Interreg) rahoitettavin toimin; P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1048/21. 11. 96/FPR/ES/JMA Euroopan komis- siota vastaan c) muiden asetukseen (ETY) N:o 3904/92 sis(cid:228)ltyneiden aloitteiden avulla, joiden talousarvio oli 30 miljoonaa ecua, joista 3 516 991 oli varattu Espanjalle. Kantelu P. kanteli oikeusasiamiehelle marraskuussa 1996 komission tavasta panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n asetus (ETY) N:o 3904/92 (1) toimen- piteist(cid:228), joilla tulliasioitsijoiden ty(cid:246) mukautetaan sis(cid:228)markki- noille. P:n tulliasiointiyritys k(cid:228)rsi suuria tappioita sis(cid:228)markkinoiden tultua voimaan 1. tammikuuta 1993 ja rajavalvonnan poistut- tua. H(cid:228)n esitti siten hakemuksen niille Espanjan viranomaisille, jotka vastasivat asetuksen (ETY) N:o 3904/92 perusteella rahoi- tettavien hankkeiden tarkastamisesta ja valinnasta. Menettelyjen kuluessa P. k(cid:228)vi kirjeenvaihtoa Espanjan parla- mentin ja espanjalaisen komission j(cid:228)senen Matutesin kabinetin kanssa. Matutesin kabinetin j(cid:228)senen kirjeess(cid:228) espanjalaiselle parlamentin j(cid:228)senelle 24. helmikuuta 1994 todettiin, ett(cid:228) P:n hanke saattaisi saada 100 000 ecua tukea. Muilta osin tiedot, jotka komissio oli toimittanut kantelijalle, olivat h(cid:228)nen mieles- t(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) ep(cid:228)selvi(cid:228) ja riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio sovelsi asetusta (ETY) N:o 3904/92 puutteellisesti ja ett(cid:228) kyse oli hallinnollisesta ep(cid:228)koh- dasta. Tutkimus Komission lausunto ii) Ehdotukset, jotka koskivat tukea sis(cid:228)markkinoiden voi- maantulosta k(cid:228)rsiville yrityksille ja palveluille, oli esitett(cid:228)v(cid:228) asetuksen (ETY) N:o 3904/92 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta vastaa- valle espanjalaiselle virastolle eli verotoimistolle ((cid:148)Agencia Tributaria(cid:148)). iii) Agencia Tributarian komitean arvioitua 82 espanjalaista ehdotusta, 20 hanketta hyv(cid:228)ksyttiin. Arviointi tehtiin t(cid:228)ysin riippumattomasti, ja se perustui asetuksessa annettuihin objektiivisiin kriteereihin ja kyseisiin talousarviom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- siin. iv) Agencia Tributaria pyysi 16. joulukuuta 1994 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) faksilla kantelijalta lis(cid:228)tietoja t(cid:228)m(cid:228)n hankkeesta. Lis(cid:228)tietoja ei saatu ja hanketta ei valittu, koska sen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) oli ep(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen ja ep(cid:228)tarkka ja sen kustannukset vastasivat koko sit(cid:228) summaa, joka Espanjalle oli varattu asetuksella (ETY) N:o 3904/92. v) Mit(cid:228) tuli kirjeenvaihtoon komission j(cid:228)senen Matutesin kabi- joka oli sattunut netin kanssa, kyseess(cid:228) oli v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)sitys, 24. helmikuuta 1994 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) kahden saman nimisen yrityksen ((cid:148)C. (cid:148)) v(cid:228)lill(cid:228): toinen toimi Espanjassa ja toinen Ranskassa. J(cid:228)lkimm(cid:228)inen sai jonkin verran yhteis(cid:246)n rahoitusta. V(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)sitys syntyi siit(cid:228), ett(cid:228) ranskalaisen yri- tyksen (cid:148)C. (cid:148) hallituksen puheenjohtaja ja p(cid:228)(cid:228)johtaja oli my(cid:246)s kantelijan liikekumppani. Komissio oli kirjoittanut P:lle ja pahoitellut sekaannusta. vi) Komissio kiisti puutteet asetuksen (ETY) N:o 3904/92 soveltamisessa, jota sen omat rahoitusyksik(cid:246)t ja tilintarkas- tustuomioistuin olivat valvoneet. Kantelu toimitettiin komissiolle. Komissio esitti lausunnossaan seuraavaa: Kantelijan huomautukset i) Vaikka komissio tunnusti kielteiset seuraukset, joita sis(cid:228)- markkinoiden toteutumisella on ollut tulliasioitsijoille (yli 25 % n(cid:228)ist(cid:228) on menett(cid:228)nyt ty(cid:246)paikkansa vuoden 1993 j(cid:228)l- keen), se katsoi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n alan rakennemuutos oli l(cid:228)hei- syysperiaatteen mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden vastuulla. Ongel- man t(cid:228)rkeyden vuoksi komissio p(cid:228)(cid:228)tti kuitenkin tukea j(cid:228)senvaltioiden ponnisteluja seuraavin lis(cid:228)toimenpitein: Yhteenvetona P. esitti seuraavat huomautukset: i) Vaikka asetus (ETY) N:o 3904/92 julkaistiin 31. joulukuuta 1992, komissio oli ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa yhteydess(cid:228) h(cid:228)neen vasta 22 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) ennen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa, 31. maaliskuuta 1993, joka oli asetettu ehdotusten esitt(cid:228)miselle. a) Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavin toimenpitein; (1) EYVL L 394, 31. 12. 1992, s. 1. ii) Mit(cid:228) tuli siihen, ett(cid:228) joulukuussa 1994 esitettyyn lis(cid:228)tiedus- teluun ei ollut vastattu, kantelija ilmoitti, ett(cid:228) h(cid:228)n ei t(cid:228)llaisen pyynn(cid:246)n tarkoitusta, koska p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ymm(cid:228)rt(cid:228)nyt oli tehty helmikuussa 1994 ja h(cid:228)nen hankkeensa oli jo hyl(cid:228)tty. C 300/46 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 iii) Mit(cid:228) tuli pyydettyyn summaan, kantelija ilmoitti, ett(cid:228) hake- musta j(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)n ei ollut tietoinen siit(cid:228) EY-varojen kokonaissummasta, joka Espanjalle my(cid:246)nnett(cid:228)isiin t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman puitteissa. iv) Komission olisi pit(cid:228)nyt ilmoittaa niiden tulliasioitsijoiden nimet, joiden hankkeet oli valittu. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Komission toimenpiteiden v(cid:228)itetty puutteellisuus 1. 1 Yhteis(cid:246)n v(cid:228)itetysti puutteellinen reagointi tulliasioitsijoi- den tilanteeseen sis(cid:228)markkinoiden voimaantulon j(cid:228)lkeen on jo ollut useiden Euroopan oikeusasiamiehelle osoitettu- jen kantelujen aiheena (1). 1. 2 Perustamissopimuksen 7 b ja 7 c artiklassa komissiolta ja neuvostolta edellytet(cid:228)(cid:228)n lukuisia toimenpiteit(cid:228), jotta var- mistetaan kaikkien sis(cid:228)markkinoiden voimaantulon vaiku- tuspiiriin kuuluvien alojen tasapainoinen kehitys. Vaikka komissio katsoi, ett(cid:228) alan tukeminen oli ensi sijassa j(cid:228)sen- valtioiden vastuulla, se oli k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt useita aloitteita, jotka vuonna 1992 sis(cid:228)ltyiv(cid:228)t tullialan rakennemuutostoi- menpiteisiin. Erityisi(cid:228) tukitoimenpiteit(cid:228) sis(cid:228)ltyi my(cid:246)s ase- tukseen (ETY) N:o 3904/92. 1. 3 Oikeusasiamiehen teht(cid:228)v(cid:228) ei ole tarkastella yhteis(cid:246)jen lakien tai lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotusten ansioita. T(cid:228)m(cid:228)n tyyppi- nen arviointi ylitt(cid:228)(cid:228) hallinnollisen ep(cid:228)kohdan rajat, ja sii- hen sis(cid:228)ltyy luonteeltaan poliittisia n(cid:228)k(cid:246)kohtia. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on muistettava, ett(cid:228) Euroopan parlamentti on antanut aiheesta useita hyvin kriittisi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmia, kuten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmat 17. syyskuuta ja 20. marraskuuta 1992, sek(cid:228) Jacksonin mietinn(cid:246)n 4. marraskuuta 1992. 2. Hankkeiden valinta 2. 2 Vaikka kantelija sai tiedon mahdollisuudesta saada yhtei- s(cid:246)n tukea 8. maaliskuuta 1993, ohjelman sis(cid:228)lt(cid:246) ja sen aikataulu oli esitetty asetuksessa (ETY) N:o 3904/92, joka oli julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 31. jou- lukuuta 1992. Siten hankkeiden esitt(cid:228)mist(cid:228) varten oli varattu kohtuullisesti aikaa. V(cid:228)ite kohtuuttoman lyhyest(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta vaikutti perusteettomalta. 2. 3 Komissio perusteli kantelijan hankkeen hylk(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) sen ep(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isyydell(cid:228) ja liiallisella suuruudella. Kantelija ei ollut vastannut lis(cid:228)tiedusteluun, koska h(cid:228)n uskoi, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)s oli jo tehty helmikuussa 1994. 2. 4 Yhteis(cid:246)n toimielimill(cid:228) on laaja harkintavalta, kun ne ar- vioivat, mitk(cid:228) tekij(cid:228)t kulloinkin on otettava huomioon p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228) tarjouspyynn(cid:246)n j(cid:228)lkeen sopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)- misest(cid:228) kolmansille osapuolille (2). T(cid:228)m(cid:228) harkintavalta ei kuitenkaan anna perusteita vallan v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja valin- tamenettelyn ilmeisiin virheisiin (3). 2. 5 Oikeusasiamiehen saatavilla olleiden tietojen perusteella ei ollut todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei olisi toiminut laillisen auktoriteettinsa rajoissa tehdess(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3904/92 mukaisesti rahoitettavista hakemuksista. T(cid:228)ss(cid:228) kantelun asiassa ei tullut esiin todis- teita hallinnollisesta ep(cid:228)kohdasta. 3. V(cid:228)ite komission yksik(cid:246)iden esitt(cid:228)mist(cid:228) harhaanjohtavista tiedoista 3. 1 Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) entisen komission j(cid:228)senen Matutesin kabinetti oli antanut ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kantelijan hanke saisi yhteis(cid:246)n tukea. T(cid:228)m(cid:228) tieto on saattanut olla kantelijan kannalta harhaanjohtava. 3. 2 Komissio selitti, ett(cid:228) kyseess(cid:228) saattoi olla v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)sitys, joka johtui siit(cid:228) ett(cid:228) oli olemassa kaksi samannimist(cid:228) yri- tyst(cid:228). Komissio l(cid:228)hetti kantelijalle kirjeen, jossa se pahoit- teli asiaa. Koska komissio my(cid:246)nsi virheens(cid:228) ja pahoitteli mahdollista v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)sityst(cid:228), vaikutti silt(cid:228), ett(cid:228) kantelun t(cid:228)ss(cid:228) osassa ei tullut esiin todisteita hallinnollisesta ep(cid:228)- kohdasta. 2. 1 Kantelija arvosteli hankkeiden valintaa, josta vastasivat yhteisesti komissio ja espanjalainen Agencia Tributaria, sek(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nen hankkeensa ei kuulunut kahteenkym- meneen viime k(cid:228)dess(cid:228) valituksi tulleeseen hankkeeseen. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n hakemusten esitt(cid:228)misaika oli ollut koh- tuuttoman lyhyt ja lis(cid:228)tietojen pyyt(cid:228)minen valintamenette- lyn my(cid:246)h(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa oli ollut aiheetonta. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti (2) Asia T-19/95, Adia Interim SA vastaan komissio, Kok. 1996, s. II-321, kohta 49. (3) Asia 56/77, Agence EuropØenne d’Interims vastaan komissio, Kok. (1) Kantelut 189/18. 10. 95/SP/GR/KT ja 262/27. 11. 95/APF/PO/EF-po. 1978, s. 2215, kohta 20. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/47 SAKSAN VALTION TUKI UUSIUTUVILLE ENERGIANL˜HTEILLE P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s yhdistettyihin kanteluihin 1086/11. 12. 96/HK/D/VK, 1092/ 11. 12. 96/JS/D/VK, 1095/12. 12. 96/FS/D/VK, 1097/12. 12. 96/ KS/D/VK, 1104/16. 12. 96/FP/D/VK, 1112/31. 12. 96/SB/D/VK, 1113/31. 12. 96/GS/D/VK, 1134/ 31. 12. 96/HS/D/VK, 1135/31. 12. 96/AD/D/VK, 1139/31. 12. 96/ MS/D/VK, 1/97/VK, 4/97/VK, 9/97/VK, 12/97/VK, 13/97/VK, 28/97/VK, 72/97/VK, 58/97/VK, 43/97/VK, 88/97/VK, 161/97/VK Euroopan komissiota vastaan 1124/31. 12. 96/KPS/D/VK, 34/97/VK, Kantelut Joulukuun 1996 ja tammikuun 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana oikeus- asiamies sai yhteens(cid:228) 23 kantelua Saksan kansalaisilta. Ne kos- kivat kirjett(cid:228), jonka komission j(cid:228)sen Karel Van Miert oli osoit- tanut Saksan talousministeri Rexrodtille Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)s- t(cid:228), joka suosi uusiutuvien energianl(cid:228)hteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) (Stro- meinspeisegesetz). Voidakseen k(cid:228)sitell(cid:228) kantelut mahdollisim- man tehokkaasti ja nopeasti oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tti k(cid:228)sitell(cid:228) ne yhdess(cid:228). Stromeinspeisegesetz oli my(cid:246)s Euroopan parlamentille esitetty- jen vetoomusten aiheena. Oikeusasiamies ei yleens(cid:228) k(cid:228)sittele Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) ole- vaa asiaa, ellei valiokunta vetoomuksen esitt(cid:228)j(cid:228)n suostumuk- sella siirr(cid:228) sit(cid:228) oikeusasiamiehelle k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi kanteluna. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oikeusasiamies sai kuitenkin my(cid:246)s monia jotka eiv(cid:228)t olleet osoittaneet vetoo- kanteluita kansalaisilta, musta parlamentille. Stromeinspeisegesetz tuli voimaan 1. tammikuuta 1991. Siin(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)t velvoitetaan ostamaan uusiutuvista energianl(cid:228)h- teist(cid:228) tuotettua s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) ja maksamaan taattu v(cid:228)himm(cid:228)ishinta uusiutuvan l(cid:228)hteen luonteen mukaan. Lain 3 artiklan 2 koh- dassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) tuulivoimalla tuotetun s(cid:228)hk(cid:246)n v(cid:228)himm(cid:228)is- hinnan on oltava 90 % keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isest(cid:228) kWh-kohtaisesta keski- tulosta, jonka s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)t saavuttivat s(cid:228)hk(cid:246)n myynnill(cid:228) edelli- sen kalenterivuoden aikana. ilmoittivat viranomaiset Saksan Stromeinspeisegesetz-lain komissiolle vuonna 1990 valtion tukena EY:n perustamissopi- muksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) laki oli 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteis- markkinoille soveltuva. Komission j(cid:228)sen Van Miert kirjoitti ministeri Rexrodtille 25. lokakuuta 1996 ja ehdotti t(cid:228)lle tuulivoiman v(cid:228)himm(cid:228)ishinnan alentamista 90 prosentista/kWh 75 prosenttiin/kWh. Kun oikeusasiamiehelle tulleita kanteluja tarkasteltiin yhdess(cid:228), keskeisi(cid:228) syyt(cid:246)ksi(cid:228) oli kaksi: i) Komission j(cid:228)sen Van Miertill(cid:228) ei ollut oikeutta l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) kyseist(cid:228) kirjett(cid:228), koska komissio oli hyv(cid:228)ksynyt Stromein- speisegesetz-lain sitovalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kan- telijat katsoivat, ett(cid:228) kirjeen sis(cid:228)lt(cid:246) muutti komission p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)st(cid:228), mik(cid:228) voitiin tehd(cid:228) vain toisella komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sell(cid:228). ii) Komission j(cid:228)sen Van Miert oli arvioinut saksalaisten tuu- livoiman tuottajien oikeudellisen ja taloudellisen tilanteen v(cid:228)(cid:228)rin, koska komission j(cid:228)sen oli selv(cid:228)sti perustanut kan- tansa vain Saksan s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)iden esitt(cid:228)miin lukuihin var- mistamatta sit(cid:228), olivatko n(cid:228)m(cid:228) luvut oikeita. Kantelijoiden mukaan komission j(cid:228)senen ehdotusten vaikutukset olisivat tuulivoiman tuottajien kannalta tuhoisat, koska korvausta- son lasku vaarantaisi tuulivoimalat ja niiden my(cid:246)t(cid:228) nykyi- sen ty(cid:246)llisyystilanteen. My(cid:246)s alan tutkimus k(cid:228)rsisi, ja t(cid:228)ll(cid:228) olisi kielteinen vaikutus ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja tekniikan kehityk- seen. Se v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)isi my(cid:246)s kilpailua ja synnytt(cid:228)isi monopolis- tisen rakenteen. Tutkimus Komission lausunto Kantelut toimitettiin komissiolle. Yhteenvetona komission lau- sunnossa esitettiin seuraavaa: i) Hein(cid:228)kuusta 1995 alkaen komissio oli saanut Saksan s(cid:228)h- k(cid:246)yhti(cid:246)ilt(cid:228) lukuisia valituksia, jotka koskivat tuulivoiman tukea. Valitusten esitt(cid:228)j(cid:228)t v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) tuulienergian takuu- hinta ei en(cid:228)(cid:228) ollut perusteltu ja ett(cid:228) heille aiheutuisi huo- tuulienergian takuuhinta s(cid:228)ilyisi mattavia tappioita, samana ja jos Saksan osavaltiot toteuttaisivat suunnitel- mansa tuulivoimakapasiteetin lis(cid:228)(cid:228)misest(cid:228) 4 000 MW:iin vuoteen 2000 menness(cid:228). Valitukset saatuaan komissio piti tilanteen uudelleenarviointia tarpeellisena. jos ii) Marraskuussa 1995 komissio pyysi Saksan hallitusta esitt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)kemyksens(cid:228) asiasta. Kun Saksan liittop(cid:228)ivill(cid:228) oli j(cid:228)rjestetty kuulemistilaisuus siit(cid:228), olivatko lain muutokset tarpeen vai ei, komissio oli saanut kaikkien osapuolten kommentit, mukaan luettuna Saksan osavaltioiden hallitus- ten, s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)iden ja uusiutuvia energianl(cid:228)hteit(cid:228) suosivien yhdistysten edustajat. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi kaikkien osapuolten kanssa oli joihin osallistui my(cid:246)s tuulienergian tuottajien edustajia. j(cid:228)rjestetty useita kokouksia, Stromeinspeisegesetz-lain, iii) Vaikutti silt(cid:228), ett(cid:228) sek(cid:228) todelliset ett(cid:228) oikeudelliset olosuh- jolloin komissio teet olivat muuttuneet vuodesta 1990, hyv(cid:228)ksyi lokakuuhun 1996. Stromeinspeisegesetz-lakiin sis(cid:228)ltyv(cid:228) tuulienergian tukime- kanismi oli tuulienergian tuotannon huomatta- vaan kasvuun erityisesti Saksan rannikkoalueilla. Stromeins- peisegesetz-lain s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)misen j(cid:228)lkeen voimaloiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja niiden kapasiteetti olivat huomattavasti lis(cid:228)(cid:228)ntyneet, jol- loin s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)iden kustannukset nousivat. Toinen komis- johtanut C 300/48 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 sion uudelleenarviointiin vaikuttanut se, ett(cid:228) uusien tuulivoimaloiden tekniikka oli kehittynyt. Uudet voi- malat olivat siten tehokkaampia, ja tuulivoiman tuotanto oli edullisempaa. tekij(cid:228) oli jossa h(cid:228)n pyysi iv) T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten komission j(cid:228)sen Van Miert l(cid:228)hetti ministeri Rexrodtille kirjeen, t(cid:228)t(cid:228) tutki- maan, olisiko Stromeinspeisegesetz-lain tuulivoimaa suosi- joka toisaalta vaa tukimekanismia tarkistettava tavalla, ottaisi huomioon tuulienergian tuottajien jatkuvan tukitar- peen mutta toisaalta v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)isi v(cid:228)hemm(cid:228)n alan toimintaa. H(cid:228)n ehdotti muun muassa tuulivoiman korvauksen alenta- mista 90 prosentista/kWh 75 prosenttiin/kWh suhteellisen yksinkertaisena ja nopeana muutoksena nykytilanteeseen. v) Kyseisell(cid:228) kirjeell(cid:228) ei ollut Saksan hallitukselle mit(cid:228)(cid:228)n oi- keudellisia seurauksia. Se oli suositus muuttaa lakia, mutta se ei ollut velvoittava. Muuta kuin oikeudellista toimenpi- dett(cid:228) pidettiin parhaana ratkaisuna, koska se antaisi Saksan hallitukselle mahdollisuuden ratkaista kilpailuongelman sis(cid:228)isesti. Kirje oli t(cid:228)ysin niiden toimenpiteiden mukainen, joihin komissio voi ryhty(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan mukaisesti. vi) PO IV:n k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t tuulivoimaloiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), kapasiteettia ja tuotantoa koskevat tiedot perustuivat Saksan hallituksen komissiolle antamiin tietoihin. Lis(cid:228)ksi komissio sai tietoja Saksan liittop(cid:228)ivien j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) kuulemistilaisuudesta, johon osallistui molempien osapuolten, sek(cid:228) tuulienergian tuottajien ett(cid:228) merkitt(cid:228)vimpien energiayhti(cid:246)iden edustajia. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi oli j(cid:228)rjestetty useita ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) kokouksia kaikkien osapuolten kanssa. Komissio otti kaikkien osa- puolten n(cid:228)kemykset huomioon. 1. 2 EY:n perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset valtion tuesta joka aikoo my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) uutta edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion, tukea, on ilmoitettava etuk(cid:228)teen komissiolle. asiasta Komission p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) sitten, pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se tukea yhteismarkki- noille soveltuvana. Stromeinspeisegesetz hyv(cid:228)ksyttiin t(cid:228)ll(cid:228) tavalla vuonna 1990, ja siit(cid:228) tuli olemassa oleva tukij(cid:228)rjes- telm(cid:228). 1. 3 EY:n perustamissopimuksen 93 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kah- desta menettelyst(cid:228), joiden avulla komissio voi pyrki(cid:228) muuttamaan olemassa olevaa tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). Ensimm(cid:228)i- nen tapa on ehdottaa toimenpiteit(cid:228) kyseiselle j(cid:228)senvaltiolle 93 artiklan 1 kohdan mukaisesti. T(cid:228)llaiset ehdotukset eiv(cid:228)t ole sitovia. Toinen tapa on antaa j(cid:228)senvaltiolle sitova p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jossa sit(cid:228) vaaditaan poistamaan lupa tai muutta- maan sit(cid:228) 93 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyss(cid:228). 1. 4 Ei ole oikeudellista perustaa olettaa, ett(cid:228) 93 artiklan 1 kohdan menettely(cid:228) ei voida soveltaa tapauksissa, joissa komissio on aikaisemmin hyv(cid:228)ksynyt tuen 92 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 1. 5 Saksan hallitukselle l(cid:228)hetetyss(cid:228) kirjeess(cid:228) ei v(cid:228)itetty sen siin(cid:228) pyritty muuttamaan sitovan j(cid:228)senvaltiota, eik(cid:228) komission vuonna 1990 tekem(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) Stromeinspeise- gesetz-laista. Kirje ei siten sis(cid:228)ll(cid:246)lt(cid:228)(cid:228)n ylitt(cid:228)nyt komission 93 artiklan 1 kohdan mukaisesta toimivaltaa. 1. 6 Mit(cid:228) tulee kantelijoiden ensimm(cid:228)iseen v(cid:228)itteeseen, oikeus- asiamiehen tutkimukset eiv(cid:228)t siten tuoneet esiin hallinnol- lista ep(cid:228)kohtaa. Kantelijoiden huomautukset 2. Kantelijoiden toinen v(cid:228)ite Huomautuksissaan kantelijat pit(cid:228)ytyiv(cid:228)t kanteluissaan. He oli- vat tyytym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) komission vastaukseen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Kantelijoiden ensimm(cid:228)inen v(cid:228)ite 1. 1 Kantelijoiden ensimm(cid:228)inen v(cid:228)ite oli p(cid:228)(cid:228)piirteiss(cid:228)(cid:228)n se, ett(cid:228) komissio oli rikkonut perustamissopimusta noudattamalla v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) menettely(cid:228). Kantelijoiden mukaan Saksan hallituk- selle l(cid:228)hetetty kirje merkitsi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tehdyn p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen muuttamista. Tuon p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan Stromeins- peisegesetz oli yhteismarkkinoille soveltuva. He v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) t(cid:228)llainen muutos voitaisiin tehd(cid:228) p(cid:228)tev(cid:228)sti vain komission uudella p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228). 2. 1 Kantelijoiden toinen v(cid:228)ite oli p(cid:228)(cid:228)piirteiss(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) komissio oli arvioinut tuulivoiman tuottajien oikeudellisen ja talou- dellisen tilanteen v(cid:228)(cid:228)rin, koska se nojautui Saksan s(cid:228)hk(cid:246)- yhti(cid:246)iden esitt(cid:228)miin varmentamattomiin lukuihin. 2. 2 Perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdassa ei aseteta erityisi(cid:228) vaatimuksia, jotka koskevat komission yhteisty(cid:246)t(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa olemassa olevien tukij(cid:228)rjestelmien tarkkailua varten. Hyv(cid:228)n hallintotavan mukaisesti komis- sion olisi kuitenkin perustettava tekniset ja taloudelliset arvionsa t(cid:228)sm(cid:228)llisiin tietoihin ja varmistettava aiheellisissa tapauksissa, ett(cid:228) kyseisi(cid:228) tietoja voidaan arvioida kriitti- sesti ja ett(cid:228) eri mielipiteit(cid:228) kuullaan. 2. 3 Komissio oli lausunnossaan esitt(cid:228)nyt toiminnastaan selvi- tyksen, jota kantelijat eiv(cid:228)t kiist(cid:228)neet. Komission mukaan se oli tiedottanut Saksan hallitukselle saamistaan valituk- 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/49 sista, jotka koskivat tuulienergian tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), ja pyy- t(cid:228)nyt sit(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)kemyksens(cid:228). Kun Saksan liittop(cid:228)i- vill(cid:228) oli j(cid:228)rjestetty kuulemistilaisuus siit(cid:228), olivatko lain muutokset tarpeen vai ei, komissio oli saanut kaikkien osapuolten kommentit, mukaan luettuna Saksan osaval- tioiden hallitusten, s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)iden ja uusiutuvia energian- l(cid:228)hteit(cid:228) suosivien yhdistysten edustajat. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi kaikkien osapuolten kanssa oli j(cid:228)rjestetty useita kokouksia, joihin osallistui my(cid:246)s tuulienergian tuottajien edustajia. 2. 4 Edell(cid:228) esitetyn valossa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli ryhty- nyt kohtuullisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, ett(cid:228) sen tekniset ja taloudelliset arviot perustuivat t(cid:228)sm(cid:228)llisiin tie- toihin ja ett(cid:228) kyseisten tietojen kriittinen arviointi oli mahdollista ja ett(cid:228) eri mielipiteit(cid:228) kuultiin. Kantelijoiden toista v(cid:228)itett(cid:228) koskevat oikeusasiamiehen tutkimukset eiv(cid:228)t siten tuoneet esiin hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti M˜˜R˜AIKA EHDOTUSTEN J˜TT˜MISELLE TARJOUSKILPAILUSSA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1101/16. 12. 96/CFUI/IT/JMA Euroopan komis- siota vastaan Kantelu Kantelussaan CFUI v(cid:228)itti, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika oli liian lyhyt ja ett(cid:228) vaikutti silt(cid:228), ett(cid:228) kaikki mahdollisen tarjouksen esitt(cid:228)j(cid:228)t eiv(cid:228)t olleet saaneet hakemuslomakkeita samanaikaisesti. Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio sel- vitti tarjouskilpailun valintamenettelyn eri vaiheita, sen aikatau- lua ja kantelijan kanssa k(cid:228)ym(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) kirjeenvaihtoa. Koska aloite edellytti ESR:n komitean suostumusta, ensimm(cid:228)i- nen vaihe voitiin k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) vasta komitean kokouksen j(cid:228)lkeen, joka oli syyskuun 1996 lopulla. Sen j(cid:228)lkeen komission oli vie- t(cid:228)v(cid:228) loppuun sis(cid:228)iset kuulemisensa ennen kuin ehdotus voitiin julkaista Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) tar- jouspyynt(cid:246) julkaistiin vasta 29. lokakuuta 1996. Tarjousten j(cid:228)tt(cid:228)misen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta komissio totesi, ett(cid:228) budjetti- syist(cid:228) oli v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) saada menettely p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuoden 1996 loppuun menness(cid:228). Koska ehdotusten arviointi kest(cid:228)isi useita viikkoja, komission yksik(cid:246)t asettivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajaksi 30. marraskuuta 1996. Komissio ilmoitti, ett(cid:228) ainoa hakemuslomakepyynt(cid:246) kantelijalta oli 26. marraskuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tty faksi. Komissio korosti my(cid:246)s, ett(cid:228) sen yksik(cid:246)t olivat viivyttelem(cid:228)tt(cid:228) vastanneet t(cid:228)h(cid:228)n faksiin. Joulukuussa 1996 yhdistys CFUI kanteli oikeusasiamiehelle sii- t(cid:228), ett(cid:228) tarjouskilpailussa oli asetettu tarjousten j(cid:228)tt(cid:228)miselle liian lyhyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika. Oikeusasiamies v(cid:228)litti komission lausunnon kantelijalle ja pyysi t(cid:228)t(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa siit(cid:228). Kantelijalta ei tullut vas- tausta. Komissio oli julkaissut 29. lokakuuta 1996 (1) Euroopan yhteis(cid:246)- jen virallisessa lehdess(cid:228) ilmoituksen, jossa kehotettiin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n innovatiivisia toimenpiteit(cid:228) uusien ty(cid:246)paikkojen luomiseksi. Ehdotukset rahoitettaisiin Euroopan sosiaalirahastosta (ESR). Viimeiseksi hyv(cid:228)ksytyksi postileimaksi vuoden 1996 hakemuk- sille ilmoitettiin 30. marraskuuta 1996. Postissa sattuneen ep(cid:228)tavallisen viivytyksen vuoksi CFUI sai Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisen lehden vasta 15. marraskuuta 1996. Se pyysi v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti tarvittavat hakulomakkeet komission yksi- k(cid:246)lt(cid:228) (PO V). Koska asiakirjat eiv(cid:228)t olleet tulleet 26. marraskuuta 1996, CFUI pyysi komissiota l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n lomakkeet faksilla. N(cid:228)in tehtiin 27. marraskuuta 1996. CFUI ei kuitenkaan pystynyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hakemusta komissiolle ajoissa. (1) EYVL C 323, 29. 10. 1996, s. 13. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Varainhoitoasetuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoasetuksen 102 artiklan mukaisesti tarjousten esitt(cid:228)misen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika, (cid:148)jonka kuluessa tarjoukset on esitett(cid:228)v(cid:228), vahvistetaan sopimuksen laadun mukaan sen perusteella, paljonko aikaa tarjouspyynt(cid:246)(cid:246)n vastaa- minen vaatii(cid:148) (2). Komissio asetti 29. lokakuuta 1996 ehdotusten j(cid:228)tt(cid:228)misen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajaksi 30. marraskuuta 1996. Lausunnossaan komissio esitti useita syit(cid:228) t(cid:228)lle lyhyelle m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajalle. N(cid:228)it(cid:228) olivat erityi- sesti se, ett(cid:228) komission oli kuultava ESR:n komiteaa syyskuun 1996 lopussa, komission my(cid:246)hempien sis(cid:228)isten menettelyjen kesto sek(cid:228) se, ett(cid:228) menot oli sidottava ennen vuoden 1996 (2) Komission asetus (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93, annettu 9. joulukuuta 1993, tiettyjen 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamista koskevista yksityis- kohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), EYVL L 315, 16. 12. 1993, s. 1. C 300/50 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) perustelut eiv(cid:228)t olleet ristiriidassa edell(cid:228) tar- koitetussa asetuksessa asetettujen kriteerien kanssa. Tutkimus on todennut (kantelussa Oikeusasiamies 154/02. 10. 95/SF/IT), ett(cid:228) kun hakemusten j(cid:228)tt(cid:228)misen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)aika on lyhyt, hyv(cid:228)(cid:228)n hallintotapaan kuuluu harkita, ovatko postipalvelut yksin(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228) tapa tiedottaa asiasta kiinnostu- neille osapuolille. aikaisemmin Komission lausunto Kyseisess(cid:228) tapauksessa komissio oli my(cid:246)nt(cid:228)nyt, ett(cid:228) tulevaisuu- dessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikojen olisi oltava pitempi(cid:228), ja jos t(cid:228)m(cid:228) ei olisi mahdollista, faksia olisi k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) viestint(cid:228)v(cid:228)li- neen(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) menettely(cid:228) k(cid:228)ytettiin t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa. Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) se oli k(cid:228)sitellyt perusteellisesti L:n valitusta Italian metsien suojelusta. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti lopettaa tapauksen k(cid:228)sittelyn, koska asetuksessa (ETY) N:o 3529/86 ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) palomiesten k(cid:228)yt- t(cid:228)mi(cid:228) v(cid:228)lineit(cid:228), joten kysymys v(cid:228)lineiden valinnasta kuuluu siten j(cid:228)senvaltioiden vastuulle. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan L. pit(cid:228)ytyi kantelussaan. METS˜PALOJEN TORJUNTA: ASETUKSEN (ETY) N:o 3529/86 TUL- KINTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 26/97/VK Euroopan komissiota vastaan P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelu L. kanteli oikeusasiamiehelle tammikuussa 1997 siit(cid:228), ett(cid:228) komissio on j(cid:228)tt(cid:228)nyt varmistamatta, ett(cid:228) Italian viranomaiset noudattavat asetusta yhteis(cid:246)n alueen metsien suojelemiseksi mets(cid:228)paloilta (1). Kantelun mukaan Italian viranomaiset ovat tehneet sopimuksia eri yritysten kanssa mets(cid:228)palojen torjumisesta Calabriassa. L. katsoi, ett(cid:228) yritysten v(cid:228)lineist(cid:246) on puutteellista, ja valitti tulok- settomasti asiasta Italian viranomaisille. H(cid:228)n valitti sen j(cid:228)lkeen komissiolle ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissiolla oli velvollisuus varmistaa yritysten v(cid:228)lineist(cid:246)n riitt(cid:228)vyys. Komissio vastasi, ett(cid:228) asetuksen perusteella sill(cid:228) ei ollut toimivaltaa v(cid:228)li- neist(cid:246)n riitt(cid:228)vyyden suhteen. Komission mukaan t(cid:228)m(cid:228) asia kuuluu t(cid:228)ysin j(cid:228)senvaltioiden toimivallan piiriin. 1. Kantelussa tuotiin esille kysymys siit(cid:228), tulkitseeko komissio asetusta (ETY) N:o 3529/86 oikein. Asetuksen sis(cid:228)lt(cid:246) on p(cid:228)(cid:228)piirteitt(cid:228)in seuraava: 1 artiklan mukaan asetuksen tavoitteena on perustaa yhteis(cid:246)lle ohjelma metsien suojele- miseksi mets(cid:228)paloilta. 2 artiklan mukaan ohjelmaan sis(cid:228)ltyy l(cid:228)hinn(cid:228) ennalta ehk(cid:228)isevi(cid:228) toimenpiteit(cid:228), kuten mets(cid:228)teiden rakentamista ja tiedotuskampanjoiden j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228). 3 artik- lassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on ilmoitettava kaikista ohjelmista tai hankkeista, joita niill(cid:228) mahdollisesti on met- sien suojelun tehostamiseksi. 4 artiklassa kuvataan metsien suojelun neuvontakomitean asemaa. 5 ja 6 artiklat koskevat yhteis(cid:246)n rahoitusosuutta ohjelmaan liittyviss(cid:228) toimenpiteis- s(cid:228). 7 ja 8 artikloissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot nimitt(cid:228)v(cid:228)t elimi(cid:228) toteuttamaan asetusta ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t tarpeellisista toi- menpiteist(cid:228) yhteis(cid:246)n rahoituksen asianmukaisen soveltami- sen varmistamiseksi. 9 artiklassa komissio velvoitetaan antamaan vuosittain kertomus ja 10 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asetuksen voimaantulon p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228). T(cid:228)ten on ilmeist(cid:228), ettei asetukseen sis(cid:228)ltynyt s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) v(cid:228)lineist(cid:246)n riitt(cid:228)vyy- den valvonnasta. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat tiedot eiv(cid:228)t siis tue k(cid:228)sityst(cid:228), jonka mukaan komissio on tulkinnut asetusta v(cid:228)(cid:228)rin. On kuitenkin pidett(cid:228)v(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on ylin viranomainen yhteis(cid:246)n oikeuteen liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228). Kyseisess(cid:228) tilanteessa L. kanteli oikeusasiamiehelle. L. v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt varmistamatta asetuksen soveltamisen. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 3529/86, annettu 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marras- kuuta 1986, EYVL L 326, 21. 11. 1986, s. 5. 2. Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimus- ten mukaan komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallin- nollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sit- telyn. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/51 HANKKEEN TALOUDELLISEN TUEN PERUUTTAMINEN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 120/97/JMA Euroopan komissiota vastaan kumppanin vet(cid:228)ytymisest(cid:228), koska se ei itse tiennyt siit(cid:228). C. v(cid:228)it- ti, ett(cid:228) alkuper(cid:228)iseen hankkeeseen ei ollut tehty muita muutok- sia. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n komissio ei voinut peruuttaa taloudellista osallistumistaan vaan ainoastaan hyl(cid:228)t(cid:228) hankkeeseen tehdyt muutokset. Kantelu P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s C. kanteli oikeusasiamiehelle helmikuussa 1997 yrityksen C. puolesta komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) peruuttaa taloudellinen tukensa hankkeelle. Yritys C. vastasi komission joulukuussa 1995 esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n pyyn- t(cid:246)(cid:246)n, jossa kehotettiin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n luonteeltaan ylikansallisia ehdotuksia. Pysty(cid:228)kseen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ehdotuksen C. solmi ylikan- sallisia kumppanuuksia eri j(cid:228)senvaltioista olevien yritysten kanssa. Komissio (PO XXIII) suostui maksamaan puolet hank- keen kokonaiskustannuksista (159 000 ecua). Yksi kumppani- yrityksist(cid:228) vet(cid:228)ytyi sittemmin hankkeesta. Komissio ilmoitti t(cid:228)l- l(cid:246)in C:lle, ett(cid:228) se oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt peruuttaa taloudellisen tukensa, koska alkuper(cid:228)ist(cid:228) ehdotusta oli olennaisesti muutettu. Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) ehdotuspyynt(cid:246) koski ainoastaan luonteeltaan ylikansallisia hankkeita. Komissio oli elokuussa 1996 suostunut tukemaan yrityksen C. hanketta, koska siihen osallistui tasapuolinen joukko kreikkalaisia, espanjalaisia ja portugalilaisia kumppanei- ta. Lokakuussa 1996 komissio sai tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) alkuper(cid:228)isten ehdotusten laajuudessa ja ehdoissa oli tapahtunut perustavan- laatuisia muutoksia erityisesti espanjalaisen kumppanin vet(cid:228)y- dytty(cid:228) hankkeesta hein(cid:228)kuussa 1996. J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)neiden kump- paneiden rooli ja taloudellinen osallistuminen olivat muuttu- neet. Pyydetty(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)tietoja C:lt(cid:228) komissio katsoi, ett(cid:228) espanjalaisen kumppanin l(cid:228)ht(cid:246) oli supistanut hankkeen ylikansallista luon- netta ja rajoittanut sen laajuuden Calabrian alueelle. Koska alkuper(cid:228)iseen hankkeeseen oli tehty huomattavia muutoksia ja koska yritys oli laiminly(cid:246)nyt niist(cid:228) ilmoittamisen, komissio kat- soi, ett(cid:228) yritys C. ei ollut noudattanut sopimuksen perustaa, kun se oli yksipuolisesti muuttanut ehdotusta ilman komission suostumusta. Siten komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt peruuttaa kaiken taloudellisen osallistumisensa hankkeeseen. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan C. v(cid:228)itti, ett(cid:228) yritys C. oli toiminut hyv(cid:228)ss(cid:228) uskossa. Se ei ollut voinut ilmoittaa komissiolle espanjalaisen Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan velvollisuus noudattaa my(cid:246)nt(cid:228)misp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ilmene- vi(cid:228) rahoitusehtoja muodostaa tuen saajalle keskeisen sitoumuk- sen. N(cid:228)iden ehtojen noudattaminen on siten yhteis(cid:246)n tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen edellytys (1). T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa ehdotuspyynn(cid:246)ss(cid:228) todettiin, ett(cid:228): (cid:148)toimien on oltava luonteeltaan innovatiivisia ja ylikansallisia(cid:148). Espanjalaisen kumppanin vet(cid:228)ytyminen vaikutti olennaisesti hankkeen ylikansalliseen luonteeseen. Kantelijan allekirjoittaman julistuksen lausekkeessa 10 todetaan, ett(cid:228) (cid:148)edunsaaja sitoutuu ilmoittamaan kaikista hankkeen muutoksista (tavoite, sis(cid:228)lt(cid:246), kumppanit, talousarvio, rahoitus (cid:133)) komissiolle saadakseen luvan muutoksiin(cid:148). Vaikka sopimus allekirjoitettiin elokuussa 1996, kumppaneihin ja heid(cid:228)n osallistumiseensa liittyvi(cid:228) muutoksia oli tehty jo hei- n(cid:228)kuussa 1996. N(cid:228)ist(cid:228) muutoksista ilmoitettiin komissiolle vasta kolme ja puoli kuukautta my(cid:246)hemmin ja vasta kun toi- mielin oli pyyt(cid:228)nyt lis(cid:228)tietoja hankkeen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta. Se, ett(cid:228) sopimuspuoli ei ollut ilmoittanut n(cid:228)ist(cid:228) muutoksista vii- pym(cid:228)tt(cid:228) komissiolle ja pyyt(cid:228)nyt silt(cid:228) etuk(cid:228)teislupaa, ei t(cid:228)ytt(cid:228)- nyt velvollisuutta, joka edunsaajan julistuksen lausekkeessa 10 asetetaan. Edell(cid:228) esitettyjen seikkojen pohjalta oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) komissio oli toiminut kohtuullisesti, kun se p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) ehtoja, jotka koskivat sen taloudellista osallistumista kantelijan hank- keeseen, ei ollut noudatettu, ja siten peruutti tukensa hankkeel- le. Hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei siten ollut ja oikeusasiamies lopetti asian k(cid:228)sittelyn. (1) Asia T-331/94, IPK-M(cid:252)nchen GmbH vastaan komissio, 15. 10. 1997, kohta 38; yhdistetyt asiat T-551/93, T-231/94, T-232/94, T-233/94 ja T-234/94, Industrias Pesqueras Campos ym. vastaan komissio, Kok. 1996, s. II-247, kohta 160. C 300/52 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 PEURANLIHAN TULLI P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 133/97/VK Euroopan komissiota vastaan Kantelu R. kanteli oikeusasiamiehelle helmikuussa 1997 Euroopan peu- rankasvattajien yhdistysten liiton puolesta. Kantelu koski kir- jeenvaihtoa, jota R. oli k(cid:228)ynyt komission kanssa Euroopan unioniin tuotavaan peuranlihaan sovellettavista tulleista. Kantelun mukaan tuontimaksujen alhaisuus tekee maatiloilla kasvatettujen peurojen tuontilihan verrattain halvaksi, ja t(cid:228)m(cid:228) kilpailu aiheuttaa vaikeuksia eurooppalaisille peurankasvattajil- le. Kantelija oli siksi pyyt(cid:228)nyt komissiota tunnustamaan tiloilla kasvatettujen peurojen lihan kotiel(cid:228)inten lihaksi, mik(cid:228) olisi merkinnyt paljon suurempia tuontitulleja. Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) tiloilla kasvatettujen peurojen lihaa olisi pidett(cid:228)v(cid:228) kotiel(cid:228)inten lihana, koska peuroja ruokitaan, jalostetaan ja lihaa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n samalla tavoin kuin kotiel(cid:228)imi(cid:228). Kantelija katsoi my(cid:246)s, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) vastaisi tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), jossa se totesi, ett(cid:228) (cid:148)il- mausta (cid:146)riista(cid:146), sellaisena kuin se esiintyy vuoden 1970 yhteisen tulli- tariffin otsikossa 02. 04-B, on tulkittava siten, ett(cid:228) se koskee villein(cid:228) el(cid:228)vi(cid:228) mets(cid:228)stett(cid:228)vi(cid:228) el(cid:228)imi(cid:228)(cid:148) (1). Koska peuroja ei mets(cid:228)stet(cid:228), vaan ne vied(cid:228)(cid:228)n lampaiden tai nautojen tavoin teurastamoon, kantelija piti oikeudenmukaisena sit(cid:228), ett(cid:228) niit(cid:228) kohdeltiin tulli- tarkoituksia varten kotiel(cid:228)imin(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen kantelija ja komissio k(cid:228)viv(cid:228)t asiasta kirjeenvaihtoa, jossa komissio ei yhty- nyt kantelijan n(cid:228)kemykseen. Komissio arvioi kantelijan v(cid:228)itett(cid:228), jonka t(cid:228)m(cid:228) oli toistanut ja teki seuraavan johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen: Ohjeita, useissa kirjeiss(cid:228)(cid:228)n, jotka on annettu yhteist(cid:228) tullitariffia koskevassa sopimuksessa, on noudatettava. N(cid:228)iss(cid:228) ohjeissa todetaan, ett(cid:228) tavallisesti met- s(cid:228)stettyjen el(cid:228)inten (kuten peurat) liha luokitellaan edelleen riis- tael(cid:228)inten lihaksi, vaikka el(cid:228)imet olisikin kasvatettu vankeudes- sa (2). T(cid:228)m(cid:228) perustelu vastaa komission j(cid:228)senen Montin selvi- tyksi(cid:228) kantelijalle. Lis(cid:228)ksi kantelijan siteeraaman tuomioistuimen tuomion koh- dassa 3 todetaan, ett(cid:228) tavanomaisessa merkityksess(cid:228)(cid:228)n ilmaus (cid:148)riista(cid:148) viittaa villein(cid:228) el(cid:228)vien ja mets(cid:228)stettyjen el(cid:228)inten luok- kiin. Peurat ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) kuuluvat t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n piiriin. ett(cid:228) erilaisille maataloustuotteille Lopuksi on muistettava, my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) suojasta p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa poliittisin eik(cid:228) hallinnollisin toimin. Komissio katsoi, ett(cid:228) kantelija oli perusteellisen arvioinnin j(cid:228)l- keen saanut oikeaa ja riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tietoa asiasta. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija pit(cid:228)ytyi kantelussaan. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Niinp(cid:228) kantelija kanteli oikeusasiamiehelle. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio oli tulkinnut voimassa olevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) peuranli- haan sovellettavista tullimaksuista virheellisesti. Kantelu koski sit(cid:228), oliko komissio tulkinnut virheellisesti m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksi(cid:228), jotka koskevat peuranlihaan sovellettavia tullimaksuja. Tutkimus Komission lausunto Yhteist(cid:228) tullitariffia koskevassa sopimuksessa todetaan, ett(cid:228) peuranliha voidaan luokitella (cid:148)riistaksi(cid:148) vaikka sit(cid:228) ei olekaan mets(cid:228)stetty. Oli siten ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli tulkinnut kysei- set m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset oikein ja ett(cid:228) vankeudessa kasvaneista el(cid:228)imist(cid:228) per(cid:228)isin olevaa lihaa voidaan tuoda unioniin riistana. On kui- tenkin muistettava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n oikeutta koskevissa kysymyk- siss(cid:228). Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi seuraavaa: Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta komissio ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt syyllistyneen hallinnolliseen ep(cid:228)- kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. (1) Tuomio 12. joulukuuta 1973, asia C 149/73, Otto Witt KG vastaan Hauptzollamt Hamburg-Ericus, Kok. 1973, s. 1587. (2) EYVL C 342, 5. 12. 1994, s. 23. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/53 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S OLLA K˜YNNIST˜M˜TT˜ EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 169 ARTIKLAN MUKAISTA RIKKOMISMENETTELY˜ Kantelijan huomautukset P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 175/97/JMA Euroopan komissiota vastaan Kantelu D. kanteli oikeusasiamiehelle helmikuussa 1997 asiakkaansa P:n puolesta v(cid:228)itt(cid:228)en, ett(cid:228) komissio ei ollut varmistanut direk- tiivin 91/533/ETY asianmukaista soveltamista Portugalissa. P. oli ty(cid:246)skennellyt yrityksess(cid:228) (cid:148)Casinos do Algarve(cid:148), jonka Por- tugalin viranomaisten asettama hallintakomissio oli ottanut hal- lintaansa. Ty(cid:246)suhdekiistan johdosta P. nosti kanteen ty(cid:246)nanta- jaansa vastaan. Kasinoista vastaava hallintoyksikk(cid:246) kuitenkin v(cid:228)itti oikeudessa, ett(cid:228) se ei vastannut yrityksen johdosta. Tilanne n(cid:228)ytti olevan ristiriidassa direktiiviss(cid:228) 91/533/ETY ase- tettujen kriteerien kanssa. Kyseisell(cid:228) direktiivill(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)nantajan velvollisuutta ilmoittaa ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille ty(cid:246)sopimuk- sessa tai ty(cid:246)suhteessa sovellettavista ehdoista. P. vei asian portugalilaiseen tuomioistuimeen. Koska asia liittyi siihen, miten Portugalin viranomaiset olivat panneet yhteis(cid:246)n direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, h(cid:228)n l(cid:228)hetti my(cid:246)s valituksen ja useita kir- jeit(cid:228) komissiolle. P. kanteli siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut yhteenk(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)nen kirjeist(cid:228)(cid:228)n. Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) oli kirjannut P:n ensimm(cid:228)isen kirjeen. Kirjeess(cid:228) esitettyjen seikkojen perusteella komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) Portugalin viranomaiset eiv(cid:228)t ehk(cid:228) soveltaneet asianmukaisesti direktiivi(cid:228) 91/533/ETY sek(cid:228) direktiivi(cid:228) 77/187/ETY ty(cid:246)nteki- j(cid:246)iden oikeuksien turvaamisesta yrityksen luovutuksen yhtey- dess(cid:228). Huomautuksissaan P. totesi, ett(cid:228) asia oli edelleen vetoomusk(cid:228)- sittelyss(cid:228) portugalilaisessa tuomioistuimessa ja siten kaukana ratkaisusta. Jopa asiaa alun perin k(cid:228)sitellyt tuomari ja Portuga- lin korkein oikeus olivat olleet direktiivin 91/533/ETY tulkinnasta. Kantelijan mielest(cid:228) komission olisi pit(cid:228)nyt puuttua asiaan, koska kansalliset viranomaiset eiv(cid:228)t olleet kunnioittaneet yhteis(cid:246)n oikeutta. Kun komissio ei ollut k(cid:228)ytt(cid:228)nyt sill(cid:228) perustamissopimuksen mukaisesti olevia valtuuk- sia, se oli laiminly(cid:246)nyt teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) perustamissopimuksen varti- jana ja sallinut, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio rikkoo Euroopan kansalaisen oikeuksia. eri mielt(cid:228) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) valitus k(cid:228)sittelem(cid:228)tt(cid:228) Perustamissopimuksen 155 artiklan mukaan komission teh- t(cid:228)v(cid:228) (cid:148)perustamissopimuksen vartijana(cid:148) on varmistaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta noudatetaan. Noudattaessaan teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) perustamissopimuksen varti- jana komissio tutkii yhteis(cid:246)n oikeuden mahdollisia rikko- misia, joista se saa tiedon valitusten tuloksena tai omasta johtaa siihen, ett(cid:228) kyseiselle aloitteestaan. Tutkimus voi ja t(cid:228)ll(cid:228) on j(cid:228)senvaltiolle l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n muodollinen ilmoitus, tilaisuus esitt(cid:228)(cid:228) siit(cid:228) huomautuksia. Jos komissio sitten kat- soo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio on j(cid:228)tt(cid:228)nyt t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) sill(cid:228) perusta- missopimuksen mukaisesti olevan velvollisuuden, 169 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) komissio antaa perustellun lau- sunnon asiasta. Jos komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) olla tutkimatta asiaa, t(cid:228)lle toimintata- valle on oltava perusteet. N(cid:228)iden perusteiden olisi muodos- tettava pohja mahdolliselle oikeusasiamiehen tutkimukselle, jotta varmistetaan, ett(cid:228) hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei ole ilmennyt. P:n tapauksessa komissio perusteli toimimatta j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) sil- l(cid:228), ett(cid:228) valituksen arviointi riippui Portugalin lain tulkin- nasta ja ett(cid:228) kiistanalaiset seikat olivat jo kahden kansalli- sissa tuomioistuimissa meneill(cid:228)(cid:228)n olevan oikeudenk(cid:228)ynnin aiheena. Komissio ei kuitenkaan pit(cid:228)nyt aiheellisena tutkia asiaa, koska tapauksen arviointi riippui Portugalin lain tulkinnasta ja koska kiistanalaiset seikat olivat jo kahden kansallisissa tuomioistui- missa meneill(cid:228)(cid:228)n olevan oikeudenk(cid:228)ynnin aiheena. Komissio oli kuitenkin toukokuussa 1997 pyyt(cid:228)nyt Portugalin viran- omaisilta lis(cid:228)tietoja. Kansalliset tuomioistuimet voivat k(cid:228)sitell(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeu- den virheellist(cid:228) soveltamista koskevia asioita joutuisasti, ja 177 artiklan ennakkoratkaisumenettely mahdollistaa yhtei- s(cid:246)n oikeuteen liittyvien asioiden siirt(cid:228)misen yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuimeen. Komissio viittasi my(cid:246)s siihen, ett(cid:228) sill(cid:228) oli harkintavaltaa p(cid:228)(cid:228)t- t(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n menettelyjen k(cid:228)ynnist(cid:228)misest(cid:228) j(cid:228)senvaltiota vastaan, mink(cid:228) tuomioistuin oli tunnustanut. Tarkastellessaan komission valitsemaa toimintatapaa oikeus- asiamies totesi, ett(cid:228) toimielin oli toiminut laillisen auktori- teettinsa rajoissa ja ett(cid:228) hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei siten voitu todeta. C 300/54 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 2. Nopea vastaus valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n kirjeisiin Komissio totesi lausunnossaan, ett(cid:228) P:n valitukset komis- siolle oli kirjattu sellaisinaan. P:lle ei kuitenkaan koskaan ilmoitettu kirjallisesti niiden saapumisesta. Kuten oikeusasiamies on vastaavissa tapauksissa todennut, komissio on julkishallinnon edustajana velvollinen vastaa- maan asianmukaisesti kansalaisten tiedusteluihin. Kun komissio ei t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa ollut tehnyt niin, se ei ollut noudattanut hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteita (1). Euroopan oikeusasiamies totesi kuitenkin, ett(cid:228) komissio oli my(cid:246)nt(cid:228)nyt t(cid:228)m(cid:228)n laiminly(cid:246)nnin ja esitt(cid:228)nyt kantelijalle anteeksipyynn(cid:246)n. Oikeusasiamiehen lis(cid:228)huomautukset eiv(cid:228)t siten olleet tarpeen. T(cid:228)m(cid:228)n kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) komissio ei aikonut ryhty(cid:228) toimiin j(cid:228)senvaltiota vastaan P:n l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)n valituk- sen johdosta, koska valituksen arviointi riippui Portugalin lain tulkinnasta ja koska kiistanalaiset seikat olivat jo kah- den kansallisissa tuomioistuimissa meneill(cid:228)(cid:228)n olevan oikeu- denk(cid:228)ynnin aiheena. Tarkastellessaan komission valitsemaa toimintatapaa Euroopan oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) toimi- elin oli toiminut sill(cid:228) olevien oikeudellisten valtuuksien rajoissa, eik(cid:228) hallinnollista ep(cid:228)kohtaa siten voitu todeta. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. KANSALLINEN TUOMIOISTUIN TORJUI PYYNN(cid:214)N SAADA ENNAKKOP˜˜T(cid:214)S: KOMISSIO EI K˜SITELLYT VALITUSTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 176/97/JMA Euroopan komissiota vastaan Kantelu D. kanteli oikeusasiamiehelle asiakkaansa K:n puolesta helmi- kuussa 1997. Kantelu koski sit(cid:228), ettei komissio ollut vastannut l(cid:228)hett(cid:228)nyt sille 7. elokuuta 1996 ja kirjeisiin, 11. joulukuuta 1996. jotka D. oli l(cid:228)hetetty komissiolle virallisina valituksina, joissa Kirjeet oli kantelija v(cid:228)itti Portugalin viranomaisten rikkoneen yhteis(cid:246)n oikeutta. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n komissiolle kantelija selitti, ett(cid:228) Suo- men viranomaisten esitt(cid:228)m(cid:228)n luovutuspyynn(cid:246)n johdosta Portu- galin viranomaiset olivat pid(cid:228)tt(cid:228)neet h(cid:228)nen asiakkaansa K:n, joka on alun perin Suomen kansalainen. Oikeusprosessin kuluessa k(cid:228)vi kuitenkin ilmi, ett(cid:228) K. oli ottanut my(cid:246)s Domini- kaanisen tasavallan kansalaisuuden. Toimivaltaiset Portugalin oikeusviranomaiset katsoivat, ett(cid:228) koska K. oli ottanut Domini- kaanisen tasavallan kansalaisuuden, h(cid:228)n oli menett(cid:228)nyt entisen Suomen kansalaisuutensa, ja t(cid:228)ll(cid:246)in asiassa ei sovellettu EU:n kansalaisia koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), vaan kolmansien maiden kansa- laisia koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Portugalin korkein oikeus vahvisti t(cid:228)m(cid:228)n n(cid:228)kemyksen. Kantelija katsoi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) juridinen tul- kinta rikkoi Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 8 ja 8 a artikloja. H(cid:228)n v(cid:228)itti lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) Portugalin korkeimmalla oikeu- della oli perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti velvol- lisuus j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) asia Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)- v(cid:228)ksi ennakkoratkaisua varten. D. pyysi siten komissiota puuttumaan asiaan perustamissopi- muksen vartijana, jotta varmistettaisiin, ett(cid:228) Portugalin viran- omaiset noudattavat yhteis(cid:246)n oikeutta asianmukaisesti. 11. joulukuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) toisessa kirjeess(cid:228)(cid:228)n komissiolle D. antoi kanteluaan koskevia lis(cid:228)tietoja. Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) se kykeni laatimaan vastauksen vasta kes(cid:228)kuussa 1997, kun kantelijan kirjeiss(cid:228) toimitetut asiakirjat oli arvioitu perin- pohjaisesti. Komissio my(cid:246)nsi pitk(cid:228)n viiv(cid:228)stymisen ja pahoitteli, ettei ollut vastannut kirjeisiin kohtuullisemmassa ajassa. Mit(cid:228) tuli itse asiaan, komissio vahvisti kantelijan kuvaileman tilanteen. Komissio katsoi kuitenkin, ettei yhteis(cid:246)n oikeutta ollut rikottu. Koska kantelijan kirjeiss(cid:228) toimitetut asiakirjat eiv(cid:228)t sis(cid:228)lt(cid:228)neet todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) K. olisi yh(cid:228) Suomen kansa- lainen, komissio katsoi, ett(cid:228) Portugalin korkeimman oikeuden n(cid:228)kemys oli perusteltu. Komissio totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n men- ness(cid:228) se ei ollut k(cid:228)ytt(cid:228)nyt Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen 169 artiklan mukaista rikkomismenettely(cid:228) kansallisen tuomioistuimen tekemi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) vastaan. (1) Katso komission menettelytapaohjeet (osasto 15. 4. , s. 45). Oikeusasiamies v(cid:228)litti komission lausunnon kantelijalle huo- mautuksia varten. Huomautuksia ei saatu. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/55 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. J(cid:228)tt(cid:228)minen vastaamatta kirjeisiin Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten mukaan komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 1. 1 Komissio my(cid:246)nsi, ettei se vastannut kantelijan kirjeisiin ajallaan. Komissio antoi selityksen ja pahoitteli viivytyst(cid:228). SIVIILI-ILMAILUN LUPAKIRJOJEN VASTAVUOROINEN HYV˜KSYMINEN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 260/97/JMA Euroopan komissiota vastaan 1. 2 N(cid:228)iden tietojen pohjalta oli ilmeist(cid:228), ettei Euroopan oi- keusasiamiehell(cid:228) ollut aihetta jatkaa asian t(cid:228)m(cid:228)n n(cid:228)k(cid:246)koh- dan k(cid:228)sittely(cid:228). Kantelu 2. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla k(cid:228)sittelem(cid:228)tt(cid:228) valitusta 2. 1 Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaan komissiolla on (cid:148)perustamissopimuksen vartijana(cid:148) velvollisuus huolehtia yhteis(cid:246)n oikeuden noudattamisesta. 2. 2 T(cid:228)ytt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n velvollisuuttaan perustamissopimuksen varti- jana komissio tutkii valitusten pohjalta tai oma-aloitteisesti sen tietoon tulevia tapauksia, joissa yhteis(cid:246)n oikeutta on johtaa muodollisen ilmoi- saatettu rikkoa. Tutkimus voi tuksen l(cid:228)hett(cid:228)miseen kyseiselle j(cid:228)senvaltiolle, jolla on mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) huomautuksia. Jos komissio sen j(cid:228)l- keen katsoo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio on laiminly(cid:246)nyt perustamis- sopimuksen mukaisen velvollisuutensa, komissio antaa asiasta lausunnon perusteluineen 169 artiklan nojalla. 2. 3 Jos komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) olla jatkamatta asian tutkimista, rat- kaisu on perusteltava. N(cid:228)iden perusteiden on oltava Euroopan oikeusasiamiehen k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) h(cid:228)nen mahdol- listen tutkimustensa pohjana, jotta h(cid:228)n voi varmistaa ettei hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ole esiintynyt. M. kanteli oikeusasiamiehelle huhtikuussa 1997 v(cid:228)itt(cid:228)en, ett(cid:228) komissio oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt varmistamatta, ett(cid:228) Ison-Britannian viran- omaiset soveltavat asianmukaisesti direktiivi(cid:228) 91/670/ETY (1) siviili-ilmailun lupakirjojen vastavuoroisesta hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). Kantelijan mukaan Ison-Britannian toimivaltaiset viranomaiset tunnustaneet h(cid:228)nen Espanjassa hankkimaansa lento- eiv(cid:228)t lupakirjaa. Viranomaiset perustelivat kielt(cid:228)ytymist(cid:228)(cid:228)n sill(cid:228), ett(cid:228) vastavuoroisen hyv(cid:228)ksymisen saavuttamiseksi oli t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) viel(cid:228) joitakin lis(cid:228)vaatimuksia. Kantelija v(cid:228)itti my(cid:246)s, ettei h(cid:228)nen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n kokemustaan ollut otettu huomioon. M. katsoi, ett(cid:228) Ison-Britannian viranomaiset rikkoivat direktiivi(cid:228) 91/670/ETY, ja h(cid:228)n l(cid:228)hetti asian johdosta kirjeit(cid:228) komission Madridin edustustoon helmi- ja maaliskuussa 1997. Kantelussaan oikeusasiamiehelle M. v(cid:228)itti, ettei komissio huo- lehtinut direktiivin 91/670/ETY asianmukaisesta soveltamisesta Isossa-Britanniassa eik(cid:228) ollut vastannut h(cid:228)nen komission Madri- din edustustoon l(cid:228)hett(cid:228)miins(cid:228) kirjeisiin. 2. 4 Komissio perusteli passiivisuuttaan t(cid:228)ss(cid:228) asiassa sill(cid:228), ett(cid:228) Portugalin korkeimman oikeuden n(cid:228)kemys oli perusteltu, koska kantelijan kirjeiss(cid:228)(cid:228)n toimittamat asiakirjat eiv(cid:228)t sis(cid:228)lt(cid:228)neet todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nen asiakkaansa olisi yh(cid:228) Suomen kansalainen. Tutkimus Komission lausunto Komissio huomautti my(cid:246)s, ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) se ei ollut k(cid:228)ytt(cid:228)nyt Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaista rikkomismenettely(cid:228) kansallisen tuomio- istuimen tekemi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) vastaan. Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio pahoitteli, ettei sen Madridin edustusto ollut vastannut kanteli- jan kirjeisiin ajoissa. Komissio selitti, ett(cid:228) sen Euro-Jus -jaos- tapahtunut (cid:228)skett(cid:228)in henkil(cid:246)vaihdoksia, tossa Madridissa oli joiden johdosta sen kirjeenvaihto oli viiv(cid:228)stynyt. 2. 5 Tarkastaessaan komission omaksumaa toimintatapaa oi- keusasiamies katsoi, ett(cid:228) toimielin oli toiminut oikeudelli- sen toimivaltansa rajoissa eik(cid:228) asian t(cid:228)h(cid:228)n osaan liittyv(cid:228)(cid:228) hallinnollista ep(cid:228)kohtaa siten ollut ilmennyt. (1) Neuvoston direktiivi 91/670/ETY siviili-ilmailun teht(cid:228)vien suoritta- miseksi annettujen henkil(cid:246)st(cid:246)n lupakirjojen vastavuoroisesta hyv(cid:228)k- symisest(cid:228), EYVL L 373, 31. 12. 1991, s. 21. C 300/56 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Komissio ilmoitti my(cid:246)s, ett(cid:228) se oli antanut kaikissa j(cid:228)senval- tioissa oleville edustustoilleen selke(cid:228)t ohjeet vastaavien viivytys- ten v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi tulevaisuudessa. 2. 3 Saatavissa olevien tietojen perusteella on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli noudattanut asianmukaista huolellisuutta k(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) kantelua. Oikeusasiamies ei siten l(cid:246)yt(cid:228)- nyt todisteita hallinnollisesta ep(cid:228)kohdasta t(cid:228)ss(cid:228) kantelun kohdassa. Mit(cid:228) tuli direktiivin 91/670/ETY soveltamiseen Isossa-Britan- niassa, komissio ilmoitti, ett(cid:228) sen yksik(cid:246)t olivat ottaneet yhte- ytt(cid:228) Ison-Britannian ilmailuviranomaisiin (UK Civil Aviation Authority). Kantelijalle oli tiedotettu t(cid:228)st(cid:228) aloitteesta, ja komis- sion yksik(cid:246)t olivat pyyt(cid:228)neet h(cid:228)nt(cid:228) toimittamaan lis(cid:228)tietoja lupakirjastaan ja kokemuksestaan. Oikeusasiamiehen tutkimuksen perusteella komission toimin- nassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Oikeusasiamies v(cid:228)litti komission k(cid:228)sitykset kantelijalle ja pyysi t(cid:228)t(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa. Huomautuksia ei saatu. KOMISSION JULKAISUJEN HINTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 269/97/PD Euroopan komissiota vastaan P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. J(cid:228)tt(cid:228)minen vastaamatta kirjeisiin Kantelu 1. 1 Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) sen Madridin edustusto ei ollut vas- l(cid:228)hett(cid:228)miin kirjeisiin. tannut Komissio antoi selityksen ja pahoitteli viivytyst(cid:228). ajallaan kantelijan sille 1. 2 Komissio oli lis(cid:228)ksi antanut j(cid:228)senvaltioissa oleville edustus- toilleen ohjeet ryhty(cid:228) kaikkiin mahdollisiin toimiin vastaa- vien viivytysten v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi tulevaisuudessa. Euroopan parlamentin j(cid:228)sen B. kanteli maaliskuussa 1997 kreikkalaisen tutkija K:n puolesta. B. totesi, ett(cid:228) Euroopan komission julkaisut ovat liian kalliita joillekin Euroopan kansa- juurikaan laisille. H(cid:228)nen mukaansa jotkut kansalaiset eiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)se tutustumaan n(cid:228)ihin julkaisuihin, mink(cid:228) B. katsoo olevan ongelmallista avoimuuden kannalta. Kantelun liitteen(cid:228) oli kirje, jonka B. oli saanut K:lta. Kirjeess(cid:228)(cid:228)n K. totesi, ett(cid:228) Kreikan kansalaisilla ei ole varaa hankkia monia komission julkaisuja. H(cid:228)nen mukaansa esimerkiksi 300(cid:151)400-sivuinen julkaisu maksaa kreikkalaisen tutkijan vii- den p(cid:228)iv(cid:228)n palkan verran. 1. 3 Koska on k(cid:228)ynyt ilmi, ett(cid:228) kantelijan kirjeisiin on vastattu ja ett(cid:228) vastaavien tilanteiden v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi on ryhdytty toi- menpiteisiin, oikeusasiamiehell(cid:228) ei ole aihetta jatkaa kan- telun t(cid:228)m(cid:228)n kohdan k(cid:228)sittely(cid:228). Tutkimus 2. Huolellisuus varmistettaessa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta nou- datetaan Komission lausunto 2. 1 Kun komissio varmistaa, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot noudattavat t(cid:228)y- sim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti yhteis(cid:246)n oikeutta, sen olisi noudatettava hyv(cid:228)(cid:228) hallintotapaa ja asianmukaista huolellisuutta. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) perustamissopimuksen vartijana komis- sion olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) aktiivisesti siihen, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio lopet- taa v(cid:228)itetyn rikkomisen, ja ilmoitettava kantelijalle asian- mukaisesti toimenpiteist(cid:228)(cid:228)n. 2. 2 Komissio otti kantelijan kirjeiden johdosta yhteytt(cid:228) vas- tuullisiin kansallisiin viranomaisiin varmistaakseen, ett(cid:228) Ison-Britannian viranomaiset noudattavat asianmukaisesti direktiivi(cid:228) 91/670/ETY. Komissio pyysi my(cid:246)s lis(cid:228)tietoja kantelijan ongelmasta, etenkin h(cid:228)nen lentolupakirjaansa ja ammatilliseen kokemukseensa liittyviss(cid:228) asioissa. Kantelu toimitettiin komissiolle. kuvaili asiakirjojen hinnoitteluperusteita: Lausunnossaan komissio (cid:148)Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimiston hinnoittelu- politiikka perustuu kaikkien toimielinten m(cid:228)(cid:228)rittelemiin periaat- teisiin. Toimielinten tekstien laatijat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t julkaisun hinnasta noudattaen julkaisutoimiston suositusta ottamalla huomioon peri- aatteisiin liittyv(cid:228)t tavoitteet, tuotantokustannukset ja j(cid:228)lleenmyyn- tiverkoston edellytt(cid:228)m(cid:228)t v(cid:228)himm(cid:228)ishinnat. Erityisesti joidenkin kielten pienten painosten kohdalla hinta ei edes kata julkaisun kustannuksia. Syrjinn(cid:228)n vastaisen periaatteen mukaisesti hinnat ilmoitetaan ecuina ja ne ovat samat kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. (cid:148) Komissio huomautti my(cid:246)s, ett(cid:228) se pit(cid:228)(cid:228) yll(cid:228) useita Euroopan dokumentaatiokeskusten kaltaisia verkostoja, joissa julkaisuihin 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/57 voi tutustua ilmaiseksi, nykyisin merkitt(cid:228)v(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ilmaista tietoa Internetiss(cid:228). ja ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielimet tarjoavat toja ongelmista, jotka liittyiv(cid:228)t h(cid:228)nen ty(cid:246)tt(cid:246)myyskorvaustensa maksuun Sveitsiss(cid:228). Kantelija ei esitt(cid:228)nyt huomautuksia komission lausunnosta. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kohtuuton tai mielivaltainen hinnoittelupolitiikka saattaisi olla ristiriidassa avoimuuden periaatteen kanssa, koska Euroopan kansalaiset eiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)sisi tutustumaan yhteis(cid:246)n toimielinten jul- kaisemiin tietoihin. Vaikuttaa kuitenkin silt(cid:228), ett(cid:228) komission kuvailema nykyinen hinnoittelupolitiikka perustuu objektii- visiin perusteisiin, joiden tavoitteena on kattaa julkaisujen tuo- tanto- ja jakelukustannukset. Hinnoittelupolitiikassa ei siten tul- lut esiin hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Hinnoittelupolitiikkaa pit(cid:228)isi k(cid:228)sitell(cid:228) my(cid:246)s suhteessa yht(cid:228)l(cid:228)isen kohtelun periaatteeseen. Tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan t(cid:228)m(cid:228) periaate edellytt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), ettei samanlaisia tilanteita k(cid:228)sitell(cid:228) eri tavoilla, eik(cid:228) erilaisia tilanteita k(cid:228)sitell(cid:228) samalla tavalla. Olennaisinta t(cid:228)m(cid:228)n periaatteen soveltamisessa on tiet(cid:228)(cid:228), mitk(cid:228) ovat samanlaisia ja mitk(cid:228) erilaisia tapauksia. Komissio voisi ehk(cid:228) ottaa hinnoittelupolitiikassaan huomioon tulojen jakautumista koskevat eroavuudet yhteis(cid:246)n alueella. T(cid:228)m(cid:228) saattaisi johtaa tilanteeseen, jossa sama julkaisu ilmestyisi eri hintaisena eri j(cid:228)senvaltioissa. Toisaalta voitaisiin pit(cid:228)(cid:228) j(cid:228)rke- v(cid:228)n(cid:228), ett(cid:228) samalla julkaisulla olisi suunnilleen sama hinta kai- kissa myyntipisteiss(cid:228). Komissio n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) pit(cid:228)v(cid:228)n j(cid:228)lkimm(cid:228)ist(cid:228) vaihtoehtoa sopivimpana. Siihen sill(cid:228) on ilmeisesti oikeus. Vaikka siis komissio katsoi, ett(cid:228) samalla julkaisulla on periaat- teessa oltava sama hinta, sen toiminta ei ollut ristiriidassa yht(cid:228)- l(cid:228)isen kohtelun periaatteen kanssa. Hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei siis ilmennyt. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. (Katso my(cid:246)s Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimistoa vastaan) kanteluun 1077/4. 12. 96/WG/D/VK/OV p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s KOMISSION APURAHA: SOSIAALITURVAMAKSUT P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 340/97/JMA Euroopan komissiota vastaan Kantelu Kantelija sai yhteis(cid:246)n tutkimus- ja kehitysapurahan ohjelmasta (cid:148)Henkil(cid:246)st(cid:246) ja liikkuvuus(cid:148). H(cid:228)n muutti D(cid:252)bendorfiin, Sveitsiin, joulukuussa 1994 harjoittaakseen tieteellist(cid:228) tutkimusta 12 kuukauden ajan. T(cid:228)m(cid:228)n tyyppisen tuen saajia vaadittiin varmistamaan oma so- siaaliturvansa. Siten kantelija maksoi ty(cid:246)tt(cid:246)myysvakuutusmak- sunsa koko tuolta ajalta. Saatuaan tutkimuksensa valmiiksi hei- l(cid:246)yt(cid:228)nyt n(cid:228)kuussa 1996 h(cid:228)n muutti Z(cid:252)richiin, mist(cid:228) h(cid:228)n ei ty(cid:246)paikkaa. Kantelija pyysi sitten Z(cid:252)richin kaupungissa toimi- vaa Sveitsin sosiaaliturvavirastoa maksamaan h(cid:228)nelle ty(cid:246)tt(cid:246)- myyskorvausta. H(cid:228)n ei kuitenkaan saanut Sveitsin viranomai- silta mit(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)nteist(cid:228) vastausta pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228). L. kirjoitti 23. lokakuuta 1996 muun muassa komissiolle, jolta h(cid:228)n pyysi tietoja, mutta ei saanut vastausta tiedusteluunsa. Kantelussaan L. pyysi oikeusasiamiest(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n tarvittavat tie- dustelut, joilla varmistettaisiin, ett(cid:228) komissio selvitt(cid:228)(cid:228) tilanteen. Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Yhteenvetona komission lausun- nossa todettiin seuraavaa: Saapuvan postin rekister(cid:246)intij(cid:228)rjestelmien perinpohjaisesta tar- kastuksesta huolimatta komission arkistoista ei l(cid:246)ytynyt j(cid:228)lke(cid:228)- k(cid:228)(cid:228)n kantelijan 23. lokakuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyst(cid:228) kirjeest(cid:228). Komis- sio korosti, ett(cid:228) kirjett(cid:228) ei ollut osoitettu kenellek(cid:228)(cid:228)n henkil(cid:246)lle tai millek(cid:228)(cid:228)n erityiselle toimielimelle, vaan sen kopio oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toimittaa muun muassa osoitteeseen (cid:148)Commission EuropØenne (Directorat GØnØral)(cid:148). tutkijoiden oli maksettava sosiaaliturvamaksut Asiakysymyksen osalta komissio selitti, ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tapaukseen sovellettavien tutkimusapurahoja koskevien yleisten ehtojen mukaisesti ja verot apurahastaan. Kantelija oli saanut t(cid:228)st(cid:228) ehdosta asianmu- kaisesti tiedon is(cid:228)nt(cid:228)instituutiolta. Lis(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228)n tyyppisi(cid:228) apu- rahoja saavat tutkijat ovat yksin vastuussa siit(cid:228), ett(cid:228) kansallisia veros(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) noudatetaan. L. kanteli oikeusasiamiehelle maaliskuussa 1997 siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut h(cid:228)nen pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228), joka koski tie- Komissio selitti my(cid:246)s, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) tapausta koskevaa EY-lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ei ole, koska kyseiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ja erityisesti asetus C 300/58 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 (ETY) N:o 1408/71 ovat sovellettavissa ainoastaan Euroopan talousalueella eiv(cid:228)tk(cid:228) siten Sveitsiss(cid:228), joka ei kuulu ETA:an. 3. Lausunnossaan komissio antoi perusteellisen vastauksen ja se antoi my(cid:246)s keinot kantelijan esitt(cid:228)miin ongelmiin, mahdolliseen ratkaisuun. Auttaakseen kantelijaa komissio totesi, ett(cid:228) se ottaisi pikaisesti yhteytt(cid:228) kyseisiin kansallisiin viranomaisiin saadakseen lis(cid:228)tie- toja ja mahdollisesti ratkaistakseen asian ja ett(cid:228) kantelija saisi tiedon tuloksista. 4. Koska oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelijan pyynt(cid:246)(cid:246)n oli vastattu, oikeusasiamiehell(cid:228) ei ollut aihetta tutkia asiaa enemp(cid:228)(cid:228). Kantelijan toimittamat lis(cid:228)tiedot Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta komissio ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt syyllistyneen hallinnolliseen ep(cid:228)- kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Ennen kuin oikeusasiamies oli saanut komission lausunnon, kantelija l(cid:228)hetti lis(cid:228)tietoja 10. kes(cid:228)kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeel- l(cid:228). Kirjeess(cid:228) kantelija selitti, ett(cid:228) h(cid:228)n oli saanut tiedon Ranskan ja Sveitsin tekem(cid:228)st(cid:228) kahdenv(cid:228)lisest(cid:228) sopimuksesta, joka koski ty(cid:246)tt(cid:246)myysoikeuksia. Sopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten pohjalta h(cid:228)n oli saanut ty(cid:246)tt(cid:246)myyskorvausoikeutensa tunnustettua lokakuusta 1996 l(cid:228)htien. H(cid:228)n kuitenkin v(cid:228)itti, ett(cid:228) h(cid:228)nen ensimm(cid:228)iset sosiaaliturvamaksunsa ajoittuivat elokuuhun 1996. ASIANTUNTIJAA EI OTETTU PALVELUKSEEN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 376/97/PD Euroopan komissiota vastaan Koska kantelijalla ei ollut ollut tietoa t(cid:228)st(cid:228) kahdenv(cid:228)lisest(cid:228) sopi- muksesta, h(cid:228)n oli menett(cid:228)nyt mahdollisuuden hy(cid:246)ty(cid:228) v(cid:228)him- m(cid:228)ispalkasta ty(cid:246)markkinoille paluun yhteydess(cid:228). Yhteenvetona h(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) koska komissio oli laiminly(cid:246)nyt apurahan seu- rausten t(cid:228)ydellisen selvitt(cid:228)misen, se oli aiheuttanut h(cid:228)nelle huo- mattavan taloudellisen menetyksen. Koska n(cid:228)it(cid:228) seikkoja ei esitetty alkuper(cid:228)isess(cid:228) kantelussa, oi- keusasiamies ei k(cid:228)sitellyt n(cid:228)it(cid:228) kysymyksi(cid:228) enemp(cid:228)(cid:228). Oikeusasiamies v(cid:228)litti komission lausunnon kantelijalle, joka ei esitt(cid:228)nyt huomautuksia. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelu X kanteli oikeusasiamiehelle toukokuussa 1997 komission toi- minnasta. X katsoi komission olevan vastuussa siit(cid:228), ettei h(cid:228)nt(cid:228) otettu palvelukseen kolmea maata koskevan kehityshankkeen toimitusjohtajaksi. Komissio antoi rahoituksen virkaa varten ja rahoitusapua pal- velukseen ottamista varten. Se palkkasi asiantuntijakonsultin avustamaan Toukokuussa palvelukseenottamismenettelyss(cid:228). 1996 konsultti ilmoitti X:lle, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n pit(cid:228)isi tavata hankkeen hallintoelin, joka koostui asianomaisten maiden edustajista. My(cid:246)hemmin X:lle kerrottiin, ett(cid:228) h(cid:228)net oli valittu virkaan. X kutsuttiin hankkeen tulevan toimitusjohtajan ominaisuudessa Brysseliin tapaamaan komission virkamiehi(cid:228) ja asianomaisten maiden suurl(cid:228)hettil(cid:228)it(cid:228) hein(cid:228)kuussa 1996. H(cid:228)nen odotettiin aloittavan toimitusjohtajana 1. marraskuuta 1996. 1. Kuten oikeusasiamies on vastaavissa tapauksissa todennut, komissiolla on julkishallinnon edustajana velvollisuus vas- tata asianmukaisesti kansalaisten tiedusteluihin. Marraskuuhun 1996 menness(cid:228) X:n sopimusta ei kuitenkaan viel(cid:228) ollut allekirjoitettu. X:n mukaan aina, kun h(cid:228)n otti asiassa yhteytt(cid:228) komissioon, h(cid:228)nt(cid:228) pyydettiin odottamaan, koska Euroopan unionin ja hankkeen hallintoelimen v(cid:228)lisen rahoitus- sopimuksen allekirjoittamisen kanssa oli ongelmia. 2. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa komissio kuitenkin perusteli kantelijan pyynt(cid:246)(cid:246)n vastaamatta j(cid:228)tt(cid:228)misen sill(cid:228), ett(cid:228) kantelijan kir- jeest(cid:228) ei l(cid:246)ytynyt j(cid:228)lke(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n toimielimen eri rekister(cid:246)intij(cid:228)r- jestelmist(cid:228). Koska kirje oli vain kopioitu komissiolle eik(cid:228) siin(cid:228) ollut ollut osoitetta, on mahdollista, ett(cid:228) postiyksik(cid:246)t eiv(cid:228)t pystyneet toimittamaan kirjett(cid:228) perille. X sai hallintoelimelt(cid:228) sopimusluonnoksen 15. joulukuuta 1996. H(cid:228)nelle kerrottiin samalla, ett(cid:228) luonnos oli komission hyv(cid:228)ksy- m(cid:228). 16. joulukuuta 1996 X ehdotti useita muutoksia sopimus- luonnokseen. 6. helmikuuta 1997 X sai kirjeen, jossa hallinto- elin ilmoitti, ettei se voinut hyv(cid:228)ksy(cid:228) muutoksia ja ett(cid:228) se kat- kaisee neuvottelut h(cid:228)nen kanssaan. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/59 Otettuaan asiassa tuloksettomasti yhteytt(cid:228) komissioon X kanteli oikeusasiamiehelle. Kantelun mukaan komissio oli v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)n asemassaan vastuussa siit(cid:228), ett(cid:228) palvelukseenottamismenettely ei johtanut tulokseen. T(cid:228)m(cid:228)n johdosta kantelija vaati korvauk- sia. siit(cid:228) ett(cid:228) my(cid:246)s Euroopan yhteis(cid:246)n virkamiehet haastattelivat ehdokkaita. Lopullisen valinnan hyv(cid:228)ksytt(cid:228)minen komissiolla teki siit(cid:228) my(cid:246)s vastuullisen. Tutkimus EY:n perustamissopimus antaa Euroopan oikeusasiamiehelle valtuudet tutkia mahdollisesti ilmenneit(cid:228) hallinnollisia ep(cid:228)koh- tia ainoastaan yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnan suh- teen. Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n erityisesti, ettei oikeusasiamiehelle voida kannella mink(cid:228)(cid:228)n muun viran- omaisen tai henkil(cid:246)n toiminnasta. Oikeusasiamies tutki siten X:n kantelun todetakseen, oliko komission toiminnassa mah- dollisesti ollut hallinnollinen ep(cid:228)kohta. Komission lausunto lausunnos- Kantelu toimitettiin komissiolle. Komissio ilmoitti saan, ett(cid:228) hankkeen hallintoelin otti yhteytt(cid:228) komissioon maa- liskuussa 1995 saadakseen yhteis(cid:246)n rahoitusta. Komissio suos- tui rahoittamaan hankkeen toimitusjohtajan valintamenettelyn ja viran. Komissio j(cid:228)tti nelj(cid:228) ehdokasta k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)n valintalistan hallinto- elimelle, joka valitsi X:n. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen hallintoelin otti yhte- ytt(cid:228) komissioon varmistaakseen nimityksen hyv(cid:228)ksymisen ja pyyt(cid:228)(cid:228)kseen komissiota toimimaan v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)n(cid:228) valituksi tulleen ehdokkaan palkkaehtoja koskevissa neuvotteluissa. Asianomai- nen p(cid:228)(cid:228)osasto hyv(cid:228)ksyi nimityksen ja v(cid:228)litti sopimukseen sis(cid:228)l- lytett(cid:228)v(cid:228)t ehdot hallintoelimelle. Komissio totesi, ett(cid:228) hallintoelin p(cid:228)(cid:228)tti katkaista neuvottelut, koska X:n vaatimukset ylittiv(cid:228)t aiemmin sovitut ehdot ja koska h(cid:228)n asetti kyseenalaiseksi jo sovitut ehdot. Komissio totesi lopuksi, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen rahoitusapu hankkeelle ei muodostanut komission taholta mink(cid:228)(cid:228)nlaista sitoumusta ehdokkaiden suhteen, sill(cid:228) sopimuskumppanina oli hallintoelin eik(cid:228) komissio. X kiisti komission v(cid:228)itteen, ett(cid:228) joistain sopimuksen osista olisi jo sovittu. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelussa oli kyse siit(cid:228), oliko komissiosta johtuva hallinnolli- nen ep(cid:228)kohta, ett(cid:228) kantelijaa ei otettu palvelukseen hankkeen toimitusjohtajaksi. Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio auttoi hallinto- elint(cid:228) ehdokkaiden l(cid:246)yt(cid:228)misess(cid:228) virkaan ja palvelukseenotta- mismenettelyn rahoituksessa ja ettei komissio koskaan tehnyt sopimusta kantelijan kanssa. Oli my(cid:246)s ilmeist(cid:228), ett(cid:228) menettely k(cid:228)ynnistettiin hallintoelimen aloitteesta, ett(cid:228) se teki lopullisen ehdokasvalinnan ilman komission puuttumista asiaan, ja ett(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)ksi tarkoitettu sopimus olisi ollut kantelijan ja hallinto- elimen v(cid:228)linen. Sopimuksen tekemist(cid:228) ja neuvottelujen katkai- semista koskeva p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli siten hallintoelimen vastuulla. Vaikka hallintoelin pyysikin komissiota hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n X:n nimi- tyksen (cid:151) mink(cid:228) komissio teki v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti (cid:151) se ei muuttanut hallintoelimen vastuullisuutta. Mik(cid:228)(cid:228)n ei viitannut siihen, ett(cid:228) komissio olisi asiattomasti painostanut hallintoelint(cid:228) katkaise- maan neuvottelut X:n kanssa. Mik(cid:228)(cid:228)n ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n viitannut siihen, ett(cid:228) komissio olisi miss(cid:228)(cid:228)n vaiheessa ottanut oikeudel- lista vastuuta hallintoelimen toiminnasta tai k(cid:228)ytt(cid:228)ytynyt kante- lijan suhteen siten, ett(cid:228) h(cid:228)n voisi oikeutetusti katsoa olevansa sopimussuhteessa komission kanssa. T(cid:228)ten oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) vaikka kantelijaa ei otettu palvelukseen hankkeen toimitusjohtajan virkaan, komission toiminnassa ei ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. VARALLAOLOLUETTELO PALVELUKSEENOTTOA VARTEN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 385/97/PD Euroopan komissiota vastaan Kantelijan huomautukset Kantelu Kantelija v(cid:228)itti huomautuksissaan, ett(cid:228) h(cid:228)nen ja komission v(cid:228)lill(cid:228) oli sopimus, mik(cid:228) johtui siit(cid:228), ett(cid:228) komissio teki sopi- muksen ehdokkaiden valitsemisesta eurooppalaiseen yhti(cid:246)(cid:246)n, ja G. kanteli oikeusasiamiehelle toukokuussa 1997 ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) komission palvelukseenottopolitiikka muodosti hallinnollisen ep(cid:228)kohdan. Komissio j(cid:228)rjesti vuonna 1993 kaksi kaikkien j(cid:228)senvaltioiden kansalaisille avointa kilpailua (KOM/A/764 ja C 300/60 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 olla KOM/A/770), joiden tarkoituksena oli laatia hallintovirkamies- ten varallaololuettelot. G. osallistui viimeksi mainittuun kilpai- luun ja l(cid:228)p(cid:228)isi kokeet menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti. H(cid:228)nen nimens(cid:228) mer- kittiin siten syksyll(cid:228) 1994 laadittuun varallaololuetteloon. Kes(cid:228)- kuussa 1995 komissio kutsui G:n Brysseliin l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuk- seen ja haastatteluun niihin komission yksik(cid:246)ihin, jotka saattai- sivat palvelukseen. L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksen l(cid:228)p(cid:228)isemisen ja haastattelujen j(cid:228)lkeen G. ei kuitenkaan saanut ty(cid:246)tarjousta. H(cid:228)n sai kuitenkin tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) komissio otti palvelukseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisiksi ty(cid:246)ntekij(cid:246)iksi henki- l(cid:246)it(cid:228), jotka eiv(cid:228)t koskaan ole l(cid:228)p(cid:228)isseet avointa kilpailua. G. piti hallinnollisena ep(cid:228)kohtana sit(cid:228), ett(cid:228) kilpailun l(cid:228)p(cid:228)isseille henki- l(cid:246)ille ei tarjottu ty(cid:246)paikkoja, kun henkil(cid:246)it(cid:228), jotka eiv(cid:228)t kos- kaan olleet l(cid:228)p(cid:228)isseet kilpailua, otettiin palvelukseen. kiinnostuneita ottamaan h(cid:228)net Tutkimus Komission lausunto P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelussa kysyttiin, voitiinko pit(cid:228)(cid:228) hallinnollisena ep(cid:228)kohtana, ett(cid:228) komissio yleisesti sallii muun kuin pysyv(cid:228)n henkil(cid:246)st(cid:246)n palvelukseenoton, kun varallaololuetteloon merkityille henki- l(cid:246)ille ei tarjota pysyv(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paikkaa. T(cid:228)lt(cid:228) osin on ensiksi todet- tava, ett(cid:228) komissio ei ole lain mukaan velvollinen ottamaan palvelukseen henkil(cid:246)(cid:228), joka on merkitty varallaololuetteloon. Toiseksi komission lausunnossa annetusta selvityksest(cid:228) k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) komissio hoitaa monia eri teht(cid:228)vi(cid:228) ja toimii niiss(cid:228) budjettirajoissa, jotka budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) sille asettaa. Jotkut toiminnot ovat jo luonteeltaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisia, kun taas toiset jota kell(cid:228)(cid:228)n varallaolo- saattavat vaatia erityisasiantuntemusta, luetteloon merkityll(cid:228) ei ole. Siten pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n se, ett(cid:228) komissio otti palvelukseensa muuta kuin pysyv(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228), vaikka se samaan aikaan ei ollut k(cid:228)ytt(cid:228)nyt olemassaolevia varallaololuet- teloja loppuun, ei muodostanut hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta komissio ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt syyllistyneen hallinnolliseen ep(cid:228)- kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi ensin, ett(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja tuomioistuimen oikeusk(cid:228)y- t(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) henkil(cid:246)ill(cid:228), jotka ovat l(cid:228)p(cid:228)isseet kilpailun, ei ole automaattisesti oikeutta ty(cid:246)paikkatarjoukseen. Komissio my(cid:246)s totesi, ett(cid:228) kilpailuilmoituksessa selke(cid:228)sti selitettiin t(cid:228)m(cid:228) tilanne. Ilmoituksessa itse asiassa todettiin, ett(cid:228) varallaololuette- loon merkitt(cid:228)vien nimien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi kaksinkertainen avoinna oleviin paikkoihin n(cid:228)hden. V˜ITE SYRJINN˜ST˜ TARJOUSPYYNN(cid:214)N YHTEYDESS˜ P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 564/97/PD Euroopan komissiota vastaan Kantelu Komissio selitti sitten, miten se normaalisti menetteli varalla- ololuettelojen kanssa. Se v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) varallaololuettelon sek(cid:228) kun- kin hakijan ansioluettelon komission yksik(cid:246)ille, jotka voivat sit- ten pyyt(cid:228)(cid:228) ottamaan hakijan palvelukseen, jos niill(cid:228) on vapaa pysyv(cid:228) paikka. T(cid:228)m(cid:228)n nimenomaisen kilpailun tapauksessa hakijat kuitenkin kutsuttiin komission henkil(cid:246)st(cid:246)osaston aloit- teesta Brysseliin haastatteluihin sek(cid:228) valintamenettely(cid:228) koske- vaan tiedotustilaisuuteen. G:n haastattelujen j(cid:228)lkeen henkil(cid:246)st(cid:246)- osasto ei ollut saanut t(cid:228)m(cid:228)n palvelukseenottoa koskevia pyyn- t(cid:246)j(cid:228). jolla D. kanteli oikeusasiamiehelle kes(cid:228)kuussa 1997 tavasta, komissio oli hoitanut rajoitetun tarjouspyynn(cid:246)n, joka koski k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ranskan kieleen (97/S36-18547/FR) ja jonka komis- sio julkisti 20. helmikuuta 1997. Tarjouspyynt(cid:246)ilmoituksen kohdassa 6 todettiin, ett(cid:228) tarjouksia tekem(cid:228)(cid:228)n pyydett(cid:228)isiin 5(cid:151)30 hakijaa, jotta katettaisiin hankintaviranomaisen operatii- viset tarpeet ja varmistettaisiin aito kilpailu. Tarjouspyynn(cid:246)n kohdassa 13 asetettiin ehdot, joita hakijoiden olisi noudatetta- va. Kohdassa 14 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin, ett(cid:228) hankintaviranomainen valitsisi tarjoamaan kutsuttavat hakijat n(cid:228)iden kohdassa 13 antamien tietojen perusteella. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisen henkil(cid:246)st(cid:246)n palvelukseenoton osalta komissio totesi, ett(cid:228) joskus k(cid:228)y niin, ett(cid:228) varallaololuetteloon merkittyjen hakijoiden profiilit eiv(cid:228)t vastaa kyseisen yksik(cid:246)n tarpeita. jotka voivat Lis(cid:228)ksi komissioon kohdistuu budjettirajoituksia, johtaa tilanteeseen, jossa sill(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden tai ulkopuolisten palvelujen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n mutta ei pysyv(cid:228)n henkil(cid:246)st(cid:246)n palvelukseenottoon. Kolmanneksi komis- sio totesi, ett(cid:228) vuodesta 1995 sen oli pit(cid:228)nyt keskitt(cid:228)(cid:228) suuri osa palvelukseenotostaan uusien j(cid:228)senvaltioiden kansalaisiin. toukokuuta 1997, ett(cid:228) h(cid:228)nelt(cid:228) ei pyydett(cid:228)isi D. osallistui t(cid:228)h(cid:228)n tarjouspyynt(cid:246)(cid:246)n. Komissio ilmoitti h(cid:228)nelle 29. tarjousta, vaikka h(cid:228)nen hakemuksensa oli tarjouspyynt(cid:246)ilmoituksen mukainen. D. pyysi komissiota tarkistamaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n 2. kes(cid:228)kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), mutta menestyksett(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten D. kanteli oikeusasiamiehelle siit(cid:228), ett(cid:228) komissio oli syrjinyt h(cid:228)nen yrityst(cid:228)(cid:228)n, ja t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)itteen tueksi 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/61 h(cid:228)n pyysi oikeusasiamiest(cid:228) pyyt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Mit(cid:228) arviointiperusteita komissio k(cid:228)ytti valitessaan tarjous- pyynt(cid:246)ilmoituksen kohdan 6 mukaisesti tarjoamaan kutsut- tavien ehdokkaiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n? Kolmannen kysymyksen osalta komissio totesi, ett(cid:228) rajoitettu menettely oli komission kannalta eduksi siin(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) vain parhaat yritykset valittiin, mik(cid:228) merkitsi sit(cid:228), ett(cid:228) komis- sion yksik(cid:246)iden ei tarvinnut tarkistaa saatuja k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) niin usein. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten komissio teki sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) se oli toiminut asianmukaisesti ja ett(cid:228) D:n yrityst(cid:228) ei ollut syrjitty. 2. Mit(cid:228) komissio pit(cid:228)(cid:228) (cid:148)aitona kilpailuna(cid:148)? Kantelijan huomautukset 3. Mit(cid:228) etua komissiolle on siit(cid:228), ett(cid:228) se sulkee tarjousmenet- jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kilpailuilmoi- telyn ulkopuolelle hakijoita, tuksen ja erityisesti sen kohdan 13 ehdot? Huomautuksissaan D. pit(cid:228)ytyi kantelussaan. H(cid:228)n viittasi erityi- sesti asiakirjoihin, jotka osoittivat, ett(cid:228) muut komission yksik(cid:246)t kuin ne, jotka olivat vastuussa t(cid:228)st(cid:228) tarjouspyynt(cid:246)menettelyst(cid:228), olivat olleet tyytyv(cid:228)isi(cid:228) h(cid:228)nen ty(cid:246)h(cid:246)ns(cid:228). Lopuksi D. v(cid:228)itti, ett(cid:228) koska h(cid:228)nen yritykselt(cid:228)(cid:228)n oli muissa tar- jouspyynn(cid:246)iss(cid:228) pyydetty tarjouksia englannin- ja ranskankieli- sist(cid:228) k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228), t(cid:228)m(cid:228) oli ristiriidassa ranskankielisi(cid:228) k(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228) koskevasta tarjouspyynn(cid:246)st(cid:228) tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kanssa. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio selitti menettelyn, jota noudatettiin valittaessa hakijoita, joilta pyydet- t(cid:228)isiin tarjousta. Komissio kiinnitti erityist(cid:228) huomiota siihen, ett(cid:228) kyseess(cid:228) oli niin sanottu rajoitettu menettely, josta s(cid:228)(cid:228)- det(cid:228)(cid:228)n direktiivin 92/50/ETY 27 artiklassa (1). T(cid:228)llaisessa menettelyss(cid:228) hankintaviranomaisella on oikeus ja jopa velvolli- suus tehd(cid:228) valintoja tarjouspyynt(cid:246)ilmoituksessa asetetut ar- viointiperusteet t(cid:228)ytt(cid:228)vien hakijoiden v(cid:228)lill(cid:228). Vastauksessaan ensimm(cid:228)iseen kysymykseen komissio totesi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) hakijoiden valinta oli suoritettu ansioiden vertailun jonka perusteella. Komissio oheisti mukaan D:n yrityksen tarjoamien k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten laatua ei aikai- semmin ollut pidetty riitt(cid:228)v(cid:228)n hyv(cid:228)n(cid:228). lausuntoonsa aineistoa, Toisen kysymyksen osalta komissio selitti, ett(cid:228) aikaisemmassa tarjouspyynt(cid:246)menettelyss(cid:228) ranskankielisi(cid:228) k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n oli valittu 307 yrityst(cid:228), joista 147 ei my(cid:246)hemmin saanut yht(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)t(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)kseen ja joista 117 sai kukin v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 400 sivua k(cid:228)(cid:228)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228). K(cid:228)sitteell(cid:228) (cid:148)aito kilpailu(cid:148) komis- sio tarkoitti siten yritysten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n rajoittamista, jotta varmiste- taan, ett(cid:228) niiden v(cid:228)lill(cid:228) vallitsee todellinen kilpailu. Syrjim(cid:228)tt(cid:246)myyden periaate merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) samanlaisia tilanteita ei voida k(cid:228)sitell(cid:228) eri tavoin ja ett(cid:228) erilaisia tilanteita ei jotka voida k(cid:228)sitell(cid:228) samalla tavoin. K(cid:228)sill(cid:228) ei ole todisteita, osoittaisivat, ett(cid:228) komissio olisi t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa harjoittanut syrjint(cid:228)(cid:228). Tarjouspyynt(cid:246)ilmoituksen mukaisia hakemuksia erot- tava tekij(cid:228) oli hakijoiden ty(cid:246)n laatu, jota komission valintalau- takunta D:n tapauksessa piti heikkona kohtana. Komission lau- sunnosta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) komissio oli asianmukaisesti noudatta- nut menettely(cid:228) koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Se, ett(cid:228) D:n yritys oli menestynyt muissa tarjouspyynn(cid:246)iss(cid:228), ei vaikuttanut t(cid:228)h(cid:228)n tulokseen. My(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n se, ett(cid:228) komissio oli joissakin tapauksessa pit(cid:228)nyt kantelijan ty(cid:246)t(cid:228) laadultaan hyv(cid:228)n(cid:228), ei kumonnut sit(cid:228), ett(cid:228) toisissa tapauksissa komissio oli pit(cid:228)nyt laatua riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- m(cid:228)n(cid:228). Siksi oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) ei ollut perusteita v(cid:228)it- t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla pyyt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) D:lt(cid:228) tarjousta oli komission toimintaan liittyv(cid:228) hallinnollinen ep(cid:228)kohta. Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta Euroopan komissio ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt syyllistyneen hallin- nolliseen ep(cid:228)kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sitte- lyn. 169 ARTIKLA: LAIMINLY(cid:214)NTI PERUSTELLUN LAUSUNNON ANTAMISESSA JA KANTELIJAN SULKEMINEN KOKOUKSESTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 651/97/IJH Euroopan komissiota vastaan Kantelu (1) EYVL L 209, 24. 7. 1992, s. 1. R. kanteli oikeusasiamiehelle hein(cid:228)kuussa 1997 yrityksens(cid:228) BLC Limitedin puolesta. Yritys toi Yhdistyneen kuningaskunnan C 300/62 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 markkinoille saksalaisen panimon valmistamaa olutta. Seuraa- vassa yhteenveto asiasta kantelijan esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla: Kantelussaan oikeusasiamiehelle R. v(cid:228)itti, ett(cid:228): R. valitti 3. huhtikuuta 1993 komissiolle Yhdistyneen kunin- gaskunnan laista, joka tunnetaan nimell(cid:228) (cid:148)Guest Beer Provisi- on(cid:148) (GBP). Se antaa Yhdistyneen kuningaskunnan suurten pani- mojen vuokralaisille, joihin sovelletaan yksinostosopimuksia, mahdollisuuden ostaa my(cid:246)s yht(cid:228) vapaavalintaista tynnyriolutta. R. v(cid:228)itti, ett(cid:228) GBP syrji muiden j(cid:228)senvaltioiden oluentuottajia ja siten rikkoi EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaa. Komissio ilmoitti R:lle 30. kes(cid:228)kuuta 1993, ett(cid:228) h(cid:228)nen valituk- sensa oli kirjattu, ja ett(cid:228) komission henkil(cid:246)st(cid:246) tutki sit(cid:228) nyt tavaroiden vapaan liikkuvuuden n(cid:228)k(cid:246)kulmasta. Komissio ilmoitti R:lle 28. syyskuuta 1995, ett(cid:228) se oli 15. syyskuuta 1995 l(cid:228)hett(cid:228)nyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille virallisen ilmoituksen EY:n perustamissopimuksen 169 artik- lassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn menettelyn mukaisesti. i) koska komissio ei ollut l(cid:228)hett(cid:228)nyt perusteltua lausuntoa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille ilmoitettuaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228)(cid:228)n tehd(cid:228) niin 5. elokuuta 1996, se oli syyllisty- nyt hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan; ii) 169 artiklan mukaista menettely(cid:228) toteutettiin virheellisesti 5. elokuuta 1996 j(cid:228)lkeen; erityisesti se, ett(cid:228) h(cid:228)net suljettiin lokakuussa 1996 j(cid:228)rjestetyist(cid:228) kolmen osapuolen v(cid:228)lisist(cid:228) neuvotteluista, oli kohtuutonta. R. pyysi my(cid:246)s oikeusasiamiest(cid:228) vaatimaan, ett(cid:228) komissio ei lopeta 169 artiklan mukaisia menettelyj(cid:228) ennen t(cid:228)m(cid:228)n tutki- musten p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228). Komissio ilmoitti R:lle 7. helmikuuta 1996 vastauksesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta oli antanut viralliseen ilmoitukseen, ja kehotti t(cid:228)t(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksia Yhdistyneen kuningas- kunnan mainitsemista seikoista. Tutkimus Komission lausunto Komission lehdist(cid:246)tiedotteessa (IP/96/774) 5. elokuuta 1996 ilmoitettiin, ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) Yhdistyneelle kuningaskunnalle perustellun lausunnon EY:n perustamissopi- muksen 169 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn menettelyn mukaisesti. Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio esitti seuraavaa: R. sai 22. elokuuta 1996 tiet(cid:228)(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeri(cid:246)n lehdist(cid:246)tiedotteesta, ett(cid:228) loka- kuussa 1996 oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) kolmenv(cid:228)liset neuvottelut komission, Yhdistyneen kuningaskunnan ja alaa edustavan yhdistyksen ConfØdØration des Brasseurs du MarchØ commun (CBMC) v(cid:228)lill(cid:228). H(cid:228)n kirjoitti 27. elokuuta 1996 komissiolle ja pyysi lupaa saada olla l(cid:228)sn(cid:228) kokouksessa, mutta komissio ei suostunut h(cid:228)nen pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228). H(cid:228)net kuitenkin kutsuttiin erilli- seen kokoukseen komission yksik(cid:246)iden kanssa muutamaa p(cid:228)i- v(cid:228)(cid:228) my(cid:246)hemmin. R. kirjoitti komissiolle 1. marraskuuta 1996 kolmen osapuolen v(cid:228)lisist(cid:228) neuvotteluista ja esitti kysymyksi(cid:228), jotka koskivat CBMC:n esitt(cid:228)mien tietojen tarkkuutta. R. otti sittemmin lukuisia kertoja yhteytt(cid:228) asiasta vastaaviin komission yksik(cid:246)ihin, jotka ilmoittivat h(cid:228)nelle 16. joulukuuta 1996, ett(cid:228) perusteltu lausunto oli valmis l(cid:228)hetett(cid:228)v(cid:228)ksi. i) Perustamissopimuksen 169 artikla antaa komissiolle valtuu- det vied(cid:228) j(cid:228)senvaltio yhteis(cid:246)jen tuomioistuimeen, kun se katsoo j(cid:228)senvaltion laiminly(cid:246)neen sill(cid:228) perustamissopimuk- sen mukaisesti olevan velvollisuuden. Komissiolla on val- tuudet harkita, k(cid:228)(cid:228)ntyyk(cid:246) se tuomioistuimen puoleen, vaikka j(cid:228)senvaltio ei noudattaisi perusteltua lausuntoa. Yksityishenkil(cid:246)ill(cid:228) ja erityisesti valituksen esitt(cid:228)jill(cid:228) ei ole oikeutta vaatia komissiota omaksumaan tietty(cid:228) kantaa. ii) Komissio kannustaa yksityishenkil(cid:246)it(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kanteluja, jotta sen yksik(cid:246)t saavat tiedon yhteis(cid:246)n oikeuden rikkomi- sista. Komissio on katsonut, ett(cid:228) valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n olisi saatava tietoa tuloksista ja toimista, joihin se aikoo ryhty(cid:228). iii) GBP salli ainoastaan tynnyrioluen ostamisen, ja t(cid:228)m(cid:228) olut- tyyppi vastaa tyypillist(cid:228) brittil(cid:228)ist(cid:228) perinnetuotetta. Komis- sio piti t(cid:228)t(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) EU:n perustamissopimuksen 30(cid:151)36 artiklan vastaisena syrjint(cid:228)n(cid:228). Komissio kuitenkin katsoi, ett(cid:228) GBP:n tavoitteet, erityisesti kuluttajien valinnan- varan takaaminen sek(cid:228) useimmiten pienten ja keskisuurten panimoiden tuottamien perinteisten oluiden myynnin mah- dollistaminen, saattoivat olla perusteltuja. Maaliskuussa 1997 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti, ett(cid:228) se aikoi muuttaa GBP:t(cid:228) k(cid:228)sitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s tietyt pullo-oluet ja ett(cid:228) komissio oli tyytyv(cid:228)inen ehdotetun muutok- sen ehtoihin eik(cid:228) en(cid:228)(cid:228) aikonut antaa perusteltua lausuntoa. R. katsoi, ett(cid:228) ehdotettu muutos ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228) lopettamaan 30 artiklan rikkomista. iv) L(cid:228)hetetty(cid:228)(cid:228)n muodollisen ilmoituksen ja p(cid:228)(cid:228)tetty(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)het- t(cid:228)(cid:228) perustellun lausunnon komissio otti huomioon sen, ett(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset suhtautuivat my(cid:246)nteisesti yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisen ratkaisun l(cid:246)yt(cid:228)- 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/63 miseen, ja p(cid:228)(cid:228)tti keskustella vaihtoehdoista n(cid:228)iden kanssa. Asiasta j(cid:228)rjestettiin useita tapaamisia, mukaan luettuna komission, Yhdistyneen kuningaskunnan ja CBMC:n edus- taman olutteollisuuden v(cid:228)linen kolmen osapuolen kokous. 1. 1 Perustamissopimuksessa tai oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)n- lykk(cid:228)(cid:228)v(cid:228) n(cid:246)ss(cid:228) ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228), ett(cid:228) oikeusasiamiehell(cid:228) olisi vaikutus hallinnollisiin menettelyihin. Kansallisella tasolla normaalisti sovelletun k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan oikeusasiamie- helle osoitetulla kantelulla ei ole t(cid:228)llaista vaikutusta. v) Maaliskuun 1997 alussa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ehdottivat GBP:hen muutosta, joka antoi suurten kansallisten panimoiden vuokralaisille mahdollisuu- den ostaa yht(cid:228) pullo-olutmerkki(cid:228) tynnyrioluen lis(cid:228)ksi. tyydytt(cid:228)v(cid:228), koska Komission mukaan t(cid:228)m(cid:228) ratkaisu oli useimmat muissa j(cid:228)senvaltioissa tuotetut perinneoluet ovat pullo-oluita. Siten komissio p(cid:228)(cid:228)tti keskeytt(cid:228)(cid:228) menettelyn ja olla l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) perusteltua lausuntoa. Yhdistyneen kunin- gaskunnan parlamentti hyv(cid:228)ksyi muutoksen 22. hein(cid:228)kuuta 1997. vi) R. sai joka vaiheessa tietoja komission toimista. Erityisesti sen j(cid:228)lkeen, kun 5. elokuuta 1996 annetussa lehdist(cid:246)tiedot- teessa oli todettu, ett(cid:228) komissio aikoi l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) Yhdistyneelle kuningaskunnalle perustellun lausunnon, h(cid:228)n sai puhe- limitse tiet(cid:228)(cid:228) menettelyn vaiheista ja h(cid:228)net kutsuttiin kol- masti vierailulle komissioon. Vaikka h(cid:228)nt(cid:228) ei kutsuttu 11. lokakuuta 1996 pidettyyn kolmen osapuolen kokoukseen, PO XV otti h(cid:228)net vastaan kolme p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) my(cid:246)hemmin ja tie- dotti h(cid:228)nelle kokouksessa k(cid:228)sitellyist(cid:228) seikoista, jotka eiv(cid:228)t olleet luottamuksellisia. H(cid:228)n sai 21. huhtikuuta 1997 kir- jeitse tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) komissio piti GBP:n ulottamista perintei- siin pullo-oluttyyppeihin tyydytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228). Kantelijan huomautukset R. totesi huomautuksissaan seuraavaa: i) Se, ett(cid:228) komissio ei l(cid:228)hett(cid:228)nyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille perusteltua lausuntoa, rikkoi komissiolla EY:n perustamissopimuksen 155 ja 169 artiklan mukaisesti olevia oikeudellisia velvollisuuksia. ii) Se, ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt tukea GBP:n muutosta vuonna 1997, ei ratkaissut keskeist(cid:228) oikeudellista kysy- myst(cid:228) siit(cid:228), mik(cid:228) oli tarpeen vuonna 1990, kun laki otet- tiin ensi kerran k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. iii) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli oikeudellisesti kest(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, ja siin(cid:228) ei otettu huomioon h(cid:228)nen esitt(cid:228)mi(cid:228)(cid:228)n todisteita. Sen (cid:148)perin- teist(cid:228)(cid:148) olutta koskevat perustelut olivat tekosyy sille, ett(cid:228) se oli neuvotellut 169 artiklan menettelylle poliittisen ratkai- sun. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Oikeusasiamiehelle esitetty pyynt(cid:246) vaatia, ett(cid:228) komissio ei lopeta 169 artiklan mukaisia menettelyj(cid:228) ennen t(cid:228)m(cid:228)n tutkimusten p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228) 1. 2 T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa ei ollut ilmeisi(cid:228) erityisi(cid:228) seikkoja, jotka olisivat antaneet oikeusasiamiehelle perusteet ehdottaa komissiolle, lopeta kyseist(cid:228) 169 artiklan mukaista menettely(cid:228), joka vaikutti my(cid:246)s muiden osapuol- ten etuihin. ett(cid:228) se ei 2. Perustellun lausunnon j(cid:228)tt(cid:228)minen l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) Yhdisty- neelle kuningaskunnalle 2. 1 EY:n perustamissopimuksen 155 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n vartijana(cid:148). komission Perustamissopimuksen vartijana sen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on varmis- taa, ett(cid:228) perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja toimielinten sen mukaisesti antamia s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) noudatetaan. (cid:148)perustamissopimuksen teht(cid:228)v(cid:228) 2. 2 Perustamissopimuksen 169 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Jos komissio katsoo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio on j(cid:228)tt(cid:228)nyt t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) sille t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, komissio antaa asiasta lausunnon perusteluineen varattuaan ensin sille valtiolle, jota asia koskee, tilaisuuden esitt(cid:228)(cid:228) huo- mautuksensa. Jos valtio, jota asia koskee, ei noudata lausuntoa komission asettamassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa, komissio voi saattaa asian yhtei- s(cid:246)n tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. 2. 3 Oikeusasiamiehelle on todistein osoitettu, ett(cid:228) annettuaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle tilaisuuden esitt(cid:228)(cid:228) huo- mautuksia komissio katsoi GBP:n rikkovan perustamisso- pimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta. Se p(cid:228)(cid:228)tti kuitenkin olla l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) perusteltua lausuntoa v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti, koska Yhdistyneen kuningaskunnan viran- omaiset olivat halukkaita l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisen ratkaisun. 2. 4 Tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- nomenettely antaa komissiolle valtuudet harkita, mitk(cid:228) ovat sopivimmat keinot ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajat, joiden avulla sopi- musrikkomukset saadaan loppumaan (1). 2. 5 Oikeusasiamiehelle ei ole esitetty todisteita, jotka osoittai- sivat, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) valtuuksia k(cid:228)ytettiin t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa v(cid:228)(cid:228)- rin. Erityisesti ei ole todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) komissio olisi aiheettomasti viivytellyt neuvotteluissaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa elokuun 1996 ja maaliskuun 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Maaliskuussa Yhdisty- neen kuningaskunnan viranomaiset ehdottivat GBP:hen (1) Komissio vastaan Ranska, asia 7/71, Kok. 1971, s. 1003. C 300/64 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 muutosta, jota komissio piti tyydytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) ratkaisuna rik- komisen lopettamiseksi. komission hallintomenettelyj(cid:228) tapauksissa, joissa kansalai- set valittavat kansallisista viranomaisista (1). 2. 6 Kantelija v(cid:228)itti huomautuksissaan my(cid:246)s, ett(cid:228) hyv(cid:228)ksym(cid:228)ll(cid:228) GBP:n muutokset vuonna 1997 tyydytt(cid:228)vin(cid:228) komissio ei ratkaissut sit(cid:228), mik(cid:228) oli tarpeen vuonna 1990, kun laki otettiin ensi kerran k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. 2. 7 Perustamissopimuksen 169 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) perustellun lausunnon on sis(cid:228)llett(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika, jonka kuluessa j(cid:228)senvaltion on noudatettava lausuntoa. Komissio voi vied(cid:228) asian tuomioistuimeen vasta, jos valtio ei nou- data sit(cid:228) asetetussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa. Siten on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kun komissio toteutti sill(cid:228) 169 artiklan mukaisesti olevaa teh- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ja kun Yhdistynyt kuningaskunta esitti GBP:n tarkis- tusta vuonna 1997, komission kannalta keskeinen kysy- mys oli, rikkomisen tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. lopettaisiko ehdotus 3. Komission tapa k(cid:228)sitell(cid:228) valitusta 3. 1 Toimiessaan perustamissopimuksen vartijana komissio on velvollinen noudattamaan hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteita. Kun komissio on vastannut oikeusasiamiehen tutkimuk- siin (cid:148)169 artiklan(cid:148) tapauksissa, se on johdonmukaisesti noudattanut t(cid:228)t(cid:228) velvollisuutta. 3. 2 Yksimielisyys vallitsee siit(cid:228), ett(cid:228) komissio kirjasi GBP:t(cid:228) koskevan valituksen, siit(cid:228) ett(cid:228) se tiedotti valituksen esitt(cid:228)- j(cid:228)lle muodollisen ilmoituksen l(cid:228)hett(cid:228)misest(cid:228), ja siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)lle tilaisuuden kommentoida Yhdistyneelt(cid:228) se antoi asiakysymyksi(cid:228). vastauksen kuningaskunnalta Komissio ilmoitti sitten mielipiteen(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kyseess(cid:228) oli rikkominen. saadun 3. 3 Oikeusasiamiehen k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olleiden tietojen perus- teella on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelija oli my(cid:246)s tietoinen komis- sion my(cid:246)hemm(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) k(cid:228)yd(cid:228) Yhdistyneen kunin- gaskunnan viranomaisten kanssa neuvotteluja mahdolli- sista tavoista saada rikkominen loppumaan. 3. 4 Komissio ilmoitti valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)lle 21. huhtikuuta 1997 n(cid:228)kemyksest(cid:228)(cid:228)n, jonka mukaan GBP:n ulottaminen perinteisiin pullo-oluttyyppeihin ratkaisisi rikkomisen tyy- dytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Molempien osapuolten oikeusasiamie- helle toimittamat todisteet osoittavat, ett(cid:228) kantelija tunsi t(cid:228)m(cid:228)n komission johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perustelut ja ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) oli tilaisuus esitt(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)todisteita ja vastav(cid:228)itteit(cid:228). Kantelija on ilmeisesti siten k(cid:228)ytt(cid:228)nyt hyv(cid:228)kseen niit(cid:228) menettely- mahdollisuuksia, jotka komissio on hyv(cid:228)ksynyt sen j(cid:228)l- keen kun oikeusasiamies oli tutkinut omasta aloitteestaan 3. 5 Mit(cid:228) tulee kolmen osapuolen kokoukseen, se ett(cid:228) valituk- sen esitt(cid:228)j(cid:228) suljettiin pois kokouksesta, jossa oli tarkoitus keskustella valituksen ratkaisusta, saattaisi ensi n(cid:228)kem(cid:228)lt(cid:228) vaikuttaa kohtuuttomalta normaalissa hallintomenettelys- s(cid:228), jossa valituksen esitt(cid:228)j(cid:228) on osapuolena. Yhteis(cid:246)n oikeu- den mukaisten toimintatapojen valinta on kuitenkin kysei- sen j(cid:228)senvaltion asia. Yhteis(cid:246)n oikeuden nykytilanteessa ei siten ole oikeudellista perustaa v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) oli kohtuu- tonta sulkea valituksen esitt(cid:228)j(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) j(cid:228)rjeste- tyst(cid:228) kokouksesta, kun edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) valituksen esitt(cid:228)- j(cid:228)ll(cid:228) oli menettelyn yhteydess(cid:228) mahdollisuus kommen- toida sit(cid:228), oliko lopulta valittu ja komission hyv(cid:228)ksytt(cid:228)- v(cid:228)n(cid:228) pit(cid:228)m(cid:228) toimintatapa yhteis(cid:246)n oikeuden mukainen. Kuten edell(cid:228) 3. 4 kohdassa on todettu, n(cid:228)in on ilmeisesti ollut. 3. 6 Oikeusasiamiehen tutkimuksissa ei siten tullut esiin todis- teita siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei olisi noudattanut hyv(cid:228)n hallin- totavan periaatteita p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)ss(cid:228) osassa k(cid:228)siteltyjen menettelytapaseikkojen suhteen. 4. Kantelijan huomautuksissa esiin tulleet seikat 4. 1 Komission lausunnosta esitt(cid:228)miss(cid:228)(cid:228)n huomautuksissa kan- telija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tukea GBP:n muutosta oli oikeudellisesti kest(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n ja ett(cid:228) siin(cid:228) ei otettu huo- mioon h(cid:228)nen esitt(cid:228)mi(cid:228)(cid:228)n todisteita. H(cid:228)n my(cid:246)s v(cid:228)itti, ett(cid:228) komission (cid:148)perinteist(cid:228)(cid:148) olutta koskevat perustelut olivat tekosyy sille, ett(cid:228) se oli neuvotellut 169 artiklan menette- lylle poliittisen ratkaisun. 4. 2 Alkuper(cid:228)isess(cid:228) kantelussa keskityttiin menettelytapakysy- myksiin, joita k(cid:228)siteltiin edell(cid:228) jaksoissa 2 ja 3. Huomau- joiden mukaan oikeusasia- tuksissa ei esitetty perusteita, mies olisi voinut tutkia n(cid:228)it(cid:228) uusia v(cid:228)itteit(cid:228). 4. 3 Oikeusasiamies toteaa, ett(cid:228) kantelijalla oli mahdollisuus riitauttaa muutetun GBP-lain yhteensopivuus EY:n perus- tamissopimuksen 30 artiklan kanssa k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) oi- keusk(cid:228)sittely Yhdistyneen kuningaskunnan tuomioistui- missa. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti (1) 303/97/PD, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 13. lokakuuta 1997. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/65 EL˜KEOIKEUKSIEN SIIRT˜MINEN Kantelija ei esitt(cid:228)nyt huomautuksia. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 733/97/PD Euroopan komissiota vastaan P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelu Elokuussa 1997 Saksan liittop(cid:228)ivien vetoomusvaliokunta l(cid:228)hetti Euroopan oikeusasiamiehelle L:n j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)n vetoomuksen k(cid:228)sitel- t(cid:228)v(cid:228)ksi kanteluna. ty(cid:246)skennellyt Euroopan komissiossa 16. L. oli toukokuuta 1960 l(cid:228)htien aina eroamiseensa saakka 1. toukokuuta 1970. henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti Sovellettavien h(cid:228)nelle maksettiin eroraha. Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) vastatessaan L:n tiedusteluihin komissio esitti riitt(cid:228)v(cid:228)t perusteet sille, miksi se ei voinut suostua h(cid:228)nen pyyn- t(cid:246)(cid:246)ns(cid:228). Oikeusasiamies ei siten havainnut perusteita v(cid:228)itteelle, jonka mukaan komissio olisi menetellyt kantelijan pyynn(cid:246)n suhteen sopimattomalla tavalla. Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten mukaan komission toiminnassa ei ollut ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Joulukuussa 1994 ja huhtikuussa 1995 L. pyysi komissiolta, ett(cid:228) h(cid:228)n saisi maksaa erorahan takaisin ja siirt(cid:228)(cid:228) el(cid:228)keoikeu- tensa Saksan el(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin. Kantelija v(cid:228)itti, ettei komissio k(cid:228)sitellyt h(cid:228)nen pyynt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n asianmukaisesti. PAKETTILOMADIREKTIIVI: KOMISSION V˜ITETTIIN K˜SITELLEEN VALITUSTA EP˜ASIANMUKAISESTI P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1075/97/IJH Euroopan komissiota vastaan Tutkimus Komission lausunto Kantelu D. kanteli oikeusasiamiehelle marraskuussa 1997 tavasta, jolla komissio oli k(cid:228)sitellyt valitusta, jonka h(cid:228)n oli esitt(cid:228)nyt Yhdisty- neen kuningaskunnan viranomaisia vastaan elokuussa 1995. Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen sovellettavien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaan L. ei ollut oikeutettu el(cid:228)kkeeseen, mink(cid:228) johdosta h(cid:228)nelle makset- tiin eroraha. Lausunnossa todettiin edelleen, ett(cid:228) komissio oli 13. kes(cid:228)kuuta 1996 vastannut kantelijan 23. joulukuuta 1994 ja 7. huhtikuuta 1995 tekemiin tiedusteluihin seuraavasti: (cid:151) Erorahan takaisinmaksu ei toisaalta ole mahdollista (kysei- nen mahdollisuus tarjotaan henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen liitteen VIII 4 artiklassa vain, jos asianomainen henkil(cid:246) palaa ty(cid:246)skente- lem(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n toimielimeen). (cid:151) El(cid:228)keoikeuksien siirtoa voidaan toisaalta harkita vain yh(cid:228) aktiivisesti ty(cid:246)skentelevien virkamiesten ja v(cid:228)liaikaisten toi- mihenkil(cid:246)iden tapauksessa, jos toimielimen palveluk- tai sesta l(cid:228)htev(cid:228) henkil(cid:246) kykenee osoittamaan olevansa v(cid:228)litt(cid:246)- m(cid:228)sti tai tietyn ajan kuluttua oikeutettu el(cid:228)kkeeseen; t(cid:228)st(cid:228) ei kuitenkaan ollut kyse kantelijan tapauksessa. Lausunnossa todettiin my(cid:246)s, ett(cid:228) maksamalla erorahan komis- sio oli t(cid:228)ytt(cid:228)nyt velvoitteensa kantelijaa kohtaan, sill(cid:228) h(cid:228)n ei ja ett(cid:228) komissio oli vastannut ollut oikeutettu el(cid:228)kkeeseen; kaikkiin kantelijan kysymyksiin; ja ettei muita toimenpiteit(cid:228) harkittu. D. oli valittanut komissiolle siit(cid:228), ett(cid:228) Yhdistyneen kuningas- kunnan hallitus oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt panematta t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n lis(cid:228)maksuja koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja laiminly(cid:246)nyt niiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon sek(cid:228) valvonnan. Lis(cid:228)maksuihin liittyvi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) sis(cid:228)ltyi direktiiviin 90/314/ETY ett(cid:228) kansalliseen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, jolla lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) (1). direktiivi osaksi Komissio rekister(cid:246)i valituksen numerolla 95/4883. sis(cid:228)llytettiin kansallista Helmikuussa 1996 komission PO XXIV ilmoitti valituksen teki- j(cid:228)lle, ett(cid:228) direktiivi oli asianmukaisesti sis(cid:228)llytetty osaksi kansal- lista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) mutta ett(cid:228) komissio oli pyyt(cid:228)nyt Yhdisty- neen kuningaskunnan viranomaisilta tietoja Yhdistyneen kunin- gaskunnan kauppa- ja teollisuusministeri(cid:246)n (DTI) julkaisemasta ohjekirjasesta ja ett(cid:228) 169 artiklan rikkomismenettely voitaisiin k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228), jos Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten vastaus ei olisi tyydytt(cid:228)v(cid:228). PO XXIV ilmoitti valituksen tekij(cid:228)lle 7. lokakuuta 1997, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n valitus oli johtanut siihen, ett(cid:228) DTI:n ohjekirjasen sana- (1) Direktiivi 90/314/ETY matkapaketeista, pakettilomista ja paketti- kiertomatkoista, EYVL L 158, 23. 6. 1990, s. 61; The Package Travel, Package Holidays and Package Tours Regulations 1992, SI 1992 3288. C 300/66 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 muotoa oli muutettu ja ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt olla vie- m(cid:228)tt(cid:228) asiaa pitemm(cid:228)lle. Kirjeess(cid:228) selitettiin my(cid:246)s, ett(cid:228) kysei- sess(cid:228) direktiiviss(cid:228) ei vaadittu, ett(cid:228) kansallisilla viranomaisilla olisi oltava valtuudet k(cid:228)sitell(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanevien kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mahdollisia rikkomuksia mutta ett(cid:228) ehdotusta t(cid:228)llaiset valtuudet sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ksi direktiiviksi k(cid:228)siteltiin parhaillaan. D. esitti kantelussaan oikeusasiamiehelle kolme v(cid:228)itett(cid:228): i) Komissio k(cid:228)sitteli valitusta liian pitk(cid:228)(cid:228)n. (cid:148)mainittu t(cid:228)sm(cid:228)llisesti, miten hinnanmuutos lasketaan(cid:148). Komis- sio ilmoitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille valituk- sesta 6. joulukuuta 1995. Yhdistyneen kuningaskunnan viran- omaiset ilmoittivat kantanaan 7. maaliskuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) ohjekirjanen ei ollut harhaanjohtava. PO XXIV:n virkamiesten kanssa 26. hein(cid:228)kuuta 1996 j(cid:228)rjestetyss(cid:228) tapaa- misessa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset osoittivat kuitenkin olevansa valmiita muuttamaan kirjasen teksti(cid:228). Saa- tuaan uuden tekstin 10. lokakuuta 1996, komissio p(cid:228)(cid:228)tti lopet- taa asian k(cid:228)sittelyn 19. maaliskuuta 1997, koska se katsoi, ett(cid:228) Yhdistynyt kuningaskunta ei rikkonut yhteis(cid:246)n oikeutta. Vali- tuksen esitt(cid:228)j(cid:228)lle ilmoitettiin t(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ja sen perusteista 7. lokakuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Kirje sis(cid:228)lsi my(cid:246)s selkeit(cid:228) ja yksityiskohtaisia tietoja kysymyksist(cid:228), joita valituksen tekij(cid:228) oli esitt(cid:228)nyt t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvonnan osalta. ii) Komission 7. lokakuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tty kirje sis(cid:228)lsi asiaan- kuulumatonta tietoa. Komission lausunnossa pahoiteltiin my(cid:246)s viivett(cid:228) asian k(cid:228)sitte- lyn p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) 19. maaliskuuta 1997 siihen, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) annettiin tieto valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)lle 7. lokakuuta 1997. iii) Komissio ei ollut k(cid:228)sitellyt valituksessa esitettyj(cid:228) kysymyk- ja hyv(cid:228)ksym(cid:228)ll(cid:228) DTI:n ohjekirjasen si(cid:228) asianmukaisesti, korjatun sanamuodon komissio oli hiljaisesti hyv(cid:228)ksynyt sen, ett(cid:228) Yhdistynyt kuningaskunta laiminl(cid:246)i direktiivin 90/314/ETY asianmukaisen ja tehokkaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon. Kantelijan huomautukset sana (cid:148)t(cid:228)sm(cid:228)llisesti(cid:148) Kolmannen v(cid:228)itteen osalta kantelija viittasi siihen, ett(cid:228) ohjekir- jasessa j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n pois avainsanoja, jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t sek(cid:228) direktii- viin ett(cid:228) asetuksiin, joilla direktiivi sis(cid:228)llytettiin osaksi kansal- lista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Ensinn(cid:228)kin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) lis(cid:228)- maksu voidaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) vain jos (cid:148)sopimuksessa mainitaan t(cid:228)s- m(cid:228)llisesti, miten hinnanmuutos pit(cid:228)(cid:228) laskea(cid:148), kun taas ohjekir- jasessa j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n pois mm. ja (cid:148)pit(cid:228)(cid:228)(cid:148). Kantelijan mukaan pakettimatkojen j(cid:228)rjest(cid:228)j(cid:228)t eiv(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) selitt(cid:228)neet sopimuksissaan, mill(cid:228) menetelm(cid:228)ll(cid:228) lis(cid:228)maksut laske- taan. Toiseksi s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) lis(cid:228)maksuja voidaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) vain tietyist(cid:228) seikoista, esimerkiksi (cid:148)tietyist(cid:228) palveluista peritt(cid:228)v(cid:228)t maksut kuten lentokentt(cid:228)verot ja satamien matkusta- jamaksut(cid:148). Ohjekirjasessa kuitenkin mainitaan vain (cid:148)maksut palveluista(cid:148), ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) pakettimatkojen j(cid:228)rjest(cid:228)j(cid:228)t usein lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t hallintokuluja ja provisioita, joita niill(cid:228) ei ole oikeutta veloittaa. Kantelijan mukaan t(cid:228)ll(cid:228) mit(cid:228)t(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n kuluttajansuoje- lu, johon direktiivill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n. Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi seuraavaa: Huomautuksissaan kantelija arvosteli edelleen sit(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)sittely turhia tietoja ja oli viiv(cid:228)stynyt, ett(cid:228) komissio oli esitt(cid:228)nyt hyv(cid:228)ksynyt direktiivin tarkoituksen v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)misen. H(cid:228)n toisti n(cid:228)kemyksens(cid:228), ett(cid:228) komissio oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt huomiotta h(cid:228)nen kes- keisimm(cid:228)n v(cid:228)itteens(cid:228) direktiivin t(cid:228)sm(cid:228)llisen sanamuodon t(cid:228)r- keydest(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) suhteessa h(cid:228)n ei pit(cid:228)nyt DTI:n ohjekirjasen tar- kistettua sanamuotoa alkuper(cid:228)ist(cid:228) parempana. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Alustavia huomautuksia komission tavasta k(cid:228)sitell(cid:228) valituksia tapauksissa, joissa j(cid:228)senvaltion v(cid:228)itet(cid:228)(cid:228)n rik- koneen yhteis(cid:246)n oikeutta 1. 1 Komissio lopetti t(cid:228)m(cid:228)n asian k(cid:228)sittelyn maaliskuussa 1997. Huhtikuussa 1997 oikeusasiamies k(cid:228)ynnisti omasta aloitteestaan tutkimuksen, joka koski mahdollisuuksia joilla k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n parantaa komission hallintomenettelyj(cid:228), valituksia tapauksissa, joissa j(cid:228)senvaltion v(cid:228)itet(cid:228)(cid:228)n rikko- neen yhteis(cid:246)n oikeutta (1). T(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen yhteydess(cid:228) komissio ilmoitti antaneensa sis(cid:228)iset menettelys(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, joiden mukaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s asian k(cid:228)sittelyn lopettamisesta ilman toimenpiteit(cid:228) tai p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s virallisten rikkomismenette- lyjen k(cid:228)ynnist(cid:228)misest(cid:228) on teht(cid:228)v(cid:228) jokaisen valituksen koh- dalla korkeintaan vuoden kuluessa valituksen rekister(cid:246)inti- p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) lukuun ottamatta erityistapauksia, jotka on perus- teltava. Kantelija oli valittanut komissiolle sek(cid:228) ohjekirjasen tekstist(cid:228) ett(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) ei ollut olemassa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvontameka- jossa pakettimatkasopimuksessa ei ole nismia tapauksessa, (1) 1303/97/PD, k(cid:228)sitelty Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuk- sessa 1997, s. 270(cid:151)274; katso komission 15. vuosittainen kerto- mus yhteis(cid:246)n oikeuden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvonnasta (1997), joh- danto, s. III(cid:151)IV (KOM(98) 317 lopull. ). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/67 1. 2 Lis(cid:228)ksi komissio sitoutui siihen, ett(cid:228) lukuun ottamatta joissa valitus on ilmeisen perusteeton, sek(cid:228) tapauksia, tapauksia, joissa valituksen tekij(cid:228)st(cid:228) ei sittemmin kuulla, komissio varmistaa, ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228) saa tiedon sen aikomuksesta lopettaa asian k(cid:228)sittely. Niinp(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)nkaltai- joissa komissio toteaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n sissa tapauksissa, oikeutta ei ole rikottu, valituksen tekij(cid:246)ill(cid:228) olisi oltava mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)kemyksens(cid:228) komission kannasta ja arvostelunsa, ennen kuin komissio tekee lopullisen p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen siit(cid:228), ett(cid:228) rikkomista ei ole tapahtunut. 2. V(cid:228)ite k(cid:228)sittelyn liian pitk(cid:228)st(cid:228) kestosta 2. 1 T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa kesti yli kaksi vuotta valituksen rekiste- r(cid:246)innist(cid:228) siihen, kun komissio p(cid:228)(cid:228)tti lopettaa asian k(cid:228)sitte- lyn. Lausunnossaan komissio pahoitteli sit(cid:228), ett(cid:228) kesti viel(cid:228) l(cid:228)hes seitsem(cid:228)n kuukautta ennen kuin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ilmoi- tettiin valituksen tekij(cid:228)lle. 2. 2 Komission kohdassa 1. 1 mainitun sis(cid:228)isen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen ja kohdassa 1. 2 mainitun sitoumuksen olisi estett(cid:228)v(cid:228) tarpeet- tomat viivytykset k(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228) my(cid:246)hempi(cid:228) valituksia. Komissio on siten jo ryhtynyt toimiin varmistaakseen, ett(cid:228) my(cid:246)hempi(cid:228) tapauksia k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n noin puolessa siit(cid:228) ajas- ta, jonka t(cid:228)m(cid:228)n tapauksen k(cid:228)sittely kesti. T(cid:228)m(cid:228)n sitou- muksen ja edell(cid:228) 2. 1 kohdassa mainitun komission anteeksipyynn(cid:246)n johdosta oikeusasiamiehell(cid:228) ei ole aihetta lis(cid:228)toimiin. 3. V(cid:228)ite, ett(cid:228) komission 7. lokakuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)m(cid:228) kirje sis(cid:228)lsi turhaa tietoa 3. 1 Kirjeess(cid:228)(cid:228)n 7. lokakuuta 1997 komissio ilmoitti kanteli- jalle n(cid:228)kemyksest(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) DTI:n ohjekirjasen tarkistettu teksti selvensi asiaa riitt(cid:228)v(cid:228)sti ja ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)- nyt olla viem(cid:228)tt(cid:228) asiaa pitemm(cid:228)lle. Kuten edell(cid:228) 1. 2 koh- dassa todettiin, valituksen esitt(cid:228)jill(cid:228) olisi tulevaisuudessa oltava mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)kemyksi(cid:228)(cid:228)n komission kan- nasta ja arvostelua ennen kuin tehd(cid:228)(cid:228)n lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s asian k(cid:228)sittelyn lopettamisesta. 3. 3 Valituksessaan komissiolle 15. elokuuta 1996 kantelija otti esiin erityisesti kysymyksen siit(cid:228), ett(cid:228) ei ollut olemassa keinoja valvoa direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Oikeusasia- mies katsoi siksi, ett(cid:228) komissio oli oikeassa k(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) asiaa kirjeess(cid:228)(cid:228)n valituksen tekij(cid:228)lle. Ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n vai- kuta aiheettomalta, ett(cid:228) komissio antoi vapaaehtoisesti my(cid:246)s tietoa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvontaan liittyvist(cid:228) lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotuksista. 3. 4 Kantelun t(cid:228)m(cid:228)n n(cid:228)k(cid:246)kohdan osalta hallinnollista ep(cid:228)koh- taa ei siten tullut ilmi. 4. V(cid:228)ite, ett(cid:228) komissio ei ollut k(cid:228)sitellyt valituksessa esitet- tyj(cid:228) kysymyksi(cid:228) asianmukaisesti ja ett(cid:228) se hyv(cid:228)ksym(cid:228)ll(cid:228) DTI:n ohjekirjasen korjatun sanamuodon oli hiljaisesti hyv(cid:228)ksynyt sen, ett(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan halli- tus laiminl(cid:246)i direktiivin 90/314/ETY asianmukaisen ja tehokkaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon 4. 1 Kantelijan p(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ite t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa koski sit(cid:228), ett(cid:228) DTI:n ohjekirjasessa ei tarkkaan toisteta direktiivin ja sen t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanoasetusten sanamuotoa. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n seurauksena pakettimatkojen j(cid:228)rjest(cid:228)j(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti sis(cid:228)l- jotka eiv(cid:228)t direktiivin lytt(cid:228)v(cid:228)t sopimuksiinsa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoasetusten mukaan olleet p(cid:228)tevi(cid:228), mik(cid:228) tekee tyhj(cid:228)ksi kuluttajansuojan, jota direktiivill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n tarjoamaan. Kantelijan mukaan komissio ei ollut k(cid:228)sitellyt valitusta tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla ja hyv(cid:228)ksyess(cid:228)(cid:228)n DTI:n ohje- kirjasen tarkistetun sanamuodon se oli hiljaisesti hyv(cid:228)ksy- nyt, ett(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus laiminl(cid:246)i direktiivin 90/314/ETY asianmukaisen ja tehokkaan t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon. 4. 2 Lausunnossaan komissio viittasi kirjeeseens(cid:228) valituksen tekij(cid:228)lle 21. tammikuuta 1998, joka oli vastaus valituksen tekij(cid:228)n kirjeeseen 25. marraskuuta 1997. T(cid:228)ss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n valituksen tekij(cid:228) selitti, miksi h(cid:228)n piti ohjekirjasen tarkiste- tun sanamuodon hyv(cid:228)ksymist(cid:228) mahdottomana. Komissio totesi vastauksessaan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot olivat vain velvolli- sia saattamaan direktiivin 90/134/ETY osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja panemaan sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, ja ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t olleet velvollisia julkaisemaan ja levitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tietoja toi- menpiteist(cid:228), joihin oli ryhdytty direktiivin noudattamisek- si. Siten ohjekirjasen voitiin katsoa rikkovan direktiivi(cid:228) vain, jos se vakavasti vaaransi sen tavoitteen, mik(cid:228) ei t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa pit(cid:228)nyt paikkaansa. Komission vastauksessa tuotiin esiin my(cid:246)s n(cid:228)kemys, ett(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvon- taa koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eiv(cid:228)t vaikuta tarpeellisilta, koska jos pakettimatkasopimuksessa ei ilmoiteta, miten tarkistettu hinta on laskettava, seuraamuksena on yksinkertaisesti se, ett(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) ei ole oikeutta mihin- k(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)maksuun, mik(cid:228) on t(cid:228)ysin direktiivin 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaista. t(cid:228)sm(cid:228)llisesti 3. 2 Kantelun mukaan komissio sis(cid:228)llytti kirjeeseens(cid:228) turhaa aineistoa: erityisesti lis(cid:228)selvitykset, joiden mukaan direktii- vin 90/314/ETY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valvontaa koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ei ollut, sek(cid:228) tieto ehdotuksesta uudeksi direk- tiiviksi, joka sis(cid:228)lt(cid:228)isi t(cid:228)llaiset valtuudet. 4. 3 Komissio on siten vastannut kantelijan esitt(cid:228)miin v(cid:228)ittei- siin. Se on tehnyt selv(cid:228)ksi, mit(cid:228) se pit(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltion lailli- sina velvollisuuksina ja miksi se katsoo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio ei ole rikkonut yhteis(cid:246)n oikeutta. Oikeusasiamiehell(cid:228) ei siten C 300/68 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 ole todisteita, jotka viittaisivat siihen, ett(cid:228) komission toi- minnassa ei ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa sen arvioi- dessa n(cid:228)it(cid:228) seikkoja. v(cid:228)itti, ett(cid:228) h(cid:228)nelle ei ollut ilmoitettu valintamenettelyn KOM/R/ A/183 mukaisesti tehdyst(cid:228) nimityksest(cid:228). 4. 4 Kantelijan ja komission v(cid:228)linen kirjeenvaihto (johon vii- tataan edell(cid:228) 4. 2 kohdassa) k(cid:228)ytiin sen j(cid:228)lkeen, kun komis- sio oli jo lopettanut valituksen k(cid:228)sittelyn. Kuten edell(cid:228) 1. 2 kohdassa todettiin, tulevaisuudessa valituksen tekij(cid:246)ill(cid:228) olisi oltava mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) komission kantaa koske- via n(cid:228)kemyksi(cid:228) ja arvostelua ennen kuin komissio tekee lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen siit(cid:228), ett(cid:228) rikkomista ei ole tapahtu- nut. 4. 5 Edell(cid:228) esitetyn valossa kantelun t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa ei ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Komission lausunnosta voi- daan esitt(cid:228)(cid:228) seuraava yhteenveto: Valintamenettely KOM/R/A/183, laatia varallaololuettelo Petteniss(cid:228) sijaitsevan yhteisen tutkimuskes- t(cid:228)ysin avoin, kuksen yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) varten, oli objektiivinen ja oikeudenmukainen. jonka tavoitteena oli Kantelun johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta komission toiminnassa ei ilmennyt hallinnollista ep(cid:228)- kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Valintalautakunta laati varallaololuettelon k(cid:228)ytt(cid:228)en sill(cid:228) olevaa harkintavaltaa. T(cid:228)m(cid:228)n luettelon pohjalta nimitt(cid:228)v(cid:228)n viranomai- sen oli harkintavaltaansa k(cid:228)ytt(cid:228)en valittava hakijat, jotka t(cid:228)ytti- v(cid:228)t ilmoituksessa asetetut ehdot. PALVELUKSEENOTTOMENETTELYT: P˜˜T(cid:214)S NIMITT˜˜ TOINEN HAKIJA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1116/97/BB Euroopan komissiota vastaan Kantelu K. kanteli oikeusasiamiehelle marraskuussa 1997 valintamenet- telyst(cid:228) KOM/R/A/183 ja valintalautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) nimit- t(cid:228)(cid:228) toinen hakija teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n, vaikka K. oli merkitty varallaolo- luetteloon. Kantelija oli osallistunut valintamenettelyyn KOM/R/A/183. Komissio ilmoitti h(cid:228)nelle 3. maaliskuuta 1997, ett(cid:228) h(cid:228)net oli merkitty varallaololuetteloon, joka oli voimassa 31. joulukuuta 1997 asti. Kantelussaan K. v(cid:228)itti, ett(cid:228) paikka oli k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) luotu H:lle, vaikka t(cid:228)m(cid:228) ei kantelijan mukaan t(cid:228)ytt(cid:228)nyt avointa virkaa koskevassa ilmoituksessa asetettuja vaatimuksia. H:lla ei ollut 15 vuoden ty(cid:246)kokemusta alalta eik(cid:228) h(cid:228)n ollut p(cid:228)tevin hakija. l(cid:228)hett(cid:228)neens(cid:228) komissiolle 15. elokuuta 1997 Kantelija v(cid:228)itti telekopion, jossa h(cid:228)n tiedusteli paikan t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). H(cid:228)n v(cid:228)itti lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) ilmoituksessa vaadittiin Suomen kansalaisuutta, jotta voitiin sulkea pois mahdolliset hakijat muista j(cid:228)senval- tioista. Siten kenell(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n muulla kuin H:lla ei ollut todellisia mahdollisuuksia tulla otetuksi palvelukseen. Lis(cid:228)ksi kantelija Ilmoitukseen vastasi viisi hakijaa. Tutkittuaan hakijoiden pape- rit valintalautakunta totesi, ett(cid:228) kaksi hakijaa ei t(cid:228)ytt(cid:228)nyt ilmoi- tuksessa asetettuja vaatimuksia. Kolme hakijaa kutsuttiin haas- ja lautakunta p(cid:228)(cid:228)tti yksimielisesti ehdottaa H:ta ja tatteluun, K:ta varallaololuetteloon. Valintalautakunta tapasi 9. huhtikuuta 1997 Isprassa tarkastel- lakseen kahta hakemusta. Valintalautakunta ett(cid:228) molemmat hakijat olivat teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n sopivia, ja korosti, ett(cid:228) H. oli p(cid:228)tev(cid:228)mpi teollisuuden tutkimushankkeiden markkinoinnin ja johtamisen alalla. T(cid:228)m(cid:228) vaatimus sis(cid:228)ltyi avointa virkaa kos- kevaan ilmoitukseen. ilmoitti, Nimitt(cid:228)v(cid:228) viranomainen nimitti harkintavaltansa puitteissa teh- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n H:n. Sill(cid:228) oli oikeus tehd(cid:228) valinta kahden hakijan v(cid:228)lill(cid:228). Valintalautakunta totesi, ett(cid:228) kaikki haastatteluun kutsutut haki- jat t(cid:228)yttiv(cid:228)t avointa virkaa koskevassa ilmoituksessa asetetut muodolliset vaatimukset. Vastoin kantelijan v(cid:228)itett(cid:228) H. t(cid:228)ytti 15 vuoden ty(cid:246)kokemusta koskevan vaatimuksen. Vaatimus Suomen kansalaisuudesta ei todistanut, ett(cid:228) paikka olisi luotu H:ta varten. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 626/95 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erityistoimenpiteist(cid:228), joilla avoimia kilpailuja voidaan j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) 31. joulukuuta 1999 asti, jotta kolmen uuden j(cid:228)sen- valtion kansalaisia voidaan ottaa palvelukseen. Valintalautakunnan sihteerist(cid:246) v(cid:228)itti, ett(cid:228) se ei ollut tietoinen kantelijan telekopiosta 15. elokuuta 1997. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/69 Komissio pahoitteli, ett(cid:228) kantelija ei ollut saanut tietoa toisen hakijan nimitt(cid:228)misest(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n, ja ilmoitti, ett(cid:228) se aikoo ryh- ty(cid:228) tarpeellisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei tulevaisuudessa toistu. Kantelijan huomautukset 2. Kansallisuusvaatimus Valintalautakunnalla oli oikeus asettaa kansallisuusvaa- timus asetuksen (EY) N:o 626/95 mukaisesti, eik(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)- nyt olevan todisteita tukemaan v(cid:228)itett(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) mahdolli- suutta oli k(cid:228)ytetty v(cid:228)(cid:228)rin tietyn hakijan suosimiseksi. Oikeusasiamiehen tutkimuksessa ei siten tullut esiin hal- linnollista ep(cid:228)kohtaa t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa. Huomautuksissaan kantelija pit(cid:228)ytyi kantelussaan. Valintame- nettelyst(cid:228) h(cid:228)n totesi, ett(cid:228) ei ollut perusteita v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) H. oli p(cid:228)tev(cid:228)mpi teollisuuden tutkimushankkeiden markkinoinnin ja johtamisen alalla. 3. V(cid:228)ite, ett(cid:228) hakijan telekopio oli kadonnut Mit(cid:228) tuli muodollisiin vaatimuksiin, kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) H:lla ei ole 15 vuoden ty(cid:246)kokemusta kaikilta vaadituilta aloilta, toisin kuin kantelijalla. 3. 1 Oikeusasiamies korosti, ett(cid:228) hyv(cid:228)n hallintotavan periaat- teet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) tiedusteluihin vastataan ilman aiheet- tomia viivytyksi(cid:228). Kantelija ei asettanut kyseenalaiseksi politiikkaa, ett(cid:228) palveluk- seen otetaan kolmen uuden j(cid:228)senvaltion kansalaisia, mutta h(cid:228)n jotka olivat v(cid:228)itti kyseiseen teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)tev(cid:228)mpi(cid:228) kuin valituksi tullut hakija. tuntevansa monia Euroopan kansalaisia, jonka mukaan h(cid:228)n oli Kantelija pit(cid:228)ytyi my(cid:246)s v(cid:228)itteess(cid:228)(cid:228)n, l(cid:228)hett(cid:228)nyt komissiolle faksin mutta ei ollut koskaan saanut tie- toja valinnan tuloksista. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Valintamenettely KOM/R/A/183 ja sen muodolliset vaatimukset 1. 1 Henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 29 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) nimitt(cid:228)v(cid:228) viranomainen voi noudattaa muuta pal- velukseenottomenettely(cid:228) kun kyseess(cid:228) ovat erityisp(cid:228)tevyytt(cid:228) vaativat teht(cid:228)v(cid:228)t. kuin kilpailumenettely(cid:228), 3. 2 Kantelija v(cid:228)itti l(cid:228)hett(cid:228)neens(cid:228) telekopion Euroopan komis- sion tutkimuksen alan valintalautakuntien sihteerist(cid:246)(cid:246)n 15. elokuuta 1997. T(cid:228)ss(cid:228) kirjeess(cid:228) h(cid:228)n pyysi tietoja kysei- sen paikan t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). Komissio selitti ensimm(cid:228)isess(cid:228) lausunnossaan, ett(cid:228) se ei ollut l(cid:246)yt(cid:228)nyt 15. elokuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tty(cid:228) faksia. Huomautuksissaan kantelija pit(cid:228)ytyi v(cid:228)it- teess(cid:228)(cid:228)n. 3. 3 Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) ei ole olemassa todisteita, jotka osoittaisivat v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi komission v(cid:228)itteen, ett(cid:228) se ei ollut saanut faksia. Siten oikeusasiamiehen tutkimuksissa ei tul- lut kantelun t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa esiin hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. 4. Tiedon puute paikan t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228) 4. 1 Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) valintamenettelyyn osallistunut hakija saa tiedon paikan t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). H(cid:228)n pani my(cid:246)s merkille komission pahoittelut siit(cid:228), ett(cid:228) kantelijalle ei ilmoitettu toisen hakijan nimityksest(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n, sek(cid:228) sen, ett(cid:228) komissio aikoi ryhty(cid:228) tarvittaviin toimenpiteisiin varmis- taakseen, ett(cid:228) t(cid:228)llainen ei tulevaisuudessa toistu. 1. 2 Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan on nimitt(cid:228)v(cid:228)n viranomaisen teht(cid:228)v(cid:228) arvioida, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) hakija avointa virkaa koskevassa ilmoituksessa asetetut vaatimukset. T(cid:228)m(cid:228) arviointi voidaan asettaa kyseenalaiseksi vain jos kyseess(cid:228) on ilmeinen virhe. 4. 2 N(cid:228)iden tulosten valossa ja kun otetaan huomioon komis- ilmoittanut kantelijalle sion pahoittelut siit(cid:228), ett(cid:228) se ei tuloksista, sek(cid:228) se, ett(cid:228) komissio aikoi ryhty(cid:228) tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, ett(cid:228) t(cid:228)llaista virhett(cid:228) ei tapahdu tulevaisuudessa, oikeusasiamiehen tutkimuksissa ei todettu hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. 1. 3 Mit(cid:228) tulee valintamenettelyyn KOM/R/A/183 ja sen muo- dollisiin tutkimukset osoittivat, ett(cid:228) valintalautakunta oli toiminut avointa vir- kaa koskevan ilmoituksen mukaisesti. oikeusasiamiehen vaatimuksiin, Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. 4 Oikeusasiamies ei siten todennut hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ja valintalautakunnan soveltamissa valintamenettelyss(cid:228) muodollisissa vaatimuksissa. Kantelun johdosta suoritettujen Euroopan oikeusasiamiehen tutkimusten mukaan Euroopan komissio ei ollut syyllistynyt hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. C 300/70 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 SYRJINN˜N EST˜MINEN JULKISEN ALAN TY(cid:214)PAIKAN HAUSSA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 272/98/VK Euroopan komissiota vastaan Kantelu P. kanteli oikeusasiamiehelle maaliskuussa 1997 komissiota vastaan. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt varmistamatta, ett(cid:228) Italian viranomaiset eiv(cid:228)t syrjineet muiden maiden kuin Italian kansalaisia, jotka hakivat ty(cid:246)t(cid:228) opettajina Etel(cid:228)-Tirolissa, ja ett(cid:228) komissio oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt vastaamatta h(cid:228)nelle asiassa. Vuoden 1996 alussa kantelija, joka oli It(cid:228)vallan kansalainen, oli pyyt(cid:228)nyt komission It(cid:228)vallan edustuston Euro-Jus-virkamiehelt(cid:228) neuvoja asiassa, joka koski julkisen alan ty(cid:246)paikan saantiin liit- tyv(cid:228)(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) Etel(cid:228)-Tirolin alueella Pohjois-Italiassa. Annettu- jen tietojen perusteella oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) ty(cid:246)paikan saanti edel- lytti, ett(cid:228) hakijan (cid:228)idinkieli on saksa, mutta ett(cid:228) monimutkaisen pistej(cid:228)rjestelm(cid:228)n vuoksi muilla kuin italialaisilla hakijoilla ei ollut yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia saada paikkoja. Euro-Jus-virkamies tutki asian ja ilmoitti valituksen tekij(cid:228)lle, ett(cid:228) h(cid:228)nen pyynt(cid:246)ns(cid:228) oli v(cid:228)litetty komission oikeudelliselle yksik(cid:246)lle lis(cid:228)tutkimuksia varten ja ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228) saisi vastauksen komission yksik(cid:246)ilt(cid:228) Brysselist(cid:228). Valituksen tekij(cid:228) ei kuitenkaan saanut vastausta ja kanteli oikeusasiamiehelle. Tutkimus Komission lausunto EY:n perustamissopimus antaa Euroopan oikeusasiamiehelle valtuudet tutkia ainoastaan yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnassa ilmenneit(cid:228) hallinnollisia ep(cid:228)kohtia. Euroopan oi- keusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) nimenomaisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) mink(cid:228)(cid:228)n muun viranomaisen tai henkil(cid:246)n toiminta ei saa olla oikeusasiamiehelle osoitettavan kantelun aiheena. Oikeusasia- miehen t(cid:228)t(cid:228) kantelua koskevat tutkimukset kohdistuivat siten siihen, oliko Euroopan komission toiminnassa ilmennyt hallin- nollinen ep(cid:228)kohta. 1. Vastauksen antamisen laiminly(cid:246)nnin osalta oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt valituksen tekij(cid:228)lle yksityiskohtaisen kirjeen 27. kes(cid:228)kuuta 1997. Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) valituk- sen tekij(cid:228)n kirjeeseen olisi pit(cid:228)nyt vastata aikaisemmin, ja se pahoitteli viivytyst(cid:228). Kantelun t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta oli siten ilmeisesti ratkaistu. 2. Mit(cid:228) tuli vaatimuksiin, jotka koskivat p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) julkisen alan ty(cid:246)paikkoihin Bolzanon provinssissa, komissio oli ilmeisen tietoinen kysymyksest(cid:228), ja se oli ottanut yhteytt(cid:228) kyseisiin kansallisiin viranomaisiin. Italian viranomaiset vastasivat komissiolle ja ilmoittivat muodollisesti sitoutuvansa poista- jotka estiv(cid:228)t EU-kansalaisia saamasta maan kaikki esteet, julkisen alan ty(cid:246)paikkoja. Lis(cid:228)ksi komissio lupautui saatta- maan kantelijan yksitt(cid:228)istapauksen n(cid:228)iden tietoon. Oli siten ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli aktiivisesti toteuttanut toimenpi- teit(cid:228) parantaakseen vallitsevaa tilannetta julkisen alan ty(cid:246)- paikkoihin p(cid:228)(cid:228)syn kannalta yleisesti ja my(cid:246)s erityisesti saat- tamalla kantelijan tapauksen suoraan kyseisten viranomais- ten tietoon. Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta komissio ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt syyllistyneen hallinnolliseen ep(cid:228)- kohtaan. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) koska sen yksik(cid:246)t saivat runsaasti valituksia, jotka koskivat p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden julkisen alan ty(cid:246)paikkoihin, valituksen tekij(cid:228)n kirjeeseen ei ollut vastattu ajoissa. Komissio pahoitteli t(cid:228)t(cid:228) viivytyst(cid:228). Valituksen tekij(cid:228)lle l(cid:228)hetettiin yksityiskohtainen kirje 27. kes(cid:228)kuuta 1997. 3. 1. 4 EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO OPOCE: JAKELUJ˜RJESTELM˜ JA HINNOITTELUPOLITIIKKA Lis(cid:228)ksi komissio totesi, ett(cid:228) se oli t(cid:228)ysin tietoinen erityisongel- mista, jotka liittyiv(cid:228)t ty(cid:246)paikkojen saantiin Bolzanon provins- sissa Etel(cid:228)-Tirolissa. Komissio oli ottanut aiheen johdosta viral- lisesti yhteytt(cid:228) Italian viranomaisiin 30. elokuuta 1996. Vas- tauksessaan Italia ilmoitti komissiolle, ett(cid:228) Bolzanon viranomai- set olivat sitoutuneet poistamaan kaikki esteet, jotka estiv(cid:228)t EU:n kansalaisten p(cid:228)(cid:228)syn julkisen alan ty(cid:246)paikkoihin. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1077/4. 12. 96/WG/D/VK/OV Euroopan yhteis(cid:246)- jen virallisten julkaisujen toimistoa vastaan Kantelu Lis(cid:228)ksi komissio lupautui saattamaan kantelijan erityistapauk- sen Italian viranomaisten tietoon ja muistuttamaan n(cid:228)it(cid:228) n(cid:228)i- den sitoumuksesta. G. kanteli oikeusasiamiehelle marraskuussa 1996 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimiston (Opoce) jakeluj(cid:228)rjes- telm(cid:228)st(cid:228). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/71 Kantelija on Saksassa toimiva EY-asiakirjojen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228) ja saa aineistoa Opocelta Saksan keskusv(cid:228)litysliikkeen (Bundesanzei- ger) kautta. H(cid:228)nen keskeinen v(cid:228)itteens(cid:228) oli, ett(cid:228) verrattuna entiseen tilanteeseen, jossa kansalaiset pystyiv(cid:228)t tilaamaan EU- aineistoa suoraan Opocelta, nykyinen jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228), jossa h(cid:228)n voi tehd(cid:228) tilauksia vain Bundesanzeigerin kautta, ei toimi tehokkaasti. H(cid:228)n v(cid:228)itti erityisesti, ett(cid:228) asiakirjoja ei joskus ollut saatavilla ja ett(cid:228) my(cid:246)s hinnat olivat liian korkeat. H(cid:228)n arvosteli my(cid:246)s sit(cid:228), ett(cid:228) asiakirjat olivat saatavilla Internetiss(cid:228), joka ei ollut kaikkien kansalaisten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228). Tutkimus Opocen lausunto Kantelija l(cid:228)hetti oikeusasiamiehelle osoitetun kantelunsa Opo- celle. Opoce v(cid:228)litti kantelun oikeusasiamiehelle yhdess(cid:228) siit(cid:228) antamansa lausunnon kanssa. Lausunnossaan Opoce totesi, ett(cid:228) julkaisut ja asiakirjat oli v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) toimitettava kansallisten jakelijoiden verkoston kautta, itse miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa pystynyt k(cid:228)sittele- koska Opoce ei m(cid:228)(cid:228)n kaikkia tilauksia. J(cid:228)rjestelm(cid:228)n oli my(cid:246)s tarkoitus olla l(cid:228)hemp(cid:228)n(cid:228) kansalaisia. Opoce korosti my(cid:246)s sit(cid:228), ett(cid:228) koska jul- kaisujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli suuri (t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 15 000 nimikett(cid:228) ja 700 uutta julkaisua joka vuosi), oli mahdotonta, ett(cid:228) kaikki nimik- keet olisivat saatavilla joka hetki kansallisissa myyntipisteiss(cid:228). Siten oli ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) joitakin julkaisuja, joita kantelija halusi tilata, ei ollut saatavilla. Opoce kuitenkin korosti, ett(cid:228) se pyrki jatkuvasti nopeaan asiakaspalveluun. Opoce totesi, ett(cid:228) KOM-asiakirjojen kaltaisten asiakirjojen hin- nat vaihtelevat maasta toiseen, koska eri j(cid:228)senvaltioissa on eri- laiset elinkustannukset ja koska kansalliset virastot toimivat eri tavoin. Asiakirjojen myynnist(cid:228) tai jakamisesta ilmaiseksi Opoce lis(cid:228)si, ett(cid:228) toimielimet ja useimmat j(cid:228)senvaltiot olivat t(cid:228)ll(cid:228) het- kell(cid:228) myynnin kannalla. Se totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) se ottaisi pian k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Eudoriin keskitetyn (cid:148)asiakirjojen toimituspalvelun(cid:148), joka k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehden, KOM-asiakir- jat ja muita koonnelmia. T(cid:228)ll(cid:246)in kansalaisilta tullaan perim(cid:228)(cid:228)n samat palvelumaksut kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. Internetist(cid:228) Opoce totesi, ett(cid:228) sen k(cid:228)ytt(cid:246) oli rinnastettavissa muihin tapoihin tutustua asiakirjoihin, eik(cid:228) se korvannut niit(cid:228). l(cid:228)hell(cid:228) kansalaisia. ett(cid:228) nykyinen toimitusj(cid:228)rjestelm(cid:228) ei ollut lis(cid:228)ksi sit(cid:228), ett(cid:228) tietoja myytiin voitolla. Kantelija arvosteli H(cid:228)nen mukaansa Euroopan yhteis(cid:246)jen toimielimet toimivat kaupallisina organisaatioina myydess(cid:228)(cid:228)n tietojaan, mik(cid:228) oli vas- toin julkisen toimielimen filosofiaa. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Toimitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ja tiettyjen asiakirjojen saantivai- keuksia koskevat v(cid:228)itteet Opoce puolusti j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), jossa jakelu tapahtuu asiakir- toimittavien kansallisten virastojen kautta sill(cid:228), ett(cid:228) jat hajauttaminen oli tarpeen, koska Opoce ei voinut yksin k(cid:228)sitell(cid:228) kaikkia pyynt(cid:246)j(cid:228). Se korosti my(cid:246)s sit(cid:228), ett(cid:228) se pyrki jatkuvasti nopeaan asiakaspalveluun. Se my(cid:246)nsi kui- tenkin, ett(cid:228) oli mahdotonta, ett(cid:228) kaikki asiakirjat olisivat joka hetki saatavilla kaikissa kansallisissa virastoissa, koska julkaisuja oli paljon. Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) Opocen julkaisujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli p(cid:228)tev(cid:228) syy sille, ett(cid:228) joitakin nimik- keit(cid:228) ei ollut v(cid:228)liaikaisesti saatavissa. Siksi sit(cid:228), ett(cid:228) joita- kin kantelijan pyyt(cid:228)mi(cid:228) asiakirjoja ei ollut v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti saatavilla Saksassa, ei voitu pit(cid:228)(cid:228) hallinnollisena ep(cid:228)koh- tana. 2. Asiakirjojen hintaa ja Opocen myyntik(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) koske- vat v(cid:228)itteet 2. 1 Kantelija arvosteli asiakirjojen hintoja ja sit(cid:228), ett(cid:228) Opoce myy asiakirjoja sen sijaan, ett(cid:228) se jakaisi niit(cid:228) ilmaiseksi. Opoce totesi, ett(cid:228) toimielinten t(cid:228)m(cid:228)nhetkisen politiikan mukaan asiakirjoja myyd(cid:228)(cid:228)n, eik(cid:228) jaeta ilmaiseksi. Oikeus- asiamies totesi Opocen olevan tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) hinnat vaihtelivat j(cid:228)senvaltiosta toiseen erilaisten elinkustannus- ten vuoksi, ja ett(cid:228) se ottaisi pian k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (cid:148)asiakirjojen toimituspalvelun(cid:148), joka takaa samat hinnat kaikille kansa- laisille. 2. 2 Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) tavoitteena on kattaa asiakir- jojen tuotanto- ja jakelukustannukset, Opocen hinnoittelu- politiikan perusteet eiv(cid:228)t vaikuttaneet mielivaltaisilta tai kohtuuttomilta. Siten sit(cid:228) ei voitu pit(cid:228)(cid:228) hallinnollisena ep(cid:228)kohtana. Kantelijan huomautukset N(cid:228)iden tulosten valossa Opocen toiminnassa ei ilmennyt hallin- nollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Huomautuksissaan kantelija arvosteli yh(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) tiettyj(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) tietoja oli vaikea saada, sek(cid:228) sit(cid:228), (Katso my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 269/97/PD Euroopan komissiota vas- taan) C 300/72 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 3. 2 ASIAN K˜SITTELY LOPETETTIIN MUISTA SYIST˜ Tutkimus 3. 2. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI Parlamentin lausunto EUROOPAN PARLAMENTIN KULUKORVAUSJ˜RJESTELM˜ P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s yhdistettyihin kanteluihin 971/24. 10. 96/UK/PD, 1039/ 22. 11. 96/SW/PD, 1111/31. 12. 96/DK/PD ja 48/97/PD Euroopan parlamenttia vastaan Kantelut Lokakuun 1996 ja tammikuun 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana oikeus- asiamies sai nelj(cid:228) kantelua, jotka koskivat kulujen korvausj(cid:228)r- jestelm(cid:228)(cid:228), jota Euroopan parlamentti soveltaa j(cid:228)seniins(cid:228). Helmi- kuussa 1997 oikeusasiamies ilmoitti kantelijoille, ett(cid:228) heid(cid:228)n kantelunsa k(cid:228)sitelt(cid:228)isiin yhdess(cid:228) ja ett(cid:228) tutkimus ei koskisi Euroopan parlamentin yksitt(cid:228)isi(cid:228) j(cid:228)seni(cid:228), koska Euroopan oi- keusasiamiehen toimivalta rajoittuu yhteis(cid:246)n toimielimiin ja lai- toksiin. Kantelu toimitettiin Euroopan parlamentille. Lausunnossaan parlamentti totesi, ett(cid:228) parlamentin puhemiehist(cid:246) oli tehnyt 10. hein(cid:228)kuuta 1997 seuraavat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset: (cid:148)(cid:151) p(cid:228)(cid:228)tti (cid:228)(cid:228)nestyksen j(cid:228)lkeen luoda matka-asiakirjojen esitt(cid:228)mi- seen perustuvan j(cid:228)rjestelm(cid:228)n, jossa matkakulujen maksa- mista valvotaan jatkuvasti ja joka kattaa erottelematta kaikki liikennev(cid:228)lineet ja kaikki j(cid:228)senet; t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n toimin- taa koskevien yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen luomisesta vastai- sivat kvestorit, jotka esitt(cid:228)isiv(cid:228)t ne puhemiehist(cid:246)n hyv(cid:228)ksytt(cid:228)- viksi, (cid:151) p(cid:228)(cid:228)tti Brysselin p(cid:228)iv(cid:228)rahaoikeuden osalta t(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)htien vaatia kirjoittautumista yhteen keskusrekisteriin, (cid:151) hyv(cid:228)ksyi Strasbourgin t(cid:228)ysistuntojen p(cid:228)iv(cid:228)rahojen osalta periaatteen, jonka mukaan oikeus n(cid:228)ihin korvauksiin liittyi osallistumiseen nimenhuuto(cid:228)(cid:228)nestyksiin; kvestorit esitt(cid:228)isiv(cid:228)t puhemiehist(cid:246)lle ehdotuksen yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228); (cid:151) p(cid:228)(cid:228)tti periaatteessa tarkistaa kaikkia kilometrikorvauksen laskemismenetelm(cid:228)n osa-alueita, mukaan luettuna kolman- nen vy(cid:246)hykkeen mahdollinen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto, kvestorien puhe- miehist(cid:246)lle esitt(cid:228)m(cid:228)n ehdotuksen pohjalta. (cid:148) Kantelujen taustalla olivat tiedot parlamentin kulukorvausj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). N(cid:228)iden tietojen mukaan julkisia varoja k(cid:228)ytettiin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastaisesti. tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) julkaistut Lis(cid:228)ksi parlamentti totesi, ett(cid:228) puhemiehist(cid:246) oli 15. syyskuuta 1997 antanut seuraavan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen: T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten kantelijat esittiv(cid:228)t kaksi keskeist(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228), jotka liittyiv(cid:228)t l(cid:228)heisesti toisiinsa. Ensiksi he esittiv(cid:228)t v(cid:228)itteen, ett(cid:228) parlamentin korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228) oli laiton ja vastoin moit- teettoman varainhoidon periaatteita. Yksityiskohtaisemmin he v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) parlamentin luoman j(cid:228)rjestelm(cid:228)n tarkoituksena oli kiert(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka koskevat parlamentin j(cid:228)senten palkkaa. Kantelijoiden mukaan Euroopan yhteis(cid:246)jen erioikeuk- sia ja vapauksia koskevan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan 21 ja 22 artiklasta ja sit(cid:228) seuraavasta neuvoston asetuksesta aiheutuu k(cid:228)(cid:228)nteisesti, ett(cid:228) parlamentin j(cid:228)senten ei pid(cid:228) saada palkkaa yhteis(cid:246)lt(cid:228): j(cid:228)senten on tarkoitus saada palkkaa j(cid:228)senvaltiolta, josta heid(cid:228)t on valit- tu. Edelleen kantelijoita siteeraten, koska t(cid:228)m(cid:228) korvausj(cid:228)rjes- telm(cid:228) tuntui riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)lt(cid:228), parlamentti oli luonut runsask(cid:228)ti- sen korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228)n. Se toimi piilopalkkana, koska s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)iss(cid:228) ei asetettu korvausten maksamisen edellytykseksi niit(cid:228) tukevien asiakirjojen esitt(cid:228)mist(cid:228). (cid:148)Niiden j(cid:228)senten osalta, jotka ovat matkustaneet ainakin osan matkasta julkisella kulkuneuvolla, lentomatkoista esitett(cid:228)v(cid:228) asia- kirja on maihinnousukortti. Jos maihinnousukorttia ei ole annet- tu, esitett(cid:228)v(cid:228) asiakirja on lentolippu tai sen kopio. Junamatkojen kohdalla esitett(cid:228)v(cid:228) asiakirja on junalippu, tai jos sit(cid:228) edelleen tar- vitaan uuteen matkaan, kassan oikeaksi todistama junalipun kopio. Yksityisautolla tehdyist(cid:228) matkoista j(cid:228)senen t(cid:228)ytyy esitt(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)- kohtainen korvauspyynt(cid:246), jossa ilmoitetaan auton rekisterinumero, matkamittarin lukema matkan alkaessa ja p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228), matkareitti sek(cid:228) tarkka paikka, johon auto pys(cid:228)k(cid:246)itiin parlamentin toimipai- kassa. (cid:148) Parlamentin puhemies osoitti 23. lokakuuta 1997 kullekin par- lamentin j(cid:228)senelle muistion, jossa selitettiin 15. syyskuuta 1997 annetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Siin(cid:228) todettiin mm. , ett(cid:228): Toinen v(cid:228)ite koski sit(cid:228), ett(cid:228) nykyisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ei pantu asian- mukaisesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)ten parlamentin j(cid:228)senet saivat kor- vauksia ilman, ett(cid:228) heit(cid:228) pyydettiin perustelemaan t(cid:246)it(cid:228) tai kuluja, jotka korvauksen oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kattaa. (cid:148)Luotan siihen, ett(cid:228) j(cid:228)senet katsovat, ett(cid:228) on Euroopan parlamen- tin edun mukaista osoittaa Euroopan unionin kansalaisille, ett(cid:228) j(cid:228)senille korvauksina maksettavia summia valvotaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti ja 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/73 ett(cid:228) ne maksetaan avoimella tavalla parlamentin joulukuussa 1996 ja kes(cid:228)kuussa 1997 omasta talousarviostaan hyv(cid:228)ksymien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmien mukaisesti. Oikeusasiamies totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) parlamentissa on varain- hoidon valvoja, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on varmistaa varainhoito- asetuksen mukaisesti, ett(cid:228) moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatetaan. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) uusi j(cid:228)rjestelm(cid:228) tulee voimaan 3. marraskuuta 1997. Se edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kaikki j(cid:228)senet (puhemies mukaan luettu- na) esitt(cid:228)v(cid:228)t j(cid:228)senten kassalle todisteen siit(cid:228), ett(cid:228) jokainen korvat- tavaksi anottu matka todella on tehty. T(cid:228)m(cid:228)n tositteen olisi katettava p(cid:228)(cid:228)osa todellisuudessa tehdyist(cid:228) matkoista. Se on muo- doltaan kunkin lentomatkan koneeseennousukortti, junalippu tai henkil(cid:246)kohtainen vakuutus, kun matka tehd(cid:228)(cid:228)n omalla autolla tai muulla kulkuneuvolla. Henkil(cid:246)kohtainen vakuutus matkoista laa- ditaan siten, ett(cid:228) se voidaan tarkastaa. Niiss(cid:228) hyvin harvinaisissa tapauksissa, joissa lentoyhti(cid:246) ei tavanomaisen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukai- sesti anna koneeseennousukorttia, on esitett(cid:228)v(cid:228) kyseisen lentolipun kopio. (cid:148) Lopuksi parlamentin puhemiehist(cid:246) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si 15. kuuta 1997 j(cid:228)senten oikeuksista p(cid:228)iv(cid:228)rahoihin: ja 16. joulu- (cid:148)ett(cid:228) niiden j(cid:228)senten p(cid:228)iv(cid:228)rahaa alennetaan 50 %:lla, jotka ovat poissa yli puolesta nimenhuuto(cid:228)(cid:228)nestyksist(cid:228), jotka j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n tiistaisin, keskiviikkoisin ja torstaisin Strasbourgissa ja torstaisin Brysseliss(cid:228); j(cid:228)senet voivat kirjauttaa l(cid:228)sn(cid:228)olonsa silloin kun he eiv(cid:228)t halua osallistua nimenhuuto(cid:228)(cid:228)nestykseen(cid:148). On huomattava, ett(cid:228) mainitut viikonp(cid:228)iv(cid:228)t ovat ne p(cid:228)iv(cid:228)t, jol- loin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)asioista keskustellaan. Lis(cid:228)ksi jotka ovat l(cid:228)sn(cid:228) vain puolet t(cid:228)ysistunnosta, menett(cid:228)v(cid:228)t 50 % yleisest(cid:228) kulukorvauksestaan. Parlamentin mukaan n(cid:228)iden toimenpitei- den tulos on, ett(cid:228) Euroopan parlamentista tulee Euroopan unionin vaativin parlamentti siin(cid:228), miten se suhtautuu j(cid:228)senten osallistumiseen t(cid:228)ysistuntoihin. j(cid:228)senet, Kantelijoiden huomautukset Huomautuksissaan kantelijat pitiv(cid:228)t hyv(cid:228)n(cid:228), ett(cid:228) parlamentti oli antanut aiheesta uusia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). He olivat kuitenkin huo- lestuneita siit(cid:228), ett(cid:228) uudet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eiv(cid:228)t ilmeisesti sis(cid:228)ll(cid:228) seuraamuksia, joita voitaisiin kohdistaa s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) rikkoviin j(cid:228)se- niin. 2. Useimmissa kansallisissa oikeusasiamiehen virastoissa on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin perustuva tai vakiintunut k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246), ett(cid:228) oikeus- asiamies ei tutki asiaa enemp(cid:228)(cid:228), kun k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) erikois- tunut valvontaelin tutkii samaa asiaa. Syy t(cid:228)h(cid:228)n on, ett(cid:228) yleisen valtuutuksen saaneen elimen on v(cid:228)istytt(cid:228)v(cid:228) erikois- tuneen elimen tielt(cid:228). Tilintarkastustuomioistuin tutki parhaillaan parlamentin kulu- ja korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). On syyt(cid:228) palauttaa mieleen lyhyesti t(cid:228)m(cid:228)n Euroopan yhtei- s(cid:246)n perustamissopimuksella luodun toimielimen ominais- piirteet. Perustamissopimuksen 188 a artiklan mukaan tilintarkas- tustuomioistuin huolehtii tilintarkastuksesta, ja 188 b artik- lassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)Tilintarkastustuomioistuimen j(cid:228)senet hoitavat yhteis(cid:246)n yleisen edun mukaisesti t(cid:228)ysin riippumattomina. teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) Teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) hoitaessaan he eiv(cid:228)t pyyd(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) ota ohjeita milt(cid:228)(cid:228)n hallitukselta tai muultakaan taholta. He pid(cid:228)ttyv(cid:228)t kaikesta, mik(cid:228) on ristiriidassa heid(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) kanssa. (cid:148) Tilintarkastustuomioistuin hoitaa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) siten t(cid:228)ysin riippumattomasti. Perustamissopimuksen 188 c artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisemmin tuomioistuimen teht(cid:228)v(cid:228) ja toimivalta. Siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n mm. , ett(cid:228): Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa yhteis(cid:246)n k a i k - (cid:148)1. k i a tuloja ja menoja koskevat tilit [- -] Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tulojen ja menojen e t t (cid:228) 2. l a i l l i s u u d e n v a r a i n h o i t o o n o l l u t m o i t t e e t o n t a [- -] v a r m i s t a u t u u s i i t (cid:228) , s e k (cid:228) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 3. Tarkastus toimitetaan asiakirjojen perusteella ja tarvit- taessa paikalla yhteis(cid:246)n toimielimess(cid:228) tai j(cid:228)senvaltiossa [- -] 1. Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) julkisen arvostelun ja esitettyjen kantelujen j(cid:228)lkeen Euroopan parlamentti uudisti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- set parlamentin j(cid:228)senille maksettavista korvauksista edell(cid:228) esitetyll(cid:228) tavalla. Kantelijat vaikuttivat t(cid:228)h(cid:228)n tyytyv(cid:228)isilt(cid:228). T(cid:228)llaiset uudistukset ovat hyv(cid:228)n hallintotavan mukaisia. tilintarkastustuomioistuimelle Yhteis(cid:246)n toimielinten tai j(cid:228)senvaltioiden [- -] on annet- tava pyynn(cid:246)st(cid:228) k a i k k i a s i a k i r j a t j a t i e d o t , j o t k a o v a t t a r p e e n s e n t e h t (cid:228) v (cid:228) n s u o r i t t a m i s e k s i. (cid:148) (harvennus oikeus- asiamiehen). sen C 300/74 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 T(cid:228)ten tilintarkastustuomioistuinta on pidett(cid:228)v(cid:228) erikoistu- neena elimen(cid:228) julkisten varojen k(cid:228)yt(cid:246)n laillisuuteen ja moitteettoman varainhoidon periaatteisiin liittyviss(cid:228) kysy- myksiss(cid:228). Saatavissa olleiden tietojen mukaan tilintarkastus- tuomioistuimen tuolloin toteuttamassa tutkimuksessa keski- ja kuluj(cid:228)rjestelm(cid:228)n arviointiin, mukaan tyttiin korvaus- luettuna se, oliko j(cid:228)rjestelm(cid:228) parlamentin kyseisen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksen, yhteis(cid:246)n varainhoitoasetusten ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukainen. Tarkastuksen tulok- set oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) esitt(cid:228)(cid:228) kertomuksessa, joka julkaistaisiin aika- naan. Kantelussaan oikeusasiamiehelle L. C. v(cid:228)itti, ett(cid:228) kyseinen toi- mielin ei noudattanut henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 33 artiklaa (1) ja ett(cid:228) h(cid:228)nen oikeuksiaan h(cid:228)nen hakiessaan paikkaa EY:n toimieli- mist(cid:228) ei ollut kunnioitettu ja ett(cid:228) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s perustui ilmeisesti vuonna 1994 tehtyyn l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastukseen, jolloin ylitettiin huomattavasti parlamentin palvelukseenottopo- litiikassa t(cid:228)llaiselle menettelylle asetettu aikaraja (kuusi kuu- kautta). T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten Euroopan oikeusasiamies ei pit(cid:228)nyt lis(cid:228)tut- kimuksia perusteltuina. H(cid:228)n lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Parlamentin lausunto Tutkimus 3. 3 TOIMIELIN SOPI ASIAN 3. 3. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI PALVELUKSEEN OTTAMINEN: L˜˜K˜RINTARKASTUKSEN KIELTEISET TULOKSET Kantelu v(cid:228)litettiin parlamentille. Lausunnossaan parlamentti korosti, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla valitsematta kantelijaa kyseiseen teht(cid:228)- v(cid:228)(cid:228)n perustui komission l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen yksik(cid:246)n suorittamassa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksessa saatuihin kielteisiin tuloksiin. Parlamentti pahoitteli sit(cid:228), ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksen tuloksia ei ollut toimitettu kantelijalle. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi t(cid:228)ll(cid:228) ei ollut mahdol- lisuutta kiist(cid:228)(cid:228) kielteisi(cid:228) tuloksia henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 33 artik- lassa vaaditulla tavalla. Parlamentti kuitenkin katsoi, ett(cid:228) se ei ollut vastuussa t(cid:228)st(cid:228) laiminly(cid:246)nnist(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1021/14. 11. 96/NLP/ES/JMA Euroopan parla- menttia vastaan Lausunnon saatteessa Euroopan parlamentin puhemies totesi, ett(cid:228) vaikka paikkoja ei t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ollut avoinna, kantelijaa pyydett(cid:228)isiin uuteen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastukseen, jonka suorittaisivat Euroopan parlamentin l(cid:228)(cid:228)ketieteelliset yksik(cid:246)t. Kantelu Kantelijan huomautukset L. C. kanteli oikeusasiamiehelle marraskuussa 1996 Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) olla nimitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) h(cid:228)nt(cid:228) avoimeen vir- kaan l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen arvioinnin kielteisten tulosten vuoksi. Huomautuksissaan L. C. suostui puhemiehen kirjeess(cid:228) ehdotet- tuun ratkaisuun, jonka mukaan h(cid:228)n k(cid:228)visi uudessa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintar- kastuksessa. Koska parlamentti oli ilmoittanut, ett(cid:228) tarkastuk- sessa olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) (cid:148)t(cid:228)ydelliseen varmuuteen(cid:148), kantelija esitti joitakin lis(cid:228)pyynt(cid:246)j(cid:228) joidenkin tutkimuksen osien suhteen. Kantelija osallistui toimielinten v(cid:228)liseen kilpailuun EUR/B/27 vuonna 1993, ja h(cid:228)net merkittiin varallaololuetteloon. Syys- kuussa 1994 henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228) ja hallinnosta vastaavat Euroopan komission yksik(cid:246)t (PO IX) kehottivat h(cid:228)nt(cid:228) menem(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)(cid:228)- k(cid:228)rintarkastukseen Brysseliss(cid:228). L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksen tuloksia ei koskaan toimitettu kantelijalle. Helmikuussa Euroopan parla- mentti haastatteli L. C:t(cid:228) avoimen viran t(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) varten. Pian t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen parlamentin palvelukseenottoyksikk(cid:246) esitti kan- telijalle puhelimitse ty(cid:246)tarjouksen. Koska L. C. ei saanut mit(cid:228)(cid:228)n kirjallista ilmoitusta, h(cid:228)n otti yhteytt(cid:228) parlamenttiin huhtikuussa 1996. H(cid:228)nelle ilmoitettiin, ett(cid:228) paikkaa oli tarjottu toiselle henkil(cid:246)lle. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli tehty, koska L. C:n l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksen tulokset olivat olleet kieltei- set. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Oikeusasiamiehen tutkimuksen tuloksena vaikutti silt(cid:228), ett(cid:228) Euroopan parlamentti oli ryhtynyt toimenpiteisiin ratkaistak- seen asian kantelijaa tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. (1) (cid:148)Ennen virkaan nimitt(cid:228)mist(cid:228) siihen valitun hakijan on k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) toi- mielimen asiantuntijal(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin suorittamassa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksessa [- -]. Jos [- -] l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksen perusteella annettu l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rinlau- sunto on kielteinen, hakija voi pyyt(cid:228)(cid:228) kahdenkymmenen p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa siit(cid:228), kun toimielin on ilmoittanut h(cid:228)nelle lausunnosta, ett(cid:228) h(cid:228)nen tapauksensa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)(cid:228)ketieteellisess(cid:228) lautakunnassa [- -](cid:148). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/75 SOPIMUSASIAKIRJOJEN TOIMITTAMINEN MUULLA KUIN TARJOUKSEN TEKIJ˜N KIELELL˜ P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 606/97/VK/OV Euroopan parlamenttia vastaan Kantelu Z. kanteli oikeusasiamiehelle kes(cid:228)kuussa 1997 hollantilaisen luki hollantilaisessa sanomaleh- puusep(cid:228)nliikkeen puolesta. Z. joka dess(cid:228) julkaistun virallisen ilmoituksen tarjouskilpailusta, koski kalusteiden toimittamista Euroopan parlamentille Brysse- lin Leopold-rakennuksen konferenssitiloihin. H(cid:228)n pyysi l(cid:228)hett(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n tarjousasiakirjat. Ne l(cid:228)hetettiin h(cid:228)nelle ranskaksi eik(cid:228) hol- lanniksi. H(cid:228)n otti yhteytt(cid:228) parlamentin yksik(cid:246)ihin, jotka vahvis- tivat, ett(cid:228) sopimusasiakirjat olivat olemassa vain ranskaksi. Kantelussaan oikeusasiamiehelle Z. v(cid:228)itti, ett(cid:228) yhdenvertaisuu- den varmistamiseksi tarjoajien olisi saatava sopimusasiakirjat omalla kielell(cid:228)(cid:228)n. Tutkimus Parlamentin lausunto Kantelu toimitettiin parlamentille. Lausunnossaan parlamentti totesi ensinn(cid:228)kin, ett(cid:228) tarjouspyynt(cid:246) oli julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 27. toukokuuta 1997 sek(cid:228) kansal- lisissa sanomalehdiss(cid:228), mukaan luettuna hollantilainen sanoma- lehti. Mit(cid:228) tulee tarjouspyynt(cid:246)ilmoitusten kielivaatimuksiin, parla- mentti viittasi julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14. kes(cid:228)kuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/36/ETY (1) 9 artiklaan. T(cid:228)ss(cid:228) artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ilmoitus, jolla hankintaviranomainen haluaa tehd(cid:228) julkista tavaranhankintaa koskevan sopimuksen, on julkaistava kokonaisuudessaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) alkuper(cid:228)iskielell(cid:228), ja yhteenveto kunkin ilmoituksen t(cid:228)r- keist(cid:228) elementeist(cid:228) on julkaistava yhteis(cid:246)jen virallisilla kielill(cid:228), mutta vain alkukielinen teksti on todistusvoimainen. Parla- mentti p(cid:228)(cid:228)tteli siten, ett(cid:228) koska ilmoitus t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli julkaistu kaikilla unionin virallisilla kielill(cid:228), se oli noudattanut noita vaatimuksia. Sopimusasiakirjoista parlamentti totesi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeus ei velvoita kansallisia sopimusviranomaisia k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sopimuk- sia, ja ett(cid:228) koska yhteis(cid:246)n toimielinten julkisten hankintojen tapauksessa sopimusasiakirjat olivat usein mittavia, my(cid:246)s parla- mentin ja muiden toimielinten k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)n(cid:228) oli ollut, ett(cid:228) sopi- musasiakirjoja ei k(cid:228)(cid:228)nnet(cid:228). Siksi sopimusasiakirjat olivat kysei- sess(cid:228) tapauksessa saatavissa vain ranskaksi. (1) EYVL L 199, 9. 8. 1993, s. 1. Parlamentti totesi kuitenkin, ett(cid:228) se oli tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) pragmaattinen l(cid:228)hestymistapa ei antanut yhteis(cid:246)n toimielimille mahdollisuutta kunnioittaa yhteis(cid:246)n kielten yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi hankintoja ja sopimuksia k(cid:228)sittelev(cid:228) neuvoa-antava komitea antoi 27. marraskuuta 1997 suosituksen (CCAM n:o 4 (cid:151) 1997) virallisten kielten k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) omissa tarjouksissaan. Parlamentti teki sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) se toteuttaa t(cid:228)m(cid:228)n suosituksen mukaisesti kaikki tarvittavat toi- menpiteet, jotta varmistetaan, ett(cid:228) tulevaisuudessa sopimusasia- kirjojen olennaiset osat ovat saatavilla kaikilla unionin viralli- silla kielill(cid:228). Se totesi lopuksi, ett(cid:228) tarjoajat voivat aina esitt(cid:228)(cid:228) tarjouksensa valitsemallaan virallisella kielell(cid:228). Kantelijan huomautukset Kantelija ei esitt(cid:228)nyt kirjallisia huomautuksia. Sen sijaan h(cid:228)n ilmoitti oikeusasiamiehen toimistolle puhelimitse, ett(cid:228) koska sopimusasiakirjoja ei ollut saatavilla hollanniksi, h(cid:228)n ei ollut voinut j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tarjousta. H(cid:228)n totesi kuitenkin, ett(cid:228) h(cid:228)nen kante- lunsa oli johtanut my(cid:246)nteiseen tulokseen, kun parlamentti oli ilmoittanut, ett(cid:228) se muuttaisi k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n tulevaisuutta silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Se ett(cid:228) parlamentti ei ollut toimittanut sopimusasiakirjoja kantelijalle hollanninkielisin(cid:228) 1. Yleinen periaate yhteis(cid:246)n toimielinten tarjouspyynt(cid:246)jen osalta on, ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) ei saa tapahtua kansallisuuden perusteella. T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n EY:n perustamissopimuksen 6 artiklassa. Periaate toistetaan varainhoitoasetuksen 62 artik- lassa, jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)yhteis(cid:246)t eiv(cid:228)t saa sopimuksia teh- dess(cid:228)(cid:228)n syrji(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kansalaisia n(cid:228)iden kansallisuuden perusteella(cid:148). 2. Oikeusasiamies pani merkille, ett(cid:228) parlamentti ilmoitti ole- vansa tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) periaatetta ei kunnioitettu, kun sopimusasiakirjoja j(cid:228)tettiin k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228). Siksi oikeusasiamies piti tervetulleena parla- mentin aloitetta, joka johti siihen, ett(cid:228) hankintoja ja sopi- muksia k(cid:228)sittelev(cid:228) neuvoa-antava komitea antoi 27. mar- raskuuta 1997 suosituksen (CCAM n:o 4 (cid:151) 1997) virallis- ten kielten k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) omissa tarjouksissaan. Se sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) Euroopan kansalaisten kannalta arvokkaan suosituksen, jonka mukaan sopimusasiakirjat, jotka toimielin l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltion laink(cid:228)ytt(cid:246)vallan piiriin kuuluvalle henkil(cid:246)lle tai yritykselle, on ensisijaisesti laadittava tuon valtion kielell(cid:228) tai pyynn(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)ytetyll(cid:228) kielell(cid:228). 3. Oli valitettavaa, ett(cid:228) kantelija ei voinut osallistua tarjous- pyynt(cid:246)kilpailuun, koska h(cid:228)n ei saanut sopimusasiakirjoja omalla kielell(cid:228)(cid:228)n, mik(cid:228) saattaa merkit(cid:228) kansallisuuteen perustuvan syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)misen periaatteen rikkomusta. Edell(cid:228) esitetyst(cid:228) k(cid:228)vi kuitenkin ilmi, ett(cid:228) parlamentti oli reagoinut my(cid:246)nteisesti ja nopeasti t(cid:228)h(cid:228)n kanteluun ja aikoi C 300/76 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 muuttaa sopimusasiakirjak(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) antaa kanteli- jalle ja muille tarjoajille tulevaisuudessa mahdollisuuden osallistua parlamentin j(cid:228)rjest(cid:228)miin tarjouspyynt(cid:246)kilpailuihin yht(cid:228)l(cid:228)isin ehdoin. Euroopan parlamentin lausunnon ja kantelijan huomautusten valossa oli siten ilmeist(cid:228), ett(cid:228) parlamentti oli ryhtynyt toimen- piteisiin ratkaistakseen asian ja vastatakseen kanteluun. Oikeus- asiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 3. 3. 2 EUROOPAN KOMISSIO VALTION TUKI: KOMISSION HARJOITTAMA YHTEIS(cid:214)N OIKEUDEN T˜YT˜NT(cid:214)(cid:214)NPANON VALVONTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 852/3. 9. 96/SJB/UK/IJH Euroopan komissiota vastaan Kantelu Elokuussa 1996 asianajotoimisto S. J. B. kanteli oikeusasiamie- helle komissiota vastaan asiakkaansa Ladbroken puolesta. Kan- telu koski komission toimia tapauksessa, jossa Ranskan viran- omaisten v(cid:228)itettiin my(cid:246)nt(cid:228)neen valtion tukea Ranskan hevos- kilpailu- ja vedonly(cid:246)ntialan yrityksille. S. J. B. pyysi aluksi kantelun k(cid:228)sittely(cid:228) luottamuksellisena, mutta se kirjoitti my(cid:246)hemmin vahvistaakseen, ett(cid:228) Ladbroken nimi voitiin julkaista oikeusasiamiehen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228), jolla asian k(cid:228)sit- tely lopetettaisiin. Kantelijan mukaan Ladbroke esitti komissiolle vuosien 1989 ja 1995 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana useita valituksia ja v(cid:228)itti Ranskan viran- omaisten my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)n ranskalaisille hevoskilpailuyhdistyksille ja Pari Mutuel Urbain -yritykselle (PMU) valtiontukea. Ladbroke katsoi, ett(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaan n(cid:228)ist(cid:228) valtiontuista olisi pit(cid:228)nyt ilmoittaa komissiolle ennen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa, jotta komissio olisi voinut tehd(cid:228) joko 93 artiklan 2 kohdan tai 93 artiklan 3 kohdan mukaisen p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. titietojen mukaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saada viiden vuoden kuluessa. S. J. B. ei saanut komissiolta vastausta t(cid:228)h(cid:228)n valitukseen. c) Kirjeitse 27. maaliskuuta 1995 esitetty valitus, joka koski Ranskan hevoskilpailuyhdistyksille ja PMU:lle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) uutta 450 miljoonan Ranskan frangin tukea, josta oli ilmoi- tettu lehdiss(cid:228). S. J. B. ei saanut komissiolta vastausta t(cid:228)h(cid:228)n valitukseen. S. J. B. v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio oli laiminly(cid:246)nyt Ladbroken valitusten tutkimisen ja velvollisuutensa valvoa, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot ilmoitta- vat komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 koh- dan mukaisesti kaikista uusista valtiontuista. S. J. B. ilmoitti oikeusasiamiehelle my(cid:246)s muista valituksista, joita se oli tehnyt komissiolle muista tapauksista, joissa Ranskan viranomaisten v(cid:228)itettiin my(cid:246)nt(cid:228)neen valtiontukea ranskalaisille ja vedonly(cid:246)ntialan yrityksille. N(cid:228)it(cid:228) valituksia hevoskilpailu- k(cid:228)siteltiin oikeudenk(cid:228)ynneiss(cid:228) ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuo- mioistuimessa tai kansallisissa tuomioistuimissa. S. J. B. ei kan- nellut oikeusasiamiehelle siit(cid:228), miten komissio oli toiminut n(cid:228)i- den kantelujen suhteen, ja EY:n perustamissopimuksen 138 e artiklan ja oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti ne eiv(cid:228)t kuuluneet oikeusasiamiehen tutkimuksen piiriin. Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle, lausuntonsa 28. marraskuuta 1996. Yhteenvetona lausunnossa esitettiin seuraa- vaa: joka l(cid:228)hetti i) Kantelun aiheena oli Ranskan verolains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) hevosve- donly(cid:246)ntiin liittyvien maksujen osalta. Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) oli jotka annettiin maaliskuun muutettu viidell(cid:228) asetuksella, 1993 ja joulukuun 1995 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Ranskan viran- omaisille l(cid:228)hetettiin kuusi selvityspyynt(cid:246)(cid:228) tammikuun 1993 ja marraskuun 1995 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. ii) Ennen kuin Ladbroken valituksesta voitiin tehd(cid:228) muodolli- nen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, oli ensin Kantelussa oikeusasiamiehelle viitattiin erityisesti kolmeen vali- tukseen, jotka S. J. B. oli esitt(cid:228)nyt komissiolle Ladbroken puoles- ta: (cid:151) tarkastettava Ranskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n toisiaan seuran- neet muutokset, a) Faksilla 23. ei joka koski joulukuuta 1992 esitetty valitus, 600 miljoonan Ranskan frangin suuruista tukea, jota Rans- ilmoittanut komissiolle valtiontukena. kan hallitus Komissio (PO IV) ilmoitti S. J. B:lle 12. toukokuuta 1993 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) valitusta k(cid:228)sitelt(cid:228)isiin numerolla NN 35/93. Seuraavien kolmen vuoden aikana S. J. B. ei saanut komissiolta muuta vastausta. (cid:151) varmistettava komission reaktion johdonmukaisuus tar- kastelemalla muita vastaavanlaisia valtiontukeen liitty- vi(cid:228) tapauksia, (cid:151) tutkittava, olivatko valituksessa k(cid:228)sitellyt toimenpiteet todella valtiontukea vaiko yleisemp(cid:228)(cid:228) verotuksen avulla tapahtuvaa taloudellista s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228). b) Kirjeitse 25. elokuuta 1994 esitetty valitus, joka koski uutta 500 miljoonan Ranskan frangin tukea, joka PMU:n oli leh- Valitus edellytti syv(cid:228)llist(cid:228) tutkimusta, l(cid:246)st(cid:246) hoiti teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) parhaillaan. ja komission henki- 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/77 iii) Toisin kuin tilanteessa, jossa tuesta on ilmoitettu, komissio ei ollut velvollinen vastaamaan tietyn ajan kuluessa. Lis(cid:228)ksi kantelijalla oli k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n oikeussuojakeinoja, koska h(cid:228)n voi vied(cid:228) asian kansallisiin tuomioistuimiin. Huomautuksissaan komission lis(cid:228)selvityksist(cid:228) kantelija ilmoitti hyv(cid:228)ksyv(cid:228)ns(cid:228), ett(cid:228) alkuper(cid:228)isess(cid:228) kantelussa esitetty huoli hal- linnollisesta ep(cid:228)kohdasta oli ratkennut, kun 93 artiklan 2 koh- dan mukainen muodollinen tutkimus oli k(cid:228)ynnistetty. Kantelijan huomautukset tammikuuta 1997 Huomautuksissa viitattiin komission 22. antamaan lehdist(cid:246)tiedotteeseen (IP/97/40), jossa mainittiin Ladbroken valitus ja todettiin, ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt pyy- t(cid:228)(cid:228) Ranskan viranomaisilta selvityst(cid:228) Ranskan hevosvedonly(cid:246)n- tialan toimenpiteiden luonteesta. S. J. B. ymm(cid:228)rsi t(cid:228)st(cid:228) lehdist(cid:246)tiedotteesta, ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)t- t(cid:228)nyt k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen virallisen menettelyn tutkiakseen, olivatko toimenpiteet laitonta valtiontukea. S. J. B. kuitenkin tiedusteli, otettiinko komission menettelyss(cid:228) huomioon vain Ladbroken 23. joulukuuta 1992 p(cid:228)iv(cid:228)tty valitus vai otettiinko siin(cid:228) huo- mioon my(cid:246)s 25. elokuuta 1994 ja 27. maaliskuuta 1995 p(cid:228)i- v(cid:228)tyt valitukset. Huomautuksissa esitettiin my(cid:246)s seuraavaa: Kantelija ilmoitti kuitenkin olevansa huolissaan siit(cid:228), ett(cid:228) muo- dollisen tutkimuksen k(cid:228)ynnist(cid:228)misen ei pit(cid:228)isi antaa veny(cid:228) loputtomiin, erityisesti kun komission menettelyill(cid:228) ei ollut mit(cid:228)(cid:228)n sitovaa aikarajaa. Kantelija totesi voivansa kannella oikeusasiamiehelle uudelleen, jos komissio viivyttelisi liikaa 93 artiklan 2 kohdan mukaisessa tutkimuksessa. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. EY:n perustamissopimuksen 155 artiklassa vahvistetaan komission teht(cid:228)v(cid:228) (cid:148)perustamissopimuksen vartijana(cid:148). T(cid:228)l- l(cid:246)in sen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on varmistaa, ett(cid:228) perustamissopimuk- sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja toimielinten niiden mukaisesti antamia s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) noudatetaan. Kun kyseess(cid:228) on uusi valtiontuki, josta ei ole ilmoitettu EY:n perustamissopimuksen 93 artik- lan 3 kohdan mukaisesti, komissiolla on valtuudet soveltaa 93 artiklan 2 kohdan menettely(cid:228) (1). i) Vaikka joillakin valtion tukea koskevilla perustamissopi- muksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksill(cid:228) on suora vaikutus, jolloin niiden t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa voidaan valvoa kansallisissa tuomioistuimis- sa, komissiolla on yksinomainen toimivalta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), onko tuki yhteismarkkinoille soveltuva. 2. Kun komissio on saanut valtiontukia koskevan valituksen, ja puolueettomasti ett(cid:228) perustamissopimusten valtiontukea sen on tutkittava valitus huolellisesti varmistaakseen, koskevia perusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovelletaan asianmukaisesti (2). ii) Komissio totesi, ett(cid:228) se tutki aktiivisesti Ladbroken valituk- sia, mutta se oli viimeksi ollut yhteydess(cid:228) Ranskan viran- omaisiin 21. marraskuuta 1995, yli vuoden ennen kuin se p(cid:228)(cid:228)tti k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) muodolliset menettelyt. Lis(cid:228)tutkimukset Vastauksessaan oikeusasiamiehen pyynt(cid:246)(cid:246)n selvitt(cid:228)(cid:228), mitk(cid:228) Ladbroken valitukset kuuluivat muodollisen tutkimuksen pii- riin, komissio toimitti kopion kirjeest(cid:228) Ranskan viranomaisille, jossa ilmoitettiin sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) 93 artiklan 2 koh- dan mukainen menettely. T(cid:228)m(cid:228) 4. helmikuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tty kirje oli julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) (C 163, 1997, s. 5). Komissio toimitti oikeusasiamiehelle lis(cid:228)selvityksi(cid:228). Niiden mukaan kirjeess(cid:228) Ranskan viranomaisille mainittiin paitsi Lad- broken 23. joulukuuta 1992 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn valitukseen liittyv(cid:228)t asetukset niin my(cid:246)s ne, jotka liittyiv(cid:228)t sen 25. elokuuta 1994 ja 27. maaliskuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)ttyihin valituksiin. Lis(cid:228)ksi kirje kattoi my(cid:246)s tuen, johon viitattiin Ranskan maatalousministe- ri(cid:246)n 10. joulukuuta 1992 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) lehdist(cid:246)tiedotteessa. 3. Komissio alkoi 4. helmikuuta 1997 perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti muodollisesti tutkia Lad- broken valituksia, jotka koskivat Ranskan hevoskilpailu- ja vedonly(cid:246)ntialojen saamia valtiontukia. Tutkimus kattoi kaikki oikeusasiamiehelle osoitetun kantelun aiheena olleet seikat. 4. Oikeusasiamies katsoi kantelijan hyv(cid:228)ksyv(cid:228)n, ett(cid:228) oikeus- asiamiehelle alkuper(cid:228)isess(cid:228) kantelussa esitetty huoli mah- dollisesta hallinnollisesta ep(cid:228)kohdasta oli ratkennut, kun 93 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkimus oli k(cid:228)ynnistetty 4. helmikuuta 1997. 5. Euroopan komission lausunnoista ja kantelijan huomautuk- sista k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) komissio oli ryhtynyt toimenpiteisiin ratkaistakseen asian ja siten toiminut kantelijaa tyydytt(cid:228)- v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. (1) Asia 173/73, Italia vastaan komissio, Kok. 1974, s. 717. (2) Asia C-367/95 P, Komissio vastaan Chambre syndicale nationale des entreprises de transport de fonds et valeurs (Sytraval) ja Brink’s France SARL, tuomio 2. huhtikuuta 1998, kohta 62. C 300/78 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 TULOKSETTOMAT PUHELINTIEDUSTELUT P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1128/31. 12. 96/MH/L/VK/OV Euroopan komis- siota vastaan Afrikasta sek(cid:228) 3) ravintoloiden keitti(cid:246)laitteista. Ensimm(cid:228)isest(cid:228) aiheesta komissio liitti mukaan my(cid:246)s tieteellisen elintarvikeko- mitean lausunnon 7. kes(cid:228)kuuta 1996 ja totesi, ett(cid:228) aiheesta oli l(cid:228)hetetty kantelijalle tietoa kantelijan ja PO III:n virkamiehen keskustelun j(cid:228)lkeen 29. huhtikuuta 1997. Kantelu Kantelijan huomautukset Toimittaja H. kanteli oikeusasiamiehelle joulukuussa 1996 siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n ei ollut saanut komissiolta tietoja. H. oli useita kertoja yritt(cid:228)nyt saada komissiolta tietoja 1) t(cid:246)lkitetyiss(cid:228) ruoissa ole- vasta vaarallisesta aineesta BADGEsta, 2) Etel(cid:228)-Afrikasta per(cid:228)i- sin olevan krokotiilin lihan tuonnista, kaupasta ja kulutuksesta sek(cid:228) 3) ravintoloiden keitti(cid:246)laitteita koskevista uusista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- sist(cid:228). Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) h(cid:228)net oli useissa puhelinkeskuste- luissa siirretty yhdelt(cid:228) komission virkamiehelt(cid:228) toiselle ilman ett(cid:228) h(cid:228)n olisi saanut mit(cid:228)(cid:228)n konkreettisia tietoja. H. ei ilmoitta- nut mihin komission yksik(cid:246)ihin h(cid:228)n oli ollut yhteydess(cid:228) tietoja saadakseen. Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio esitti seuraavaa: Periaatteessa toimittajien olisi osoitettava tiedustelunsa tiedotus- osastolle, joka komissiossa vastaa tietojen tai haastattelujen antamisesta toimittajille. Komissio my(cid:246)s totesi, ett(cid:228) se ei voinut varmentaa, mihin toimenpiteisiin kantelija oli ryhtynyt saadak- seen pyyt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) tiedot, koska oli mahdotonta yksil(cid:246)id(cid:228) puhe- linkeskusteluja, joita kantelija oli k(cid:228)ynyt komission yksik(cid:246)iden kanssa. Komissio kuitenkin ilmoitti, ett(cid:228) se oli valmis antamaan pyy- detyt tiedot kantelijalle. Niinp(cid:228) se totesi, ett(cid:228) saadakseen yleisi(cid:228) tietoja kantelija voisi ottaa yhteytt(cid:228) tiedotusosastoon, ja antoi sen puhelinnumeron. Mit(cid:228) tuli oikeuteen tutustua tiettyihin asiakirjoihin, komissio viittasi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin, jotka on esitetty sen 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1994 tekem(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 94/90/EHTY, EY, Euratom oikeudesta tutustua komission asia- kirjoihin (1), ja ilmoitti, ketk(cid:228) virkamiehet p(cid:228)(cid:228)osastoilla III, VIII ja XI vastasivat asioista, joista kantelija oli pyyt(cid:228)nyt tietoja, sek(cid:228) n(cid:228)iden puhelinnumerot. Kantelija ei esitt(cid:228)nyt huomautuksia komission lausunnon joh- dosta. H(cid:228)n ilmoitti kuitenkin puhelinkeskustelussa, ett(cid:228) h(cid:228)n oli tyytyv(cid:228)inen komission vastaukseen ja h(cid:228)nelle l(cid:228)hetettyihin asia- kirjoihin. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. V(cid:228)ite, ett(cid:228) kantelija ei ollut saanut tietoja ensimm(cid:228)isiss(cid:228) puhelinkeskusteluissa 1. 1 Kantelun tietojen mukaan H. oli yhdistetty useissa puhe- linkeskusteluissa komission virkamiehelt(cid:228) toiselle ilman, ett(cid:228) h(cid:228)n oli saanut mit(cid:228)(cid:228)n konkreettisia tietoja. Lausun- nossaan komissio totesi, ett(cid:228) toimittajien olisi esitett(cid:228)v(cid:228) tiedustelunsa tiedotusosastolle, joka vastaa tietojen ja haas- tattelujen antamisesta toimittajille. 1. 2 Komission olisi hyv(cid:228)n hallintotavan mukaan varmistetta- va, ett(cid:228) sen virkamiehet vastaavat kansalaisten puhelintie- dusteluihin asianmukaisesti, ts. ilmoittamalla noudatetta- vista menettelyist(cid:228) ja asiasta vastaavista yksik(cid:246)ist(cid:228), joihin kansalaiset voivat ottaa yhteytt(cid:228). Komission olisi erityisesti v(cid:228)ltett(cid:228)v(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) kansalainen ei saa vastausta kysymyk- seens(cid:228). Koska komissio kyseisess(cid:228) tapauksessa ilmoitti lau- sunnossaan, ett(cid:228) kantelijalla oli mahdollisuus ottaa yhteyt- t(cid:228) tiedotusyksikk(cid:246)(cid:246)n saadakseen yleistietoa, sek(cid:228) antoi nii- den virkamiesten nimet, joihin kantelija voisi ottaa yhte- ytt(cid:228) eri p(cid:228)(cid:228)osastoissa saadakseen yksityiskohtaisia tietoja, oikeusasiamiehen lis(cid:228)toimenpiteet eiv(cid:228)t olleet tarpeen. 2. Komission my(cid:246)nteinen suhtautuminen pyydettyjen tietojen antamiseen Komission lausunnossa annettiin my(cid:246)s perustietoja 1) t(cid:246)lkite- tyn ruuan BADGE-aineesta, 2) krokotiilin lihan tuonnista Etel(cid:228)- (1) EYVL L 46, 18. 2. 1994, s. 58. 2. 1 Lausunnossaan komissio ilmoitti, ett(cid:228) se oli valmis anta- maan pyydetyt tiedot kantelijalle, ja antoi joitakin perus- tietoja kolmesta kysymyksest(cid:228): 1) t(cid:246)lkitetyss(cid:228) ruoassa esiintyv(cid:228)st(cid:228) BADGEsta, 2) krokotiilin lihan tuonnista Ete- l(cid:228)-Afrikasta sek(cid:228) 3) ravintoloiden keitti(cid:246)laitteiden s(cid:228)(cid:228)nte- 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/79 lyst(cid:228). Komissio ehdotti, ett(cid:228) kantelija voisi ottaa yhteytt(cid:228) tiedotusyksikk(cid:246)(cid:246)n saadakseen yleisi(cid:228) tai yksityiskohtaisia tietoja ja antoi sit(cid:228) varten useiden virkamiesten nimet. Komission lausunnon ja kantelijan huomautusten pohjalta oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli ryhtynyt toimenpiteisiin ratkaistak- seen asian ja siten toiminut kantelijaa tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Kun kantelu tehtiin toukokuussa 1997, kantelijat eiv(cid:228)t olleet saaneet lis(cid:228)maksuja komissiolta, vaikka hankkeen p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228) oli kulunut yli vuosi ja heid(cid:228)n taloudellinen tilanteensa oli k(cid:228)y- m(cid:228)ss(cid:228) kest(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi. Kantelijat kysyiv(cid:228)t oikeusasiamiehelt(cid:228), oliko komission my(cid:246)h(cid:228)styneill(cid:228) maksuilla takarajaa, ja pyysiv(cid:228)t h(cid:228)nt(cid:228) puuttumaan asiaan, jotta viimeinen maksu suoritettaisiin viipym(cid:228)tt(cid:228). KOMISSION MAKSUOSUUDEN MY(cid:214)H˜STYMINEN HANKKEELLE P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 384/97/JMA Euroopan komissiota vastaan Kantelu M. ja H. kantelivat oikeusasiamiehelle toukokuussa 1997 Euro- pean Nature Heritage Fund -luonnonsuojeluj(cid:228)rjest(cid:246)n (ENHF) puolesta. Kantelussa v(cid:228)itettiin, ett(cid:228) komission PO VI:n maksu- osuus ENHF:n toteuttamaan hankkeeseen oli viiv(cid:228)stynyt perus- teettomasti. Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) se oli ollut mukana rahoittamassa kantelijoiden hanketta asetuksen (ETY) N:o 4256/88 8 artiklan perusteella. Hankkeen maksut oli suoritettu kolmessa er(cid:228)ss(cid:228): elokuussa 1993, touko- kuussa 1995 ja hein(cid:228)kuussa 1997. Viimeinen maksuer(cid:228) viiv(cid:228)s- tyi, koska er(cid:228)it(cid:228) hankkeeseen liittyvi(cid:228) rahoitustietoja oli tarkis- tettava. Hankkeen hallintoa koskevista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) tehdyss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) C(93) 1605 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) viimeiset maksut voi- daan suorittaa vasta, kun toimivaltaiset komission yksik(cid:246)t ovat rahoituskerto- sopimuskumppanin toimittamat hyv(cid:228)ksyneet mukset ja tekniset kertomukset. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen liitteess(cid:228) II komis- siolle annetaan valtuudet pyyt(cid:228)(cid:228) sopimuskumppanilta kaikkia tarvittavia tietoja. T(cid:228)ss(cid:228) nimenomaisessa tapauksessa komissio joutui pyyt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kantelijoilta lis(cid:228)tietoja useaan otteeseen. Kes(cid:228)kuussa 1993 PO VI my(cid:246)nsi ENHF:lle 660 473 ecua, jolla toteutettaisiin osa hankkeesta (cid:148)Art. 8 93. ES. 06. 002(cid:148). Kyse oli pilottihankkeesta (cid:148)Proyecto piloto y de demostraci(cid:243)n de apro- vechamiento duradero de pastizales arbolados en el oeste de Espaæa(cid:148) (1). Viimeisen maksun pitk(cid:228) viipyminen johtui kuitenkin siit(cid:228), ett(cid:228) komissio tarkasti tilintarkastustuomioistuimen kriittisten huo- mautusten johdosta kaikki asetuksen (ETY) N:o 4256/88 8 artiklan perusteella rahoitetut hankkeet. T(cid:228)m(cid:228) tarkastus mer- kitsi komission yksik(cid:246)ille huomattavaa ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvua. tarvittavat rahoituskertomukset ja ENHF ENHF:n hanke valmistui maaliskuun lopussa 1996, j(cid:228)tti ja tekniset kertomukset komissiolle toukokuussa 1996 saadakseen viimeiset maksut. (Komissio oli jo maksanut 73 755 269 Espanjan pesetaa. ) Komissio t(cid:228)hdensi, ett(cid:228) viimeinen maksuer(cid:228) maksettiin kahden kuukauden kuluessa siit(cid:228), kun kantelijat olivat antaneet komis- sion uusien suuntaviivojen mukaisen uuden kertomuksen huh- tikuussa 1997. Kes(cid:228)kuussa 1996 PO VI:n virkamies pyysi joitakin muutoksia kantelijoiden kes(cid:228)kuussa 1996 j(cid:228)tt(cid:228)miin hankkeen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)skerto- muksiin. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen kantelijat ottivat yhteytt(cid:228) komissioon lukuisia kertoja ja pyysiv(cid:228)t, ett(cid:228) viimeiset maksut suoritettai- siin. Kantelijoiden toimittamat lis(cid:228)tiedot Komissio vastasi helmikuussa 1997 ja pyysi muutosta hank- keen rahoituskertomukseen. Vaikka kantelijat katsoivatkin, ett(cid:228) alkuper(cid:228)inen kertomus oli sopusoinnussa hankkeen suuntavii- vojen kanssa, he j(cid:228)ttiv(cid:228)t uuden rahoituskertomuksen huhti- kuussa 1997. (1) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s C(93) 1605. Ennen kuin oikeusasiamies sai komission lausunnon, kantelijat l(cid:228)hettiv(cid:228)t lis(cid:228)tietoja kes(cid:228)- ja hein(cid:228)kuussa 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyiss(cid:228) kir- jeiss(cid:228). Ensimm(cid:228)isess(cid:228) kirjeess(cid:228) he viittasivat kirjeenvaihtoonsa komission eri yksik(cid:246)iden kanssa, jossa pyrittiin selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hankkeen viimeisen maksuer(cid:228)n tilannetta. Vaikka viimeist(cid:228) maksuer(cid:228)(cid:228) oltiin ilmeisesti maksamassa, komissio oli huomaut- tanut kantelijoille, ett(cid:228) sill(cid:228) oli valta est(cid:228)(cid:228) maksujen suorittami- nen ep(cid:228)selviss(cid:228) tapauksissa. T(cid:228)m(cid:228)n johdosta kantelijat kysyiv(cid:228)t oikeusasiamiehelt(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n, pit(cid:228)isik(cid:246) kyseist(cid:228) valtaa rajoittaa asettamalla sille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika. C 300/80 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Hein(cid:228)kuussa 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n kantelijat ilmoittivat nyt saaneensa viimeisen maksuer(cid:228)n. He ilmoittivat my(cid:246)s, ett(cid:228) ellei komissio muuta toimintatapojaan kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa asioidessaan, ENHF ei halua osallistua muihin hankkei- siin. Kantelijat my(cid:246)s kiittiv(cid:228)t oikeusasiamiest(cid:228) h(cid:228)nen pyrkimyk- sist(cid:228)(cid:228)n l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)nteinen ratkaisu heid(cid:228)n ongelmaansa. Alustavana n(cid:228)k(cid:246)kohtana komissio v(cid:228)itti, ett(cid:228) toimielimen puo- leen ei ollut k(cid:228)(cid:228)nnytty ennen kantelun tekemist(cid:228) oikeusasia- miehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 4 kohdassa edellytetyll(cid:228) tavalla. Komissio katsoi, ett(cid:228) ensimm(cid:228)isen valituksensa j(cid:228)lkeen kantelija ei ollut yritt(cid:228)nytk(cid:228)(cid:228)n ottaa yhteytt(cid:228) komission yksikk(cid:246)ihin. Oikeusasiamies v(cid:228)litti komission lausunnon kantelijoille ja pyysi heit(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa siit(cid:228), mutta he eiv(cid:228)t teh- neet huomautuksia. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelijoilta ja komissiolta saatujen tietojen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) komissio oli sopinut asian. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. VALITUKSEN TEKIJ˜LLE EI ILMOITETTU VALITUKSEN K˜SITTELYN EDISTYMISEST˜ P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 596/97/JMA Euroopan komissiota vastaan Kantelu D. M. kanteli oikeusasiamiehelle kes(cid:228)kuussa 1997 ymp(cid:228)rist(cid:246)- j(cid:228)rjest(cid:246) CER:n puolesta. D. M. v(cid:228)itti, ettei komissio ilmoittanut CER:lle t(cid:228)m(cid:228)n toukokuussa 1996 komissiolle l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)n vali- tuksen k(cid:228)sittelyn edistymisest(cid:228). CER:n valitus koski Espanjan viranomaisten my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) lupaa kaivostoiminnalle Montes Obarenes-Toloæon alueella La Riojan maakunnassa. Espanjan viranomaiset ovat luokitelleet t(cid:228)m(cid:228)n alueen erityissuojelualueeksi sen linnuston suojelemiseksi. Komissio ilmoitti CER:lle 5. kes(cid:228)kuuta 1996, ett(cid:228) valitus oli rekister(cid:246)ity numerolla 96/4370 SG(96)A/8475, mutta t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen se ei ollut toimittanut lis(cid:228)tietoja. Tutkimus Komission lausunto Asiakysymysten osalta komissio viittasi valituslomakkeessa mainittuihin yleisiin velvollisuuksiinsa valituksen tekij(cid:246)it(cid:228) koh- taan (1). N(cid:228)iden velvoitteiden mukaan komission tulee: i) l(cid:228)het- t(cid:228)(cid:228) vahvistus valituksen vastaanottamisesta heti sen saavuttua; ii) ilmoittaa valituksen tekij(cid:228)lle valituksen suhteen toteutetuista toimista sek(cid:228) iii) ilmoittaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) rikkomisme- nettely asianomaista j(cid:228)senvaltioita vastaan. K(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevaan asiaan liittyen komissio selitti, ett(cid:228) kante- lijan 3. toukokuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228) kirje oli rekister(cid:246)ity vali- tukseksi 10. toukokuuta 1996 (valitus 96/4370). Koska lintujen suojelusta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) ja luontotyyppien s(cid:228)ilymisest(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset saattavat vaikuttaa asiaan, Espanjan viranomaisille l(cid:228)hetettiin lausuntopyynt(cid:246) 25. hein(cid:228)kuuta 1996. Komissio selitti, ett(cid:228) tapauksissa, joissa valituksen tekij(cid:228)n anta- mat tiedot ovat niukkoja, asian jatkotutkimukset suoritetaan kansallisten viranomaisten antamien tietojen pohjalta. Koska Espanjan viranomaisilta ei saatu vastausta kahden kuu- kauden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa, ensimm(cid:228)inen muistutus l(cid:228)hetettiin 25. lokakuuta 1996 ja toinen 12. helmikuuta 1997. Vastausta ei saatu, joten komission j(cid:228)sen Bjerregaard kirjoitti Espanjan ymp(cid:228)rist(cid:246)ministeri Tocinolle 18. maaliskuuta 1997. Komissio sai lopulta vastauksen Espanjan viranomaisilta 2. kes(cid:228)kuuta 1997. Espanjan viranomaisten antaman selvityksen perusteella komis- sio tutki asiaa uudelleen ja pyysi 7. hein(cid:228)kuuta 1997 l(cid:228)hete- tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) kantelijalta huomautuksia. 25. elokuuta 1997 antamassaan vastauksessa kantelija yhtyi komission tekem(cid:228)(cid:228)n arvioon ja selitti, ett(cid:228) h(cid:228)nen valituksensa kohteena olevaa han- ketta oli lyk(cid:228)tty komission v(cid:228)liintulon johdosta. Kantelijan huomautukset Oikeusasiamies v(cid:228)litti komission lausunnon kantelijalle ja pyysi t(cid:228)t(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n huomautuksia. Kantelijan vastauksesta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) hanketta oli lyk(cid:228)tty ja ett(cid:228) Espanjan viranomaiset olivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)nneet, ett(cid:228) hankkeesta on laadittava uusi ymp(cid:228)rist(cid:246)ar- viointi. T(cid:228)st(cid:228) johtuen kantelija uskoi, ett(cid:228) h(cid:228)nen kantansa oli ollut oikea alusta alkaen ja ett(cid:228) hankkeelle annettu lupa oli lainvastainen. Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Yhteenvetona komission lausun- nossa esitettiin seuraavaa: (1) EYVL C 26, 1. 2. 1989, s. 6. (2) EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1. (3) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/81 Kantelija pyysi oikeusasiamiest(cid:228) jatkamaan asian k(cid:228)sittely(cid:228) kun- nes Espanjan viranomaiset ovat k(cid:228)sitelleet hankkeen luvananto- menettelyn, jotta yhteis(cid:246)n oikeuden t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen noudatta- minen varmistettaisiin. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Asian ottaminen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi 1. 1 Mit(cid:228) tulee komission mielipiteeseen siit(cid:228), ett(cid:228) kantelija ei ollut aiemmin valittanut toimielimelle, on korostettava, ett(cid:228) oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kantelun hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) k(cid:228)si- telt(cid:228)v(cid:228)ksi. Yhteis(cid:246)n toimielimet ja laitokset voivat luonnol- lisesti kertoa n(cid:228)kemyksi(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamiehen tiedossa ole- vasta aiheesta. 1. 2 Jotta kantelu voidaan ottaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, ennen sen teke- mist(cid:228) on aiheellisesti pit(cid:228)nyt k(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) asianomaisten yhtei- s(cid:246)n toimielinten ja laitosten hallinnon puoleen (ohjes(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)n 2 artiklan 4 kohta). Kun otetaan huomioon t(cid:228)m(cid:228)n tekstin erikieliset versiot (1) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen tavoitteet, oi- keusasiamiehen k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)n(cid:228) on ollut arvioida tapauskohtai- sesti, onko hallintojen puoleen k(cid:228)(cid:228)nnytty asianmukaisesti. 1. 3 Koska asia liittyi siihen, ett(cid:228) komissio ei yli vuoteen ilmoittanut valituksen tekij(cid:228)lle asian k(cid:228)sittelyn edistymises- t(cid:228), ja koska olisi kohtuullista odottaa, ett(cid:228) kyseiset tiedot v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n valituksen tekij(cid:246)ille ilman eri pyynt(cid:246)(cid:228), oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) kantelun k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi ottamista kos- kevat ehdot t(cid:228)yttyiv(cid:228)t ilman ett(cid:228) hallintojen puoleen k(cid:228)(cid:228)n- nyttiin. 2. 2 Oikeusasiamiehen omasta aloitteesta suoritetussa tutki- muksessa 303/97/PD (2) komissio kuvaili yksityiskohtai- sesti toimintalinjaansa silloin, kun valituksen tekij(cid:228)lle tie- dotetaan toimista, joihin on ryhdytty valituksen johdosta. Komissio totesi, ett(cid:228): (cid:148)Kun valituksen tekij(cid:228) on rekister(cid:246)ity, h(cid:228)nelle ilmoitetaan toimenpiteist(cid:228), joihin valituksen johdosta on ryhdytty, mukaan luettuna kansallisille viranomaisille tehdyt ehdotukset(cid:148). 2. 3 Kyseisen sitoumuksen perusteella olisi ollut suotavaa, ett(cid:228) komissio olisi tiedottanut valituksen tekij(cid:228)lle lukuisista yhteydenotoistaan asianomaisiin viranomaisiin. Oikeus- asiamies pani kuitenkin merkille, ett(cid:228) kaikkien n(cid:228)iden yhteydenottojen (cid:151) joukossa my(cid:246)s ymp(cid:228)rist(cid:246)asioista vas- taavan komission j(cid:228)senen henkil(cid:246)kohtainen kirje asiasta vastaavalle ministerille (cid:151) tuloksena t(cid:228)m(cid:228) lainvastaiseksi v(cid:228)itetty hanke peruutettiin, jolloin ongelma n(cid:228)in ratkesi. Siten oli p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) komissio toteutti tarvittavat toi- met asian ratkaisemiseksi valituksen tekij(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ysin tyydyt- t(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. 3. Kantelijan pyynt(cid:246) jatkaa asian k(cid:228)sittely(cid:228) 3. 1 Oikeusasiamiehell(cid:228) on valtuudet tutkia vain yhteis(cid:246)n toi- mielinten ja laitosten toiminnasta johtuvia mahdollisia hallinnollisia ep(cid:228)kohtia. Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 1 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erityisesti, ett(cid:228) mink(cid:228)(cid:228)n muun viranomaisen tai kenenk(cid:228)(cid:228)n muun henkil(cid:246)n toi- minnasta ei voi kannella oikeusasiamiehelle (3). 3. 2 T(cid:228)t(cid:228) kantelua koskevissa oikeusasiamiehen tutkimuksissa pyrittiin siis arvioimaan, aiheutuiko komission toimin- nasta hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Oikeusasiamiehen toimival- taan ei kuulu arvioida, noudattavatko Espanjan viran- omaisten toteuttamat toimet yhteis(cid:246)n oikeutta. 2. Komissio ei tiedottanut valituksen tekij(cid:228)lle Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 2. 1 Komissio ei tiedottanut valituksen tekij(cid:228)lle mit(cid:228)(cid:228)n touko- kuusta 1996 hein(cid:228)kuuhun 1997 ja perusteli t(cid:228)t(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) Espanjan viranomaiset eiv(cid:228)t olleet vastanneet toimielimen l(cid:228)hett(cid:228)miin kirjeisiin ja muistutuksiin, joissa pyydettiin lausuntoa asiasta. Kantelijan toimittamien tietojen ja komission huomautusten pohjalta oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) komissio oli ratkaissut asian kantelijaa tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti (1) Kuten todettu oikeusasiamiehen aiemmassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) kanteluun 45/26. 7. 95/JPB/PD/B-dk: (cid:148)T(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen kohdalla erikieliset versiot eroavat ilmeisesti hieman toisistaan. Tanskaksi k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n aivan oikein ter- mi(cid:228) (cid:146)fornłdne(cid:146), mink(cid:228) perusteella vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llaiset hallinnolli- set menettelyt ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Toisaalta esimerkiksi englannin-, rans- kan-, saksan-, espanjan- ja ruotsinkielisiss(cid:228) versioissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n termej(cid:228) (cid:146)appropriate(cid:146), joiden perusteella vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) on suoritettava asianmukaiset hallinnolliset menettelyt. (cid:148)(Euroopan oikeusasiamies, vuosikertomus 1996, sivu 45. ) ja (cid:146)l(cid:228)mpliga(cid:146), (cid:146)appropriØes(cid:146), (cid:146)geeigneten(cid:146), (cid:146)adecuadas(cid:146) (2) Omasta aloitteesta suoritettu tutkimus: komission hallintomenette- lyt sen k(cid:228)sitelless(cid:228) valituksia j(cid:228)senvaltioiden syyllistymisest(cid:228) yhtei- s(cid:246)n oikeuden rikkomiseen (Euroopan oikeusasiamiehen vuosikerto- mus 1997, s. 261). (3) Euroopan oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nt(cid:246), 2 artiklan 1 kohta: (cid:148)Oikeus- asiamies osallistuu edell(cid:228) tarkoitetuissa perustamissopimuksissa vahvistet- tujen edellytysten ja rajoitusten mukaisesti ep(cid:228)kohtien paljastamiseen yhtei- s(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnassa. [- -]. Mink(cid:228)(cid:228)n muun viran- omaisen tai kenenk(cid:228)(cid:228)n muun henkil(cid:246)n toiminnasta ei voi kannella oikeus- asiamiehelle. (cid:148) C 300/82 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 3. 3. 3 SIS˜MARKKINOILLA TOIMIVA YHDENMUKAISTAMISVIRASTO 75 hakijaa sis(cid:228)llytettiin lopulliseen luetteloon. d) Viimeinen vaihe muodostui suullisesta kokeesta. M˜˜R˜AIKAISTEN TOIMIHENKIL(cid:214)IDEN KILPAILU: HAKIJAN J˜˜MINEN VALITSEMATTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1016/13. 11. 96/ALG-PL/ES/JMA sis(cid:228)markkinoilla toimivaa yhdenmukaistamisvirastoa vastaan Kantelu Kantelijaa ei valittu suulliseen kokeeseen v(cid:228)h(cid:228)isen ammattiko- ty(cid:246)skennellyt ainoastaan kemuksen vuoksi, koska h(cid:228)n oli Espanjan paikallishallinnossa. Valintamenettelyn p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) valintalautakunta l(cid:228)hetti kaikille hakijoille kirjeen, jossa ilmoitettiin tuloksesta. Valitsematta j(cid:228)(cid:228)- neet hakijat, jotka olivat esitt(cid:228)neet muodollisia valituksia, saivat tiedon hylk(cid:228)(cid:228)misen syist(cid:228). P. L. kanteli marraskuussa 1996 siit(cid:228), ett(cid:228) sis(cid:228)markkinoilla toi- mivan yhdenmukaistamisviraston (STYV) j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228) avoin kil- pailu AT/C oli ollut avoimuudeltaan puutteellinen, ja siit(cid:228), ett(cid:228) valitsematta j(cid:228)(cid:228)neille hakijoille ei ollut annettu mit(cid:228)(cid:228)n selityk- si(cid:228). Virasto my(cid:246)s korosti sit(cid:228), ett(cid:228) kantelija ei ollut vastustanut sit(cid:228), ett(cid:228) valintalautakunta oli hyl(cid:228)nnyt h(cid:228)net, vaan halusi ainoas- taan lis(cid:228)tietoja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen syist(cid:228). Siten h(cid:228)nen kirjett(cid:228)(cid:228)n ei ollut pidetty valituksena. P. L. kanteli aluksi Valencian alueelliselle oikeusasiamiehelle ((cid:148)Sindic de Greuges de la Comunitat Valenciana(cid:148)), joka v(cid:228)litti kantelun Euroopan oikeusasiamiehelle. P. L. osallistui STYV:n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisten toimihenkil(cid:246)iden kilpai- luun marraskuussa 1995. Kaikkien hakemusten alustavan seu- lonnan p(cid:228)(cid:228)tteeksi valintalautakunta ei kutsunut h(cid:228)nt(cid:228) suullisiin kokeisiin, mist(cid:228) h(cid:228)nelle ilmoitettiin vakiokirjeell(cid:228). Oikeusasiamies v(cid:228)litti STYV:n lausunnon kantelijalle, esitt(cid:228)nyt huomautuksia. joka ei P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelijan antamien tietojen ja toimivan yhdenmukaistamisviraston esitt(cid:228)mien huomautusten pohjalta oikeusasiamies teki seuraavat johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset: sis(cid:228)markkinoilla Huhtikuussa 1996 P. L. kirjoitti STYV:lle ja korosti, ett(cid:228) h(cid:228)n ei valittanut valintalautakunnan tekem(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) vaan pyysi lis(cid:228)tietoja valintamenettelyst(cid:228) ja siit(cid:228), miksi h(cid:228)net oli suljettu kilpailusta. 1. Tarve esitt(cid:228)(cid:228) perustelut Kantelija piti STYV:n vastausta hyvin yleisen(cid:228), ja siit(cid:228) puuttui- vat h(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)t perusteet. Tutkimus STYV:n lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin STYV:lle. Lausunnossaan STYV korosti, ett(cid:228) kilpailu ei ollut yleinen kilpailu EY:n virkamiesten palvelukseen ottamista varten, vaan ainoastaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisten toimihenkil(cid:246)i- den valinta sihteeriteht(cid:228)viin (C-virka). Siten ei ole olemassa yleisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka koskevat t(cid:228)llaisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisten toi- mihenkil(cid:246)iden erityiskilpailuja. STYV:n mukaan valintamenet- tely toteutettiin tasavertaisen kohtelun, avoimuuden ja maantie- teellisen tasapainon periaatteita asianmukaisesti kunnioittaen. Huhtikuussa 1996 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kirjeess(cid:228) kantelija oli nimenomaisesti pyyt(cid:228)nyt sis(cid:228)markkinoilla toimivaa yhden- mukaistamisvirastoa joiden vuoksi h(cid:228)net suljettiin kilpailusta. STYV:n vastauksessa vain todettiin, ett(cid:228) kantelijaa ei ollut valittu suullisiin kokeisiin toisessa vaiheessa, jossa hakijoiden henkil(cid:246)tietoja tarkastel- tiin. ilmoittamaan h(cid:228)nelle syyt, Kilpailujen yhteydess(cid:228) valintalautakuntien hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- siss(cid:228) on mainittava ne kilpailuilmoituksen ehdot, joita ei ole t(cid:228)ytetty (1). Jos hakijoiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on suuri, valintalauta- kunta voi alustavasti tyyty(cid:228) toteamaan syyt yhteenvetona ja ilmoittamaan hakijoille vain valintaperusteet ja valinnan tuloksen (2). Valintalautakunnan on kuitenkin my(cid:246)hemmin annettava henkil(cid:246)kohtainen selitys niille hakijoille, jotka sit(cid:228) nimenomaisesti pyyt(cid:228)v(cid:228)t (3). STYV:n vastaus kantelijalle ei sis(cid:228)lt(cid:228)nyt riitt(cid:228)v(cid:228)n yksityis- jotta kantelija olisi voinut ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228), kohtaista tietoa, Menettely oli nelivaiheinen: a) STYV l(cid:228)hetti hakemuslomakkeen kaikille, jotka ilmoittivat haluavansa osallistua. b) 726:sta l(cid:228)he- tetyst(cid:228) hakemuslomakkeesta palautettiin ja kirjattiin 393. N(cid:228)ist(cid:228) hakemuksista 255:t(cid:228) pidettiin hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vin(cid:228). c) Valinta- lautakunta vertaili sitten hakijoiden ansioita ja kokemusta. Vain (1) Yhdistetyt asiat 4, 19 ja 28/78, Salerno vastaan komissio, Kok. 1978, s. 2403. (2) Asia 225/82, Verzyck vastaan komissio, Kok. 1983, s. 1991. (3) Asia T-55/91, Olivier Fascilla vastaan parlamentti, Kok. 1992, s. II-1757, kohta 34(cid:151)35. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/83 mihin valintalautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla valitsematta h(cid:228)nt(cid:228) perustui. Siit(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n saanut k(cid:228)sityst(cid:228) perusteista, joi- den nojalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli tehty. Vastauksessa ei siten annettu h(cid:228)nelle riitt(cid:228)vi(cid:228) syit(cid:228) h(cid:228)nen hakemuksensa hylk(cid:228)(cid:228)miselle. STYV puolusteli sit(cid:228), ett(cid:228) syit(cid:228) ei ollut esitetty, sill(cid:228), ett(cid:228) P. L. ei ollut esitt(cid:228)nyt muodollista valitusta valintalautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen johdosta vaan pelk(cid:228)n lis(cid:228)tiedustelun. C. oli Euroopan parlamentin kehitys- ja yhteisty(cid:246)valiokunnan j(cid:228)sen. Kanteluun johtaneiden tapahtumien ajankohtana h(cid:228)n oli valiokunnan LomØ-yleissopimusta k(cid:228)sittelev(cid:228) esittelij(cid:228). Valio- kunta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si h(cid:228)net ja toisen Euroopan parlamentin j(cid:228)senen matkustamaan Pariisiin tapaamaan Ranskan ulkoministeri(cid:228) 26. ja parlamentti maksoi my(cid:246)- tammikuuta 1995. N(cid:228)in tehtiin, hemmin C:lle matkasta aiheutuneet kulut. Joitakin viikkoja my(cid:246)hemmin C. sai tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) valiokunta ei ollut ilmoittanut parlamentin puhemiehist(cid:246)lle matkasta ajoissa, ja h(cid:228)nt(cid:228) kehotet- tiin maksamaan kulut takaisin. T(cid:228)ll(cid:228) lis(cid:228)vaatimuksella ei ole perusteita asiaan liittyv(cid:228)ss(cid:228) tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). Yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuin on korostanut, ett(cid:228) toimielimen velvollisuus perustella p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s syntyy, kun kilpailuun osallistuja nimenomaisesti pyyt(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)kohtaista selityst(cid:228). 2. Asiakysymys Lausunnossaan oikeusasiamiehelle STYV ilmoitti, ett(cid:228) valin- talautakunta oli suorittanut hakijoiden ansioiden ja koke- muksen vertailevan analyysin ja ottanut huomioon suoritet- tavat ty(cid:246)teht(cid:228)v(cid:228)t, maantieteellisen tasapainon ja kansainv(cid:228)- lisen kokemuksen. Etusijalle asetettiin hakijat, jotka olivat hankkineet kokemuksensa kansainv(cid:228)lisess(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). N(cid:228)iden valintaperusteiden valossa kantelijaa ei ollut valittu, koska h(cid:228)nen ammattikokemuksensa ja vieraiden kielten k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n taitonsa olivat rajalliset. Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) antoi riitt(cid:228)v(cid:228)n selvityksen henkil(cid:246)kohtaisista syist(cid:228), joiden vuoksi valintalautakunta ei valinnut kantelijaa suulliseen kokeeseen. STYV oli siten vas- tannut asianmukaisesti kantelijan pyynt(cid:246)ihin. STYV:n lausunnosta ja kantelijan esitt(cid:228)mist(cid:228) tiedoista k(cid:228)vi siten ilmi, ett(cid:228) virasto oli ryhtynyt toimenpiteisiin asian sopimiseksi ja toiminut n(cid:228)in kantelijaa tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 3. 4 SOVINTORATKAISUT 3. 4. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI EUROOPAN PARLAMENTIN J˜SENEN TEKEM˜N VIRALLISEN VIERAILUN MATKAKULUJEN KORVAAMINEN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 760/24. 7. 96/JC/UK/IJH Euroopan parlamenttia vastaan Kantelu Euroopan parlamentin j(cid:228)sen C. kanteli oikeusasiamiehelle hei- n(cid:228)kuussa 1996. Kantelun mukaan asia oli seuraava: C. vei asian kvestorien ja parlamentin puhemiehen k(cid:228)sittelyyn, ja n(cid:228)m(cid:228) vahvistivat, ett(cid:228) kulut oli maksettava takaisin. Kantelussaan oikeusasiamiehelle C. v(cid:228)itti, ett(cid:228) oli ep(cid:228)oikeuden- mukaista, ett(cid:228) parlamentin j(cid:228)sen, joka oli virallisesti saanut teh- t(cid:228)v(cid:228)kseen l(cid:228)hte(cid:228) matkalle, joutui maksamaan oman matkansa ja omat kulunsa jonkun toisen henkil(cid:246)n virheen vuoksi. Tutkimus Parlamentin lausunto Kantelu ja siihen liitetyt asiakirjat toimitettiin Euroopan parla- mentille. Parlamentin lausunto sis(cid:228)lsi seuraavat huomautukset: tuskin toimivallan oikeusasiamiehen (cid:148)On vastuualueen mukaista joutua toimimaan tilap(cid:228)isen(cid:228) sovittelijana tai vetoo- muselimen(cid:228), jonka puoleen k(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t sellaiset parlamentin j(cid:228)se- joiden pyynn(cid:246)t on hyl(cid:228)tty parlamentin toimivaltaisissa eli- net, miss(cid:228) (puhemiehist(cid:246) ja kvestorit). ja [- -] Pahoittelen sit(cid:228), ett(cid:228) oikeusasiamies on joutunut puuttumaan t(cid:228)l- laiseen perusteettomaan henkil(cid:246)kohtaiseen valitukseen, ja uskon, ett(cid:228) mahdollisia tulevia tapauksia ei tarvitse ottaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. (cid:148) Kantelun asiasta lausunnossa esitettiin kaksi seikkaa: i) Vaikka parlamentin ty(cid:246)j(cid:228)rjestyksess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) t(cid:228)llai- siin kokouksiin osallistuminen edellytt(cid:228)(cid:228) etuk(cid:228)teislupaa, C. ei ollut saanut eik(cid:228) pyyt(cid:228)nyt t(cid:228)llaista lupaa. ii) Parlamentin j(cid:228)senill(cid:228) on oikeus vuosittain 3 000 ecun kor- vaukseen, jolla katetaan kustannukset, jotka aiheutuvat hei- d(cid:228)n teht(cid:228)viens(cid:228) hoitamisen yhteydess(cid:228) suoritettavista mat- koista muualla kuin siin(cid:228) maassa, josta heid(cid:228)t on valittu. Jos C. olisi esitt(cid:228)nyt pyynn(cid:246)n ajoissa, h(cid:228)nell(cid:228) olisi ollut matkustusasiakirjojen esitt(cid:228)mist(cid:228) vastaan oikeus saada t(cid:228)st(cid:228) summasta korvausta Pariisin matkan kustannuksistaan. C 300/84 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan C. totesi, ett(cid:228) h(cid:228)n paheksui syv(cid:228)sti totea- lis(cid:228)ksi, jotka edell(cid:228) on esitetty kursiivilla. H(cid:228)n totesi muksia, ett(cid:228) h(cid:228)n ei ollut kiinnostunut asian taloudellisista n(cid:228)k(cid:246)kohdista, vaan halusi puhdistaa nimens(cid:228), jonka h(cid:228)n katsoi (cid:148)lokaantu- neen(cid:148) tavasta, jolla parlamentti suhtautui asiaan. Oikeusasiamiehen pyrkimys sovintoratkaisuun Tutustuttuaan parlamentin lausuntoon ja C:n huomautuksiin oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) kyseess(cid:228) oli suoralta k(cid:228)delt(cid:228) hallin- nollinen ep(cid:228)kohta, koska parlamentin lausunnossa esitetty v(cid:228)i- te, ett(cid:228) Pariisin matkaa koskevaa lupahakemusta ei ollut esitetty etuk(cid:228)teen, n(cid:228)ytti olevan ristiriidassa C:n kanteluun oheistettujen todisteiden valossa. Oikeusasiamiehen toimiston kanssa j(cid:228)rjestetyss(cid:228) tapaamisessa C. vahvisti, ett(cid:228) h(cid:228)n ei ollut kiinnostunut asian taloudellisista n(cid:228)k(cid:246)kohdista, kuten h(cid:228)n oli huomautuksissaan todennut. H(cid:228)n totesi, ett(cid:228) h(cid:228)nen kantelunsa oli ratkaistu tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti, kun Euroopan parlamentti my(cid:246)nsi julkisesti, ett(cid:228) h(cid:228)n oli toiminut hyv(cid:228)ss(cid:228) uskossa ja ett(cid:228) ennakkolupa Pariisin matkalle oli haet- tu. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Euroopan parlamentti my(cid:246)nsi julkisesti hyv(cid:228)ksyv(cid:228)ns(cid:228) sen, ett(cid:228) kantelija oli toiminut hyv(cid:228)ss(cid:228) uskossa ja ett(cid:228) ennakko- lupa Pariisin matkalle oli haettu. Kantelija puolestaan ilmoitti, ett(cid:228) h(cid:228)n ei pyrkinyt perim(cid:228)(cid:228)n takaisin kustannuk- sia, jotka parlamentti oli vaatinut maksamaan takaisin par- lamentin ty(cid:246)j(cid:228)rjestyksen 22 artiklan 8 kohdan ja 139 artik- lan 5 kohdan nojalla (1). 2. Oikeusasiamiehen pyrkimys sovintoratkaisuun oli siis joh- tanut siihen, ett(cid:228) kantelijan ja Euroopan parlamentin v(cid:228)lill(cid:228) ei en(cid:228)(cid:228) ollut kiistanalaisia kysymyksi(cid:228). Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti oikeusasiamies ehdotti siten virastonsa ja parlamentin yksik(cid:246)iden v(cid:228)list(cid:228) tapaa- mista, jotta sovintoratkaisun mahdollisuuksista voitaisiin kes- kustella. Lis(cid:228)huomautukset Euroopan parlamentin puhemies l(cid:228)hetti 16. tammikuuta 1998 oikeusasiamiehelle kirjeen, jossa h(cid:228)n totesi seuraavaa: (cid:148)Parlamentin ty(cid:246)j(cid:228)rjestyksen 22 artiklan 8 kohdan ja 139 artik- lan 5 kohdan mukaisesti j(cid:228)senten on pyydett(cid:228)v(cid:228) puhemiehist(cid:246)n lupa, jos he haluavat osallistua parlamentin tavanomaisten toimi- paikkojen ulkopuolella pidett(cid:228)viin kokouksiin. 1. Euroopan parlamentti ei muodollisesti kiist(cid:228)nyt oikeusasia- miehen valtuuksia k(cid:228)sitell(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) kantelua. Se kuitenkin esit- ti, ett(cid:228) tulevaisuudessa t(cid:228)llaiset tapaukset voitaisiin j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)sittelem(cid:228)tt(cid:228), ja katsoi ett(cid:228) oikeusasiamiehen ei pit(cid:228)isi toi- mia (cid:148)tilap(cid:228)isen(cid:228) sovittelijana tai vetoomuselimen(cid:228), jonka puoleen k(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t sellaiset parlamentin j(cid:228)senet, joiden pyynn(cid:246)t on hyl(cid:228)tty parlamentin toimivaltaisissa elimiss(cid:228)(cid:148). AKT(cid:151)EU-yleiskokouksen yhteispuheenjohtaja lordi Plumb l(cid:228)hetti 18. tammikuuta 1995 pyynn(cid:246)n, jossa C:lle pyydettiin lupaa osal- listua Pariisin matkalle. Pyynn(cid:246)n my(cid:246)h(cid:228)inen esitt(cid:228)misajankohta kuitenkin merkitsi sit(cid:228), ett(cid:228) puhemiehist(cid:246)ll(cid:228) ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228)sti aikaa k(cid:228)sitell(cid:228) sit(cid:228), ja matka j(cid:228)rjestettiin ilman vaadittua lupaa. 2. Kuten vuosikertomuksessa 1997 todettiin, oikeusasiamies ei valvo Euroopan parlamentin poliittista ty(cid:246)t(cid:228). Koska perustamissopimus tai oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nt(cid:246) eiv(cid:228)t asiasta (2), kuitenkaan sis(cid:228)ll(cid:228) nimenomaisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) oikeusasiamiehell(cid:228) ei ole oikeudellisia perusteita katsoa, ett(cid:228) parlamentin hallinnolliseen ty(cid:246)h(cid:246)n liittyvi(cid:228) kanteluja ei voi- taisi ottaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. Parlamentin ty(cid:246)j(cid:228)rjestys on t(cid:228)lt(cid:228) osin selke(cid:228), ja siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n yksiselitteisesti, ett(cid:228) pyynt(cid:246) on esitett(cid:228)v(cid:228) etuk(cid:228)teen ja ett(cid:228) lupia ei my(cid:246)nnet(cid:228) kyseisen tilaisuuden j(cid:228)lkeen. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa en katso, ett(cid:228) parlamentti voi maksaa C:lle p(cid:228)iv(cid:228)rahat ja matkakulut, joi- hin h(cid:228)nell(cid:228) olisi ollut oikeus, jos puhemiehist(cid:246) olisi my(cid:246)nt(cid:228)nyt luvan matkaan. T(cid:228)ll(cid:228) ei pyrit(cid:228) asettamaan kyseenalaiseksi sit(cid:228), oliko C. toiminut hyv(cid:228)ss(cid:228) uskossa. Olen varma, ett(cid:228) h(cid:228)n ainoastaan halusi tehd(cid:228) ty(cid:246)ns(cid:228) esittelij(cid:228)n(cid:228) parhaan kykyns(cid:228) mukaan. (cid:148) 3. Vaikka Euroopan oikeusasiamies ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n pyri tilantee- seen, jossa h(cid:228)nt(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaisissa tapauksissa oikeussuo- (1) 22 artiklan 8 kohta: (cid:148)Puhemiehist(cid:246) on toimivaltainen hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n valiokuntien kokoukset tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella, kuu- lemiset sek(cid:228) esittelij(cid:246)iden tutkimus- tai tiedonhankintamatkat(cid:148). 139 artiklan 5 kohta: (cid:148)Valiokunta voi parlamentin puhemiehist(cid:246)n suos- tumuksella antaa yhdelle tai useammalle j(cid:228)senist(cid:228)(cid:228)n tutkimus- tai tiedon- hankintateht(cid:228)v(cid:228)n(cid:148). (2) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 94/262/EHTY, EY, Euratom oikeus- asiamiehen teht(cid:228)vien hoitamista koskevasta ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) ja h(cid:228)nen teht(cid:228)viens(cid:228) hoitamista koskevista yleisist(cid:228) ehdoista, tehty 9. maalis- kuuta 1994 (EYVL L 113, 1994, s. 15). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/85 jakeinona, h(cid:228)nell(cid:228) ei ole oikeudellisia perusteita katsoa, ett(cid:228) Euroopan parlamentin j(cid:228)senten omasta puolestaan tekemi(cid:228) kanteluja ei voitaisi ottaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, kunhan ohjes(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) asetetut k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi ottamisen ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t. Ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 4 kohdassa vaaditaan, ett(cid:228) kantelua ennen on otettava hallintoteitse yhteytt(cid:228) kyseisiin toimieli- miin, mik(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa merkitsee pyynt(cid:246)(cid:228) parlamen- tin toimivaltaisille viranomaisille. N(cid:228)m(cid:228) viranomaiset voisi- vat tavallisesti ratkaista t(cid:228)llaiset tapaukset tavalla, joka ei anna syyt(cid:228) lis(cid:228)kanteluun. pyynn(cid:246)st(cid:228) kukin j(cid:228)senvaltio antoi vuonna 1996 ryhm(cid:228)lle tietoa kansallisista kriteereist(cid:228)(cid:228)n joilla ne m(cid:228)(cid:228)ritteliv(cid:228)t k(cid:246)yhyyden ja sosiaalisen syrj(cid:228)ytymisen, sek(cid:228) siit(cid:228) miten kansallinen politiikka oli organisoitu ja m(cid:228)(cid:228)ritelty. Kantelijan pyynt(cid:246) koski j(cid:228)senval- tioiden toimittamien asiakirjojen koostetta. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti olla toimittamatta kopiota, koska asiakirja ei ollut komission asia- kirja, vaan kyseess(cid:228) olivat pikemminkin eri j(cid:228)senvaltioiden tuottamat alkuper(cid:228)iset jotka toimielin oli ainoastaan koonnut yhteen. tekstit, 4. EY:n perustamissopimuksen 138 e artiklan mukaisesti oi- keusasiamiehen tutkimukset koskevat mahdollisia hallinnol- lisia ep(cid:228)kohtia. Kyseisell(cid:228) toimielimell(cid:228) on jokaisessa oike- usasiamiehen tutkimuksessa tilaisuus osoittaa, ett(cid:228) hallin- nollista ep(cid:228)kohtaa ei ole ilmennyt. Toimielin tekee t(cid:228)m(cid:228)n antamalla lausunnon, jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n tarkasti ja asiallisesti kyseess(cid:228) olevia asioita, jotta varmistetaan, ett(cid:228) oikeusasia- mies voi k(cid:228)sitell(cid:228) kantelun viipym(cid:228)tt(cid:228) ja asianmukaisesti. Komissio nojasi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseens(cid:228), jonka se oli tehnyt 8. helmi- kuuta 1994 ja joka koski oikeutta tutustua komission asiakir- joihin, ja p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) kyseist(cid:228) materiaalia ei pidett(cid:228)isi komission asiakirjana. Komissio katsoi, ett(cid:228) pyynt(cid:246) olisi pit(cid:228)nyt osoittaa eri asiakirjojen laatijoille, eli j(cid:228)senvaltioille. Koska komission politiikka, joka koskee oikeutta tutustua komission asiakirjoi- hin, koskee vain sen omia asiakirjoja, siin(cid:228) ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228), ett(cid:228) komission olisi my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) oikeus tutustua muiden elinten tuottamiin asiakirjoihin. Komissio kuitenkin totesi, ett(cid:228) se toi- mittaisi lopullisen kertomuksen kantelijalle, kun se valmistuisi. 3. 4. 2 EUROOPAN KOMISSIO Komissio esitti, ett(cid:228) kantelijan olisi saadakseen pyyt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) tie- dot otettava yhteytt(cid:228) Irlannin sosiaaliministeri(cid:246)(cid:246)n. OIKEUS TUTUSTUA KOMISSION ASIAKIRJOIHIN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1045/21. 11. 96/BH/IRL/JMA Euroopan komis- siota vastaan Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan X korosti seuraavia seikkoja: Kantelu X kanteli oikeusasiamiehelle marraskuussa 1996 siit(cid:228), ett(cid:228) komissio oli ev(cid:228)nnyt h(cid:228)nelt(cid:228) oikeuden tutustua asiakirjoihin, jotka koskivat k(cid:246)yhyyden vastaista politiikkaa unionissa. X:n mielest(cid:228) asia oli pyydetyn asiakirjatyypin osalta t(cid:228)ysin sel- v(cid:228). H(cid:228)nen pyynt(cid:246)ns(cid:228) koski komission asiakirjaa eik(cid:228) j(cid:228)senval- tioiden laatimia eri asiakirjoja. Koska t(cid:228)t(cid:228) aineistoa oli osaksi k(cid:228)(cid:228)nnetty ja levitetty varustettuna komission kansilehdin, asia- kirjaa olisi pit(cid:228)nyt pit(cid:228)(cid:228) komission asiakirjana. Tutkimus Komission lausunto X lis(cid:228)si, ett(cid:228) asiakirjaa oli levitetty Irlannissa komission asiakir- jana kes(cid:228)ll(cid:228) 1996. Kun h(cid:228)n oli pyyt(cid:228)nyt Irlannin sosiaaliminis- teri(cid:246)lt(cid:228) kopiota asiakirjasta, h(cid:228)nen pyynt(cid:246)ns(cid:228) oli ev(cid:228)tty sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) kyse oli komission asiakirjasta ja siten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sen antamisesta kuului yksinomaan komissiolle. Kantelu toimitettiin komissiolle. Komission lausunto k(cid:228)sitti seu- raavaa: X ei yhtynyt komission kantaan. Koska asiakirja oli koottu ja jaettu toimielimen luvalla, sit(cid:228) olisi pit(cid:228)nyt pit(cid:228)(cid:228) komission asiakirjana. Komission keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin sosiaalisessa toimintaohjel- massa 1995(cid:151)1997 on ilmoitettu, ett(cid:228) tarkoitus oli valmistella raportti kaikista keskeisist(cid:228) yhteis(cid:246)n toimista, jotka koskevat k(cid:246)yhyytt(cid:228) ja sosiaalista syrj(cid:228)ytymist(cid:228). Niinp(cid:228) komissio alkoi ty(cid:246)skennell(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden edustajien kanssa sosiaalista syrj(cid:228)y- tymist(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228). Komission Lopuksi kantelija korosti sit(cid:228), ett(cid:228) komission perusteluilla saat- taisi olla kielteisi(cid:228) seurauksia avoimuudelle Euroopan unionissa. Siten asiakirja olisi asetettava h(cid:228)nen saatavilleen avoimuuden etujen nimiss(cid:228). C 300/86 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Lis(cid:228)tutkimukset Kiistan luonteen vuoksi ja saavuttaakseen tyydytt(cid:228)v(cid:228)n ratkaisun oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) h(cid:228)nen sihteerist(cid:246)ns(cid:228) virkamiesten olisi tutustuttava kyseiseen asiakirjaan. Tutustumisen yhtey- dess(cid:228) pyrittiin arvioimaan, oliko asiakirja vain kooste j(cid:228)senval- tioiden erilaisista teksteist(cid:228), jolloin oikeus tutustua asiakirjoihin ei koskisi sit(cid:228). Asiakirjaan tutustumista varten j(cid:228)rjestettiin tapaaminen komis- sion tiloissa Brysseliss(cid:228) 10. lokakuuta 1997. Komissio oli ilmoittanut tutustumisesta etuk(cid:228)teen kaikille korkean tason ty(cid:246)- ryhm(cid:228)n j(cid:228)senille. Kokouksessa komission virkamiehet selittiv(cid:228)t, ett(cid:228) asiakirja oli alun perin laadittu vuonna 1995 edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden keskin(cid:228)ist(cid:228) ymm(cid:228)rryst(cid:228) sosiaalista syrj(cid:228)ytymist(cid:228) ja k(cid:246)yhyytt(cid:228) koskevan politiikan alalla. T(cid:228)t(cid:228) varten komissio perusti korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)n, johon osallistui kansallisia asiantuntijoita kai- kista j(cid:228)senvaltioista. Korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)n puitteissa ja kes- kustelujen valmistelua varten komissio jakoi kaikille j(cid:228)senval- tioille kyselylomakkeen vuoden 1995 lopulla. Kaikki j(cid:228)senval- tioista saadut vastaukset koottiin komission yksik(cid:246)iss(cid:228) yhten(cid:228)i- seksi asiakirjaksi, joka jaettiin korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)n ko- kouksessa kes(cid:228)kuussa 1996. Oikeusasiamiehen pyrkimys sovintoratkaisuun Tutustuttuaan asiakirjoihin oikeusasiamies kirjoitti komissiolle ohjes(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti pyrki(cid:228)kseen kan- telussa sovintoratkaisuun. Oikeusasiamies viittasi kirjeess(cid:228)(cid:228)n komission rooliin asiakirjan valmistelussa sek(cid:228) siihen, ett(cid:228) yksi j(cid:228)senvaltio oli torjunut kantelijan sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) h(cid:228)nen olisi osoitettava pyynt(cid:246)ns(cid:228) komissiolle. Oli siten valitettavaa, ett(cid:228) kantelijan pyrkimykset saada asiakirja haltuunsa olivat saa- neet kielteisen vastauksen sek(cid:228) j(cid:228)senvaltiolta ett(cid:228) komissiolta. Lis(cid:228)ksi oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) avoimuuden puute t(cid:228)ss(cid:228) nimenomaisessa tapauksessa saattaisi heikent(cid:228)(cid:228) yleis(cid:246)n luotta- musta yhteis(cid:246)n hallintoa kohtaan ja tehd(cid:228) tyhj(cid:228)ksi sopimuk- seen Euroopan unionista liitetyn julistuksen 17 tavoitteet, jotka koskivat oikeutta saada tietoja. N(cid:228)iden seikkojen johdosta oi- keusasiamies ehdotti sovintoratkaisuksi, ett(cid:228) komissio suostuisi my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kantelijalle oikeuden tutustua pyydettyihin asia- kirjoihin. Oikeusasiamies sai komissiolta 13. toukokuuta ja 14. hein(cid:228)- jotka koskivat pyynt(cid:246)(cid:246)n saatuja vas- kuuta 1998 lis(cid:228)tietoja, tauksia. Kaikki j(cid:228)senvaltiot olivat suostuneet siihen, ett(cid:228) niiden asiakirjat v(cid:228)litett(cid:228)isiin kantelijalle. Jotkut olivat t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) asettaneet joitakin j(cid:228)ljent(cid:228)mist(cid:228) ja tekij(cid:228)noikeuksia koskevia rajoituksia. Lis(cid:228)ksi komissio oli my(cid:246)s suostunut l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n X:lle kopion muistiinpanoista, joita sen yksik(cid:246)t olivat tehneet sosiaalista syrj(cid:228)ytymist(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)n kokouksessa kes(cid:228)kuussa 1996. Kirjeiss(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamiehelle 20. toukokuuta ja 24. hein(cid:228)- kuuta 1998 X ilmoitti, ett(cid:228) kaikki h(cid:228)nen alun perin pyy- toimitettu h(cid:228)nelle oikeusasiamiehen t(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) asiakirjat oli sovintoratkaisuehdotuksessa esitetyll(cid:228) tavalla. Kantelija kiitti oikeusasiamiest(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tekem(cid:228)st(cid:228) ty(cid:246)st(cid:228) ja antoi tunnustusta saavutetun merkitt(cid:228)v(cid:228)n edistyksen johdosta. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamies oli tehnyt kaiken vallassaan olevan, ja siten h(cid:228)n suostui asian k(cid:228)sittelyn lopettamiseen. H(cid:228)n toi kuitenkin julki joitakin yleisi(cid:228) seikkoja, jotka liittyiv(cid:228)t h(cid:228)nen saamiensa asiakir- jojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja yleisemmin menettelyyn, jota Euroopan unio- nissa noudatetaan asiakirjojen julkisuuden yhteydess(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Oikeusasiamiehen aloitteen johdosta toimielin ja kantelija oli- vat p(cid:228)(cid:228)sseet sovintoratkaisuun. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. PHARE-OHJELMASSA TOIMIVAN RAHOITUSP˜˜LLIK(cid:214)N TEHT˜V˜˜ KOSKEVA TARJOUSMENETTELY P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1109/18. 12. 96/IGL/UK/IJH Euroopan komissiota vastaan Kantelu X kanteli oikeusasiamiehelle joulukuussa 1996 Phare-ohjel- massa toimivan rahoitusp(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) koskeneesta tarjous- menettelyst(cid:228), jonka j(cid:228)rjesti komission PO I/A. Oikeusasiamie- hen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti X pyysi k(cid:228)sit- telem(cid:228)(cid:228)n kantelun luottamuksellisena. Komissio vastasi 3. helmikuuta 1998 ja vahvisti kantansa asia- kirjan luonteesta. Se kuitenkin suostui oikeusasiamiehen ehdo- tukseen, jolla saavutettaisiin ad hoc -ratkaisu t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa. T(cid:228)t(cid:228) varten se oli pyyt(cid:228)nyt kaikilta j(cid:228)senvaltioilta lupaa niiden osuuksien julkaisemiseen. Kantelussaan X kertoi, ett(cid:228) h(cid:228)n ty(cid:246)skenteli Brysseliss(cid:228) rahoitus- p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246)n(cid:228) Phare-ohjelman koordinointiyksik(cid:246)ss(cid:228). Elokuussa 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/87 1994 teht(cid:228)v(cid:228) siirrettiin toiseen maahan. Saatuaan ep(cid:228)viralliset takuut odotettavissa olevan ty(cid:246)n kestosta X muutti perheineen toiseen maahan. Noin vuoden kuluttua j(cid:228)rjestettiin rahoitus- p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) koskeva tarjousmenettely, jossa X ei menes- tynyt. oli hallinnollisesta ep(cid:228)kohdasta, kun komission lausunnossa todettiin, ett(cid:228) tarjouspyynt(cid:246)(cid:228) ei ollut esitetty, ja PO 1A:n X:lle osoittamassa kirjeess(cid:228) viitattiin tarjousmenettelyn tulokseen. Kantelussaan oikeusasiamiehelle X v(cid:228)itti, ett(cid:228): i) tarjousmenettely(cid:228) ei suoritettu Phare-m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukai- sesti; ii) menestynyt tarjoaja ei l(cid:228)hesk(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ytt(cid:228)nyt teht(cid:228)v(cid:228)lle asetet- tuja vaatimuksia; iii) menestynyt tarjoaja oli aikaisemmin toiminut teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228), joita X oli aikaisemmin jossa h(cid:228)n sai tietoonsa palkkiot, saanut rahoitusp(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246)n(cid:228). Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio antoi tietoja Phare-ohjelman organisaatiosta ja rakenteesta. Lausunnossa esitettiin lukuisia huomioita k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tapauk- sesta. Siin(cid:228) todettiin erityisesti, ett(cid:228) kyseess(cid:228) ei ollut rahoitus- p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n teht(cid:228)vi(cid:228) koskeva tarjouskilpailu vaan kahden ehdok- kaan p(cid:228)tevyyksien vertaileva arviointi. X oli toinen ehdokkaista. Lausuntoon oli my(cid:246)s oheistettu lukuisia valintamenettely(cid:228) kos- kevia asiakirjoja. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija kiisti useita komission esitt(cid:228)mi(cid:228) seikkoja. H(cid:228)n viittasi erityisesti kirjeeseen, jonka komission PO 1A:n virkamies oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt h(cid:228)nelle 22. joulukuuta 1995. X toimitti kopion t(cid:228)st(cid:228) kirjeest(cid:228) oikeusasiamiehelle. Kirje alkoi seuraavasti: Ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti oikeusasiamies kirjoitti siten komission p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle ja ehdotti komission yksik(cid:246)iden ja oikeusasiamiehen toimiston ep(cid:228)virallista kokous- ta, jossa keskusteltaisiin mahdollisuudesta saavuttaa sovintorat- kaisu. Kokouksen j(cid:228)lkeen komissio ilmoitti oikeusasiamiehelle, ett(cid:228) komission yksik(cid:246)t ja X k(cid:228)viv(cid:228)t keskusteluja. My(cid:246)hemmin X ilmoitti oikeusasiamiehelle faksilla, ett(cid:228) h(cid:228)n oli p(cid:228)(cid:228)ssyt komis- sion kanssa sopimukseen kantelun ratkaisemiseksi rahakor- vauksella. My(cid:246)s komissio ilmoitti oikeusasiamiehelle, ett(cid:228) asi- assa oli p(cid:228)(cid:228)sty sovintoratkaisuun. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Oikeusasiamiehen tutkimuksissa n(cid:228)ytti prima facie ilmeiselt(cid:228), ett(cid:228) kyseess(cid:228) oli hallinnollinen ep(cid:228)kohta. Ohjes(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1) oikeusasia- mies ehdotti siten ep(cid:228)virallista tapaamista komission yksik(cid:246)i- den ja oikeusasiamiehen toimiston v(cid:228)lill(cid:228) (2). T(cid:228)m(cid:228)n oikeusasiamiehen aloitteen johdosta komissio ja kante- sovintoratkaisuun. Oikeusasiamies lija p(cid:228)(cid:228)siv(cid:228)t kantelussa lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. ULKOPUOLISEN SOPIMUKSEN J˜TT˜MINEN UUSIMATTA: ASIASTA EI ILMOITETTU RIITT˜V˜N VARHAIN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 485/97/OV Euroopan komissiota vastaan ilmoittamaan Teille, ett(cid:228) tarjouspyynn(cid:246)st(cid:228) (cid:148)Joudun valitettavasti vastaavan valintalautakunnan lopullisessa arviossa Teid(cid:228)n tarjous- tanne ei pidetty edullisimpana. (cid:148) Kantelu X huomautti my(cid:246)s, ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut kantelun kohtiin ii) ja iii). Oikeusasiamiehen pyrkimys sovintoratkaisuun Tutkittuaan komission lausunnon ja kantelijan huomautukset oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) prima facie n(cid:228)ytti ilmeiselt(cid:228), ett(cid:228) kyse Euroopan komission edustustossa Haagissa kirjeenvaihtajana ty(cid:246)skentelev(cid:228) toimittaja V. kanteli oikeusasiamiehelle hein(cid:228)- kuussa 1997 sopimuksensa uusimatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228). (1) (cid:148)Oikeusasiamies etsii kaikin mahdollisin tavoin ratkaisua ep(cid:228)kohtien pois- tamiseksi kyseisen toimielimen tai laitoksen kanssa kantelun ratkaisemi- seksi. (cid:148) (2) Euroopan oikeusasiamies ja komission p(cid:228)(cid:228)sihteeri sopivat 22. loka- kuuta 1997, ett(cid:228) ep(cid:228)virallinen kokous voisi joissakin tapauksissa muodostaa sopivan tavan pyrki(cid:228) kantelussa sovintoratkaisuun ohje- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti. C 300/88 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 V. kanteli ensinn(cid:228)kin siit(cid:228), ett(cid:228) komission edustuston p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) kielt(cid:228)ytyi allekirjoittamasta kantelijan kolmen vuoden sopimuk- sen viimeist(cid:228) jatkoaikaa, koska t(cid:228)m(cid:228) piti V:n teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tarpeet- tomana. T(cid:228)m(cid:228) tapahtui 1. huhtikuuta 1997, eli kuukauden sen j(cid:228)lkeen, kun sopimus oli umpeutunut, ja ilman komission PO X:n (tiedotus, viestint(cid:228), kulttuuri ja audiovisuaalinen ala) kuu- lemista. Toiseksi kantelijalle ilmoitettiin, ettei h(cid:228)nelle makset- taisi maaliskuun palkkaa, vaikka h(cid:228)n oli ty(cid:246)skennellyt normaa- listi koko kuun ajan. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. V(cid:228)ite, ett(cid:228) sopimuksen uusimatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) ei ilmoitettu ajoissa Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Komissio totesi lausunnossaan, ett(cid:228) komission Haagin edustuston entinen p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) oli allekir- joittanut 25. huhtikuuta 1995 sopimuksen, jonka alkuper(cid:228)inen kesto oli yksi vuosi ja jota voitiin pident(cid:228)(cid:228) vuodella. Koska edustuston uusi p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) aloitti ty(cid:246)ns(cid:228) 3. maaliskuuta 1997, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) kantelijan sopimuksen uusimisesta lyk(cid:228)ttiin uuden p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n saapumiseen asti. Uusi p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) sopimuk- sen pident(cid:228)miseen ei ollut aihetta. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ilmoitettiin kan- telijalle suullisesti, kun h(cid:228)n tapasi edustuston p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n 11. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 1997. Kantelija l(cid:228)hetti 3. huhti- kuuta 1997 huomautuksen, jossa h(cid:228)n arvosteli p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). Edus- tuston p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) vastasi kantelijalle kirjeell(cid:228)(cid:228)n 7. huhtikuuta 1997 ilmoittaen, ettei ollut perusteita k(cid:228)sitell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) uudel- leen. Kantelija pyysi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) h(cid:228)nelle maksettaisiin 2 500 ecua palkkaa maaliskuulta 1997. Summa oli yksi kahdestoistaosa alkuper(cid:228)isen sopimuskauden palkasta. T(cid:228)h(cid:228)n pyynt(cid:246)(cid:246)n ei suos- tuttu. Lopuksi komissio huomautti, ett(cid:228) kantelijan sopimusoikeuksien t(cid:228)sm(cid:228)llinen luonne oli hieman ep(cid:228)selv(cid:228). Komissio ilmoitti ole- vansa valmis pyrkim(cid:228)(cid:228)n sovintoratkaisuun kantelijan kanssa. sovintoratkaisuun oli My(cid:246)hemmin komissio ilmoitti, p(cid:228)(cid:228)sty, ja ett(cid:228) kantelijalle maksettaisiin h(cid:228)nen vaatimansa 2 500 ecua maaliskuussa 1997 tehdyst(cid:228) ty(cid:246)st(cid:228). ett(cid:228) Kantelijan huomautukset 1. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ettei h(cid:228)nelle ilmoitettu sopimuksen uusi- matta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)n varhaisessa vaiheessa. H(cid:228)n v(cid:228)itti erityisesti, ett(cid:228) h(cid:228)nelle ilmoitettiin siit(cid:228) vasta kuu- kauden kuluttua sopimuksen p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228). 1. 2 Oikeusasiamies kanteluja k(cid:228)sittelee sopimussuhteista aiheutuneista hallinnollisista ep(cid:228)kohdista. H(cid:228)n ei kuiten- kaan pyri m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n, onko toinen osapuoli rikkonut sopimusta. T(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228) voisivat k(cid:228)sitell(cid:228) tehokkaasti vain Alankomaiden tuomioistuimet, jotka sopimuksen 7 artiklan mukaan ovat toimivaltaisia osapuolten v(cid:228)lisiss(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynneiss(cid:228) ja joilla olisi mahdollisuus kuulla osa- puolten argumentit kyseisest(cid:228) kansallisesta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) ja arvioida asiakysymyksist(cid:228) esitettyj(cid:228) ristiriitaisia todis- teita. 1. 3 Mit(cid:228) tuli velvollisuuteen ilmoittaa riitt(cid:228)v(cid:228)n ajoissa, oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) alkuper(cid:228)isen sopimuksen p(cid:228)(cid:228)ttymisajankohta oli 25. huhtikuuta 1997 eik(cid:228) kantelijan ilmoittama 1. maaliskuuta 1997. Oli my(cid:246)s ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelijalle ilmoitettiin sopimuksen uusimatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) 25 vuoro- kautta ennen sopimuksen p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228), eik(cid:228) kuukautta my(cid:246)hemmin, kuten kantelija oli kertonut. N(cid:228)in ollen komission ei voitu katsoa syyllistyneen hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan siten, ett(cid:228) se olisi j(cid:228)tt(cid:228)nyt ilmoittamatta riitt(cid:228)- v(cid:228)n varhain sopimuksen uusimatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228). 2. Sovintoratkaisu 2 500 ecun maksamisesta maaliskuulta 1997 h(cid:228)n pyysi t(cid:228)m(cid:228)n kuukauden 2. 1 Koska kantelija oli ty(cid:246)skennellyt normaalisti koko maalis- ty(cid:246)st(cid:228) kuun 1997, 2 500 ecun maksua, mist(cid:228) komission edustusto kielt(cid:228)ytyi. Komissio esitti kuitenkin huomautuksissaan, ett(cid:228) kanteli- jan sopimusoikeuksien t(cid:228)sm(cid:228)llinen luonne oli hieman ep(cid:228)- selv(cid:228). Oikeusasiamiehen pyydetty(cid:228) komissio oli siten val- mis pyrkim(cid:228)(cid:228)n sovintoratkaisuun kantelijan kanssa ja suostui maksamaan 2 500 ecua maaliskuussa 1997 teh- dyst(cid:228) ty(cid:246)st(cid:228). Kantelija ilmoitti oikeusasiamiehelle olevansa tyytyv(cid:228)inen saavutettuun sopimukseen. Kantelija ei tehnyt kirjallisia huomautuksia. Kantelija ilmoitti kuitenkin 6. hein(cid:228)kuuta 1998 puhelimitse oikeusasiamiehen toimistoon olevansa tyytyv(cid:228)inen sovintoratkaisuun. H(cid:228)n kiitti oikeusasiamiest(cid:228) asiaan puuttumisesta. 2. 2 Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) hallinnollisen ep(cid:228)kohdan mah- dollisuus poistui t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen my(cid:246)t(cid:228) ja ett(cid:228) kante- lija ilmaisi tyytyv(cid:228)isyytens(cid:228) sopimukseen. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/89 Oikeusasiamiehen tutkimuksen perusteella kantelun 1 kohdassa ei ilmennyt komissiosta johtuvaa hallinnollista ep(cid:228)kohtaa. Kan- telun 2 kohdan tapauksessa oli p(cid:228)(cid:228)dytty toimielimen ja kanteli- jan v(cid:228)liseen sovintoratkaisuun. Oikeusasiamies siksi asian k(cid:228)sittelyn. lopetti iii) Koko menettely(cid:228) leimasivat viivytykset, joilta olisi voitu v(cid:228)ltty(cid:228). iv) Esimies k(cid:228)ytti valtaansa v(cid:228)(cid:228)rin antaessaan kantelijalle teht(cid:228)- vi(cid:228), jotka eiv(cid:228)t sopineet yhteen t(cid:228)m(cid:228)n vamman kanssa. 3. 5 OIKEUSASIAMIEHEN KRIITTINEN HUOMAUTUS Edell(cid:228) esitettyjen seikkojen pohjalta kantelija halusi Euroopan parlamentin hyv(cid:228)ksyv(cid:228)n h(cid:228)nen sairautensa ammattitaudiksi ja vaati korvausta. 3. 5. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI HENKIL(cid:214)ST(cid:214): AMMATTITAUDIKSI HYV˜KSYMINEN kanteluun 977/28. 10. 96/ST/L/BB/(XD-ADB) Euroopan P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s parlamenttia vastaan Kantelu Kantelija oli ollut Euroopan parlamentin palveluksessa vam- maisten ty(cid:246)h(cid:246)nottoa suosivan politiikan puitteissa. H(cid:228)n v(cid:228)itti k(cid:228)rsiv(cid:228)ns(cid:228) ammattitaudista, joka oli aiheutunut kovasta ty(cid:246)st(cid:228), jota h(cid:228)n oli tehnyt Strasbourgin istuntojakson aikana vuonna 1984. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) h(cid:228)nen esimiehens(cid:228) antoi h(cid:228)nelle teht(cid:228)vi(cid:228), jotka eiv(cid:228)t olleet yhteensopivia h(cid:228)nen vammansa kanssa. Vuonna 1990 h(cid:228)n antoi Euroopan parlamentille Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamiesten tapaturma- ja ammattitautivakuutusta koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten 17 artiklan mukaisen ilmoituksen. Kan- telijan tarkoituksena oli saada tunnustus sille, ett(cid:228) h(cid:228)nen ter- veydentilansa heikkenemist(cid:228) pidettiin ammattitautina. Euroopan parlamentti k(cid:228)ynnisti tutkimuksen. Vuonna 1994 kantelija pyysi asettamaan edell(cid:228) mainittujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten 19 artiklan mukaisen l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen lautakunnan. Vuonna 1996 Euroopan parlamentti hylk(cid:228)si ammattitaudiksi hyv(cid:228)ksymist(cid:228) koskevan pyynn(cid:246)n l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen lautakunnan raportin poh- jalta. Siin(cid:228) todettiin, ett(cid:228) sairaus aiheutui kantelijan aikaisem- man vamman kehittymisest(cid:228). Kantelija valitti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228), mutta Euroopan parlamentti hyl- k(cid:228)si pyynn(cid:246)n vuonna 1996. H(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)tti sitten kannella Euroo- pan oikeusasiamiehelle. Kantelija esitti nelj(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228): Tutkimus Euroopan parlamentin lausunto Euroopan parlamentti korosti, ett(cid:228) kaikki kantelijan v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)t asiakirjat oli toimitettu l(cid:228)(cid:228)ketieteelliselle lautakunnalle lukuun ottamatta viitt(cid:228) asiakirjaa, koska parlamentti ei ollut saanut niit(cid:228) tai kantelija ei ollut l(cid:228)hett(cid:228)nyt niit(cid:228). Parlamentti my(cid:246)nsi, ett(cid:228) menettelyn joissakin vaiheissa oli esiintynyt hieman viivytyksi(cid:228). Se selitti n(cid:228)m(cid:228) viivytykset kui- tenkin tapauksen monimutkaisuudella, valituksen tekij(cid:228)n jatku- villa toimenpiteill(cid:228), l(cid:228)(cid:228)ketieteellisten asiakirjojen (osa saksaksi) tulkintavaikeuksilla, l(cid:228)(cid:228)ketieteellist(cid:228) lautakuntaa varten laaditta- vien hyvin yksityiskohtaisten toimivaltuuksien muotoilulla sek(cid:228) kolmen muun valitukseen liittyv(cid:228)n asian samanaikaisella k(cid:228)sit- telyll(cid:228). Parlamentti oheisti menettelyst(cid:228). lausuntoonsa kronologisen yhteenvedon Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija pit(cid:228)ytyi kantelussaan ja esitti seu- raavat kommentit: i) Nelj(cid:228) niist(cid:228) viidest(cid:228) asiakirjasta, joiden vastaanoton Euroo- pan parlamentti kiisti, oli joko mainittu l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen lautakunnan johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) tai niiss(cid:228) oli Euroopan parla- mentin leima. ii) Parlamentti ei tehnyt objektiivista hallinnollista tutkimusta eik(cid:228) v(cid:228)litt(cid:228)nyt tarvittavia asiakirjoja l(cid:228)(cid:228)ketieteelliselle lauta- kunnalle. Kantelija teki sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)ketie- teellinen lautakunta ei voinut toimia asianmukaiselta poh- jalta ja ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t siten mit(cid:228)t(cid:246)ityiv(cid:228)t. i) Euroopan parlamentti ei toteuttanut objektiivista tutkimus- ta, kun se ker(cid:228)si asiakirjoja, jotka eiv(cid:228)t liittyneet asiaan. iii) Parlamentin tutkimus ei ollut avoin. ii) Euroopan parlamentti j(cid:228)tti jotkin asiakirjat l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) l(cid:228)(cid:228)- ketieteelliseen lautakuntaan. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen(cid:228) kantelija pyysi sovintoratkaisua. C 300/90 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 3. Euroopan parlamentin v(cid:228)ltett(cid:228)viss(cid:228) ollut viivytys 1. Tutkimuksen objektiivisuuden puute Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamiesten tapaturma- ja ammatti- tautivakuutusta koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten 17 artiklan 2 koh- dassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)Hallintoelimet suorittavat tutkimuk- sen selvitt(cid:228)(cid:228)kseen kaikki seikat, joiden avulla voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) sairauden laatu [- -](cid:148). Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) Euroopan parlamentti oli koonnut suuren m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n asiakir- jotka oli p(cid:228)(cid:228)asiassa toimittanut kantelija ja jotka joja, mahdollistivat l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen lautakunnan hyvin yksityis- kohtaisten toimivaltuuksien laatimisen. H(cid:228)n katsoi, ett(cid:228) ei ollut selvi(cid:228) todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan parlamentin tut- kimus oli objektiivisuudeltaan vajavainen ja pyrki vahin- goittamaan kantelijaa. Siten hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ei tul- lut ilmi kantelun t(cid:228)ss(cid:228) osassa. Oikeusasiamies analysoi huolellisesti Euroopan parlamen- tin esitt(cid:228)m(cid:228)n kronologisen yhteenvedon ja Euroopan par- lamentin esitt(cid:228)m(cid:228)t argumentit. H(cid:228)n ei todennut hallinnol- lista ep(cid:228)kohtaa kantelun t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa. 4. Esimiehen vallan v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246) Oikeusasiamies korosti, ett(cid:228) toimivaltansa perusteella h(cid:228)n ei voinut k(cid:228)sitell(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) syyt(cid:246)st(cid:228), koska v(cid:228)ite esitettiin yli kahden vuoden kuluttua p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), jona asia tuli kantelijan tietoon. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset 2. L(cid:228)(cid:228)ketieteelliselle lautakunnalle v(cid:228)litettyjen asiakirjojen puutteellisuus Edell(cid:228) esitettyjen tulosten johdosta oikeusasiamies antoi seuraa- van kriittisen huomautuksen: 2. 1 Oikeusasiamiehen tutkittua huolellisesti k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n olleen aineiston vaikutti silt(cid:228), ett(cid:228) jotkut parlamentin mainitse- mista puuttuvista asiakirjoista oli todella leimattu toimieli- mess(cid:228). Oikeusasiamies korosti, ett(cid:228) oli hyv(cid:228)n hallintotavan mukaista, ett(cid:228) toimielin piti selv(cid:228)(cid:228) kirjaa vastaanottamis- taan asiakirjoista. Koska Euroopan parlamentti ei ollut tehnyt niin, oikeusasiamies katsoi sen laiminly(cid:246)neen t(cid:228)m(cid:228)n periaatteen. On hyv(cid:228)n hallintotavan mukaista, ett(cid:228) toimielin pit(cid:228)(cid:228) selv(cid:228)(cid:228) kirjaa vastaanottamistaan asiakirjoista. Koska Euroopan parla- mentti ei ollut tehnyt niin, se oli laiminly(cid:246)nyt t(cid:228)m(cid:228)n periaat- teen. Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) asiassa ei ollut perusteita pyrki(cid:228) sovintoratkaisuun, ja lopetti sen vuoksi asian k(cid:228)sittelyn. 2. 2 Oikeusasiamies tutki sen vuoksi kantelijan v(cid:228)itteen, ett(cid:228) se, ett(cid:228) Euroopan parlamentti oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) joi- takin asiakirjoja l(cid:228)(cid:228)ketieteelliselle lautakunnalle, esti lauta- kuntaa tekem(cid:228)st(cid:228) selkeit(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telmi(cid:228) sen laatiessa kerto- mustaan. H(cid:228)n totesi ensin, ett(cid:228) jotkut puuttuvista asiakir- joista oli todella v(cid:228)litetty l(cid:228)(cid:228)ketieteelliselle lautakunnalle, koska ne oli mainittu lautakunnan kertomuksessa. H(cid:228)n totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) yksi l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen komitean j(cid:228)senist(cid:228) oli kantelijan nimitt(cid:228)m(cid:228), ja kuten Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on todennut, virkamiehen edut turvataan sill(cid:228), joka nauttii ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)ketieteellisess(cid:228) lautakunnassa on j(cid:228)sen, h(cid:228)nen luottamustaan, ja sill(cid:228), ett(cid:228) lautakunnan kolmas j(cid:228)sen nimitet(cid:228)(cid:228)n osapuolten nimitt(cid:228)mien kahden muun j(cid:228)senen keski- n(cid:228)isell(cid:228) sopimuksella (1). 2. 3 Edell(cid:228) esitettyjen seikkojen valossa ei vaikuttanut silt(cid:228), ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen lautakunnan p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t olisivat olleet vir- heellisi(cid:228) tai ett(cid:228) sen kertomuksen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset olisivat olleet erilaisia. Siten oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) asiassa ei ollut perusteita sovintoratkaisulle. (1) Asia 2/87, Biedermann vastaan tilintarkastustuomioistuin, Kok. 1988, s. 143. KILPAILU: ANNETUT TIEDOT EIV˜T OLLEET T˜SM˜LLISI˜ P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1051/25. 11. 96/AF/B/VK Euroopan parlamenttia vastaan Kantelu F. kanteli marraskuussa 1996 ja tammikuussa 1997 oikeusasia- miehelle siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan parlamentti oli virheellisesti kielt(cid:228)- nyt h(cid:228)nt(cid:228) osallistumasta kirjallisiin kokeisiin parlamentin j(cid:228)rjes- t(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) kilpailussa PE/80/A. Kieltoa perusteltiin sill(cid:228), ett(cid:228) kan- telija ei ollut esitt(cid:228)nyt todistusta toisen yhteis(cid:246)n kielen eritt(cid:228)in hyv(cid:228)st(cid:228) hallinnasta kilpailuilmoituksessa vaaditulla tavalla. Kilpailu julistettiin Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) kol- messa osassa: i) avoimiin kilpailuihin sovellettavat yleiset m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ykset, ii) ohjeet parlamentin j(cid:228)rjest(cid:228)miin avoimiin kilpailuihin osallistuville ja iii) ilmoitus kyseisest(cid:228) kilpailusta. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/91 Ohjeissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) hakijoiden on hakemuslomakkeen yhtey- dess(cid:228) esitett(cid:228)v(cid:228) todistukset kaikista ik(cid:228)rajaan teht(cid:228)vi(cid:228) poikkeuksia koskevista pyynn(cid:246)ist(cid:228) sek(cid:228) niist(cid:228) tiedoista, joita he esitt(cid:228)v(cid:228)t kohdissa 9 (cid:148)koulutus(cid:148) ja 12 (cid:148)ty(cid:246)kokemus(cid:148). Ohjeissa ei m(cid:228)(cid:228)ritelty, ett(cid:228) haki- jan olisi esitett(cid:228)v(cid:228) todistus toisen yhteis(cid:246)n kielen hallinnasta. j(cid:228)senen avustajana; siten olisi pit(cid:228)nyt olla ilmeist(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n t(cid:228)ytti kielitaitovaatimukset. 3. Valintalautakunta loukkasi hakijoiden yhdenvertaisen koh- telun periaatetta, koska vastaavassa tilanteessa ollut toinen hakija oli valituksen j(cid:228)lkeen hyv(cid:228)ksytty mukaan kilpailuun. Kilpailuilmoituksen osaston III kohdassa A. 2 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) valintalautakunta tutkii todistukset ja laatii varallaololuettelon haki- joista, jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t osaston II kohdassa B asetetut vaatimukset. Valintalautakunta perustaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) y k s i n o m a a n hakemuslo- makkeessa annettuihin tietoihin, jotka todistetaan oheistetuilla asia- kirjoilla. Ilmoituksen osaston II kohdan B ehto oli kaksiosainen; hakijalta edellytettiin ensinn(cid:228)kin yliopistollista loppututkintoa tai vastaavaa ammattikokemusta; toiseksi vaadittiin, ett(cid:228) haki- joilla on eritt(cid:228)in hyv(cid:228) toisen yhteis(cid:246)n kielen taito. Tutkimus Parlamentin lausunto Hakemuslomakkeessa oli useita kohtia. Todistuksia pyydettiin vain kohdissa 9 (cid:148)koulutus(cid:148) ja 12 (cid:148)ty(cid:246)kokemus(cid:148). Kohdan 7 otsikkona oli (cid:148)kielitaito(cid:148), ja se jakautui kahteen osaan: a) (cid:228)idin- kieli ja b) muut kielet. Hakijoita ei pyydetty esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n todis- tuksia kohdan 7 tiedoista. F:lle ilmoitettiin elokuussa 1996, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei voinut osallistua kokeeseen, koska l(cid:228)hett(cid:228)mist(cid:228)nne asiakirjoista ei k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) olette hankkinut eritt(cid:228)in hyv(cid:228)n taidon toisessa yhteis(cid:246)n kieless(cid:228) valin- tamenettely(cid:228) PE/80/A koskevan ilmoituksen osaston II kohdassa B. 2 vaaditulla tavalla. F. valitti t(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen viral- lisessa lehdess(cid:228) tekstiss(cid:228) ei nimenomaisesti pyydetty todistusta osoitukseksi toisen yhteis(cid:246)n kielen taidosta. H(cid:228)nen valituksensa hyl(cid:228)ttiin 3. lokakuuta 1996 sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) valintalauta- kunta voisi tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) vain hakemuksen ja sen liitteen(cid:228) olevien asiakirjojen perusteella, ja ett(cid:228) h(cid:228)nen esitt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) asia- kirjat eiv(cid:228)t todistaneet, ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) oli eritt(cid:228)in hyv(cid:228)t taidot toi- sessa yhteis(cid:246)n kieless(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten F. kanteli oikeusasiamiehelle. H(cid:228)n esitti seu- raavat kolme p(cid:228)(cid:228)v(cid:228)itett(cid:228): 1. Hakijoille todistusvaatimuksista annetut tiedot olivat h(cid:228)m- ment(cid:228)vi(cid:228) ja harhaanjohtavia. Ohjeiden, joissa ei pyydetty todistusta kielitaidosta, olisi oltava etusijalla kilpailuilmoi- tukseen n(cid:228)hden. Kantelu toimitettiin Euroopan parlamentille. Lausunnossaan parlamentti totesi, ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sulkea F. kilpailusta perustui kilpailuilmoituksen sanamuotoon, jonka katsottiin olevan etusi- jalla ohjeisiin n(cid:228)hden. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan F. pit(cid:228)ytyi kantelussaan. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. T(cid:228)sm(cid:228)llisten tietojen puute 1. 1 On hyv(cid:228)n hallintotavan mukaista antaa mahdollisimman tarkkaa tietoa viran kelpoisuusehdoista, jotta hakijalla on mahdollisuus p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), voiko h(cid:228)n hakea sit(cid:228), sek(cid:228) siit(cid:228), mitk(cid:228) hakemusta tukevat asiakirjat ovat menettelyn kan- nalta t(cid:228)rkeit(cid:228) ja on siten oheistettava hakulomakkee- seen (1). Osallistujille annettujen ohjeiden mukaan todis- tuksia oli esitett(cid:228)v(cid:228) vain hakulomakkeen kohdista 9 ja 12 (cid:148)koulutus(cid:148) ja (cid:148)ty(cid:246)kokemus(cid:148). Kilpailuilmoituksessa puoles- taan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin, ett(cid:228) hakijoiden oli esitett(cid:228)v(cid:228) kopiot todis- ty(cid:246)todistuksista tai kaikista muista asiakirjoista, tuksista, jotka osoittivat hakulomakkeessa annetut tiedot oikeiksi. Ohjeissa ja ilmoituksissa annetut tiedot olivat asiakirjavaa- timusten osalta ilmeisen ristiriitaisia kesken(cid:228)(cid:228)n. Molem- pien tekstien ilmeisen(cid:228) tarkoituksena oli antaa hakijoille asianmukaista tietoa tietyst(cid:228) kilpailusta, ja siten niiden ei olisi pit(cid:228)nyt poiketa toisistaan, sanotun kuitenkaan rajoit- tamatta sit(cid:228), mik(cid:228) on tekstien oikeudellinen arvo. Parla- mentti ei siten onnistunut antamaan kantelijalle selke(cid:228)(cid:228) ja t(cid:228)sm(cid:228)llist(cid:228) tietoa siit(cid:228), ett(cid:228) se katsoi, ett(cid:228) kielitaito olisi osoitettava todistuksin. Sen olisi pit(cid:228)nyt varmistaa, ett(cid:228) hakijat saavat ohjeet kilpailuvaatimuksista. 2. Valintalautakunnan olisi pit(cid:228)nyt p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n t(cid:228)ytti kie- litaitovaatimukset, koska h(cid:228)nen hakemuslomakkeestaan k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) h(cid:228)n oli ty(cid:246)skennellyt Euroopan parlamentin (1) Asia T-158/89, tuomio 28. marraskuuta 1991, van Hecken vastaan talous- ja sosiaalikomitea, Kok. 1991, s. II-1341. C 300/92 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 2. Ty(cid:246)kokemus osoituksena kielitaidosta 3. 5. 2 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO Vaikka otetaan huomioon Euroopan parlamentissa ty(cid:246)s- kentelev(cid:228)n avustajan monikielinen ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246) ja ty(cid:246)teh- t(cid:228)v(cid:228)t, niin se, ett(cid:228) joku ty(cid:246)skentelee siell(cid:228), ei sellaisenaan ole osoitus toisen yhteis(cid:246)n kielen riitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) taidosta. NEUVOSTON P˜˜T(cid:214)S 93/731/EY: MIT˜ TARKOITTAVAT (cid:148)TOISTUVAT PYYNN(cid:214)T(cid:148) JA (cid:148)HYVIN SUURET ASIAKIRJAT(cid:148) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1053/25. 11. 96/STATEWATCH/UK/IJH neuvos- toa vastaan 3. Hakijoiden yht(cid:228)l(cid:228)inen kohtelu valintalautakunnassa Kantelu V(cid:228)itteens(cid:228) tueksi F. esitti, ett(cid:228) toinen hakija, joka oli hyl(cid:228)tty samoista syist(cid:228), hyv(cid:228)ksyttiin menettelyyn h(cid:228)nen valitettuaan siit(cid:228), ett(cid:228) kilpailuilmoituksen sanamuodon johtanut siihen oletta- tarkka tulkinta ei automaattisesti mukseen, ett(cid:228) kilpailussa vaadittiin todistuksia toisen yhteis(cid:246)n kielen taidosta. Koska erityisesti t(cid:228)m(cid:228)n henkil(cid:246)n henkil(cid:246)llisyydest(cid:228) ei ollut mit(cid:228)(cid:228)n tietoja, oikeusasiamies ei pystynyt tarkastelemaan asiaa l(cid:228)hemmin. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelun johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta on esitett(cid:228)v(cid:228) seuraava kriittinen huomautus: On hyv(cid:228)n hallintotavan mukaista antaa mahdollisimman tark- kaa tietoa viran kelpoisuusehdoista, jotta hakijalla on mahdolli- suus p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), voiko h(cid:228)n hakea sit(cid:228), sek(cid:228) mitk(cid:228) hakemusta tukevat asiakirjat ovat menettelyn kannalta t(cid:228)rkeit(cid:228) ja on siten oheistettava hakulomakkeeseen (1). Osallistujille annettujen ohjeiden mukaan todistuksia oli esitett(cid:228)v(cid:228) vain hakulomakkeen kohdista 9 ja 12 (cid:148)koulutus(cid:148) ja (cid:148)ty(cid:246)kokemus(cid:148). Kilpailuilmoituk- sessa puolestaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin, ett(cid:228) hakijoiden oli esitett(cid:228)v(cid:228) kopiot todistuksista, ty(cid:246)todistuksista tai kaikista muista asiakirjoista, tiedot oikeiksi. jotka osoittivat hakulomakkeessa Ohjeissa ja ilmoituksissa annetut tiedot olivat asiakirjavaatimus- ten osalta ilmeisen ristiriitaisia kesken(cid:228)(cid:228)n. Molempien tekstien ilmeisen(cid:228) tarkoituksena oli antaa hakijoille asianmukaista tietoa tietyst(cid:228) kilpailusta, ja siten niiden ei olisi pit(cid:228)nyt poiketa toisis- taan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sit(cid:228), mik(cid:228) on tekstien oikeudellinen arvo. Parlamentti ei siten onnistunut antamaan kantelijalle selke(cid:228)(cid:228) ja t(cid:228)sm(cid:228)llist(cid:228) tietoa siit(cid:228), ett(cid:228) se katsoi, ett(cid:228) kielitaito olisi osoitettava todistuksin. Sen olisi pit(cid:228)nyt varmis- taa, ett(cid:228) hakijat saavat ohjeet kilpailuvaatimuksista. annetut Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski menettelyj(cid:228) mennei- sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. syydess(cid:228), Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. B. kirjoitti neuvostolle helmikuussa 1996 ja pyysi kopioita nel- j(cid:228)ntoista K. 4-komitean kokouksen p(cid:246)yt(cid:228)kirjoista. Komitea kuu- luu oikeus- ja sis(cid:228)ministerien neuvoston alaan. Hakemus esitet- tiin neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (2) mukaisesti, jonka se on tehnyt oikeudesta tutustua neuvoston asiakirjoihin (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY(cid:146)). Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) vastasi pyynt(cid:246)(cid:246)n huhtikuussa 1996. Vastauksessa viitattiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 koh- taan, joka kuuluu seuraavasti: (cid:148)P(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)n toimivaltaiset yksik(cid:246)t pyrkiv(cid:228)t l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sopivan ratkaisun toistuvien pyynt(cid:246)jen tai hyvin suuria asiakirjoja koske- vien pyynt(cid:246)jen toteuttamiseksi. (cid:148) Vastauksessa todettiin edelleen, ett(cid:228) kantelijan pyynt(cid:246) oli (cid:148)tois- tuva pyynt(cid:246), joka my(cid:246)s liittyy hyvin suuriin asiakirjam(cid:228)(cid:228)riin(cid:148) ja ett(cid:228) (cid:148)sopivana ratkaisuna(cid:148) p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) toimitti viisi pyydetyist(cid:228) nel- j(cid:228)st(cid:228)toista asiakirjasta. B. pyysi toistamiseen muita yhdeks(cid:228)(cid:228) asiakirjaa, mutta neuvos- ton puheenjohtajavaltio pit(cid:228)ytyi alkuper(cid:228)isess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n. Kantelussaan oikeusasiamiehelle B. v(cid:228)itti, ett(cid:228) neuvostolla ei ollut oikeutta tukeutua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 koh- taan perusteluna sille, ett(cid:228) se hylk(cid:228)si osan h(cid:228)nen asiakirjapyyn- n(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n, koska: i) H(cid:228)n ei ollut koskaan pyyt(cid:228)nyt kyseisi(cid:228) asiakirjoja aikaisem- min; h(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n termi (cid:148)toistuvat pyynn(cid:246)t(cid:148) viittaa tilanteeseen, jossa henkil(cid:246) pyyt(cid:228)(cid:228) samaa asiakirjaa yh(cid:228) uudelleen. ii) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 2 kohdassa viitataan (cid:148)hyvin suuriin asiakirjoihin(cid:148), ei (cid:148)hyvin suuriin asiakirjam(cid:228)(cid:228)riin(cid:148), kuten p(cid:228)(cid:228)sih- teerist(cid:246)n vastauksessa todettiin. Lis(cid:228)ksi neuvosto oli helmi- kuussa 1996 alkanut veloittaa toimitetuista asiakirjoista. B:n mielest(cid:228) pyydettyjen asiakirjojen koolla tai niiden m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ll(cid:228) ei siten en(cid:228)(cid:228) ollut merkityst(cid:228). (1) Asia T-158/89, tuomio 28. marraskuuta 1991, van Hecken vastaan talous- ja sosiaalikomitea, Kok. 1991, s. II-1341. (2) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY (EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 43). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/93 Tutkimus Neuvoston lausunto oikeutta tukeutua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohtaan perusteena sille, ett(cid:228) se hylk(cid:228)si osan h(cid:228)nen asiakirjapyynn(cid:246)s- t(cid:228)(cid:228)n. Neuvosto totesi lausunnossaan seuraavaa: Kantelija k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)llist(cid:228) tekniikkaa saadakseen tutustua kaikkiin neuvoston oikeus- ja sis(cid:228)asioita koskeviin asiakirjoihin. H(cid:228)n pyyt(cid:228)(cid:228) ensiksi kaikkien oikeus- ja sis(cid:228)asioita k(cid:228)sittelevien neuvoston elinten esityslistoja ja sitten kaikkia n(cid:228)iss(cid:228) esityslis- toissa mainittuja asiakirjoja. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, ett(cid:228) se vai- Jos henkil(cid:246) pyyt(cid:228)(cid:228) uudelleen oikeutta kuttaa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). tutustua asiakirjaan, vaikka oikeus on jo kerran ev(cid:228)tty ja kiel- toon johtaneet syyt ovat s(cid:228)ilyneet muuttumattomina, p(cid:228)(cid:228)sihtee- rist(cid:246)ll(cid:228) ei ole velvollisuutta pyrki(cid:228) sopivaan ratkaisuun, vaan se voi tehd(cid:228) saman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ts. ev(cid:228)t(cid:228) asiakirjan uudelleen. Jos (cid:148)toistuvien pyynt(cid:246)jen(cid:148) k(cid:228)site rajoitettaisiin koskemaan pyynt(cid:246)- j(cid:228), joissa viitataan samaan asiakirjaan, 3 artiklan 2 kohdalta riistett(cid:228)isiin sen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n vaikutus. Neuvoston mielest(cid:228) (cid:148)toistuvan pyynn(cid:246)n(cid:148) k(cid:228)site kattaa tapauk- set, joissa henkil(cid:246) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti ja j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti pitk(cid:228)n ajan kuluessa pyyt(cid:228)(cid:228) oikeutta tutustua samantyyppisiin suuriin asia- kirjam(cid:228)(cid:228)riin, ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) samoihin asiakirjoihin. T(cid:228)ss(cid:228) yhtey- dess(cid:228) pyydettyjen asiakirjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on yksi huomioon otetta- vista tekij(cid:246)ist(cid:228); kuten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 koh- dan sanamuoto selv(cid:228)sti osoittaa, pyydettyjen asiakirjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on erillinen peruste, joka voi oikeuttaa sopivan ratkaisun sovel- tamiseen vaikka pyynt(cid:246) ei olisikaan toistuva. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 2 kohdan ranskankielisess(cid:228) versiossa, joka oli kaikkien muiden kieliversioiden perusta, k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ilmausta (cid:148)demande rØpØtitive(cid:148), jolla on kielteisi(cid:228) ja v(cid:228)h(cid:228)ttelevi(cid:228) sivumer- kityksi(cid:228). Neuvoston n(cid:228)kemyksen mukaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artik- lan 2 kohdan tavoitteena on turvata sen hallinnon tehokkuus poikkeuksellisissa tapauksissa. Sit(cid:228) on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) sovel- lettu vain rajoitetusti. Maksujen periminen toimitetuista asiakirjoista perustuu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen 93/731/EY 3 artiklan 1 kohtaan. Se ei vaikuta 3 artiklan 2 kohdassa esitettyyn periaatteelliseen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan B. arvosteli neuvoston lausuntoa yksityis- kohtaisesti ja pit(cid:228)ytyi n(cid:228)kemyksess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) neuvostolla ei ollut P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY 1. 1 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 93/731/EY pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n periaatteet, jotka on esitetty yhteisiss(cid:228) toimintas(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) ja jotka koskevat yksil(cid:246)n oikeutta saada tietoja komission ja neu- voston asiakirjoista (1). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tavoitteena on toteuttaa periaate siit(cid:228), ett(cid:228) yleis(cid:246)ll(cid:228) olisi mahdollisimman laaja oikeus saada tietoja, jotta toimielinten demokraattisuus ja yleis(cid:246)n luottamus hallintoon vahvistuisi (2). 1. 2 Menettelyst(cid:228), jota neuvosto noudattaa k(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n pyyn- t(cid:246)j(cid:228) saada tutustua asiakirjoihin, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3, 5, 6 ja 7 artiklassa. Menettely on kaksi- vaiheinen. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) k(cid:228)sitte- lee pyynn(cid:246)t ja p(cid:228)(cid:228)sihteeri vastaa pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)j(cid:228)lle. Jos vastaus on kielteinen, pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) on mahdollisuus k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) toinen vaihe esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) pyynt(cid:246) toistamiseen. Jos uusi pyynt(cid:246) hyl(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, neuvosto antaa vastauksen pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)j(cid:228)lle. 2. Kiistanalainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys: 3 artiklan 2 kohta 2. 1 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaan: (cid:148)P(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)n toimivaltaiset yksik(cid:246)t pyrkiv(cid:228)t l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sopivan ratkaisun toistuvien pyynt(cid:246)jen tai hyvin suuria asia- kirjoja koskevien pyynt(cid:246)jen toteuttamiseksi(cid:148). Viittaus p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n antaa ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) mahdolli- suus sopivaan ratkaisuun otetaan huomioon ensimm(cid:228)isen hakemuksen yhteydess(cid:228), kuten my(cid:246)s toimintas(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastaavassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksess(cid:228) todetaan. Siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)k- si, ett(cid:228) sopivaan ratkaisuun pyrit(cid:228)(cid:228)n yhdess(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)j(cid:228)n kanssa (3). 2. 2 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 2 kohdassa tai toimintas(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vas- taavassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksess(cid:228) ei nimenomaisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) sellai- sesta poikkeuksesta yleiseen oikeuteen tutustua asiakirjoi- hin, jota voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) perusteena, kun pyynt(cid:246) saada tutustua asiakirjoihin hyl(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n osittain. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa neuvosto kuitenkin lainasi 3 artiklan 2 kohtaa perustelu- (1) EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 41. (2) Asia T-174/95, Svenska Journalistf(cid:246)rbundet (Tidningen Journalis- ten) vastaan neuvosto, tuomio 17. kes(cid:228)kuuta 1998, kohta 66. (3) (cid:148)Kyseinen toimielin hakee hakijoiden kanssa neuvotellen oikeuden- mukaisen ratkaisun toistuvasti esitettyjen hakemusten ja/tai laajoja asiakirjoja koskevien hakemusten hyv(cid:228)ksymiseksi. (cid:148) C 300/94 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 na, kun se hylk(cid:228)si kantelijan uuden pyynn(cid:246)n, joka koski yhdeks(cid:228)(cid:228) asiakirjaa, joihin p(cid:228)(cid:228)sihteeri ei ollut my(cid:246)nt(cid:228)nyt oikeutta tutustua. asiakirjaan ilman, ett(cid:228) he ovat velvollisia perustelemaan pyynt(cid:246)ns(cid:228) (2). Neuvosto ei siten voi laillisesti ev(cid:228)t(cid:228) oi- keutta tutustua asiakirjoihin siksi, ett(cid:228) se mahdollisesti suhtautuu kielteisesti tarkoituksiin, joita varten pyynt(cid:246) on esitetty, tai pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)j(cid:228)(cid:228)n. 2. 3 Kantelija piti kyseenalaisena tapaa, jolla neuvosto tulkitsi termi(cid:228) (cid:148)toistuva pyynt(cid:246)(cid:148). H(cid:228)n v(cid:228)itti my(cid:246)s, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sihtee- rist(cid:246)n vastauksessa h(cid:228)nen alkuper(cid:228)iseen pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) kat- sottiin virheellisesti, ett(cid:228) 3 artiklan 2 kohta koskee my(cid:246)s hyvin suurta asiakirjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevia pyynt(cid:246)j(cid:228). 2. 4 Oikeusasiamiehelle annetun neuvoston lausunnon mukaan: (cid:148) To i s t u v a n p y y n n (cid:246) n (cid:148) k(cid:228)site viittaa muun muassa tapauksiin, joissa henkil(cid:246) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti ja j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti pitk(cid:228)n ajan kuluessa pyyt(cid:228)(cid:228) oikeutta tutustua samantyyppi- siin suuriin asiakirjam(cid:228)(cid:228)riin, ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) samoihin asia- kirjoihin. Neuvoston lausunnossa todetaan my(cid:246)s, ett(cid:228) pyydettyjen asiakirjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on erillinen peruste, joka voi oikeuttaa sopi- van ratkaisun soveltamiseen vaikka pyynt(cid:246) ei olisikaan toistuva. 3. 3 Termi (cid:148)toistuva pyynt(cid:246)(cid:148) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) luonnollisesti viittaavan samaa asiakirjaa koskeviin hakemuksiin. T(cid:228)m(cid:228)n tulkinnan mukaan 3 artiklan 2 kohdan k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n vaikutuksiin sis(cid:228)l- jolla neuvoston tyy mahdollisuus sopivaan ratkaisuun, annetaan mahdollisuus yksik(cid:246)ille tehokkaasti tapauksissa, joissa sama henkil(cid:246) esitt(cid:228)(cid:228) samaa asiakirjaa koskevia toistuvia pyynt(cid:246)j(cid:228) toivoen tai v(cid:228)itt(cid:228)en, ett(cid:228) aikai- sempien kieltojen perusteena olevat tekij(cid:228)t ovat saattaneet muuttua. toimia 3. 4 (cid:148)Toistuvan pyynn(cid:246)n(cid:148) merkityksen ulottaminen koskemaan saman henkil(cid:246)n esitt(cid:228)mi(cid:228) pyynt(cid:246)j(cid:228) saada eri asiakirjoja voi tehd(cid:228) tyhj(cid:228)ksi yleisen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n noudattamisen: p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) 93/731/EY ei mill(cid:228)(cid:228)n tavalla rajoiteta asiakirjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), jota kansalaisella on oikeus pyyt(cid:228)(cid:228). T(cid:228)llaisen rajan puuttuessa neuvoston tulkinta voisi lis(cid:228)ksi rikkoa oikeus- varmuuden periaatetta, koska ennakolta ei voisi tiet(cid:228)(cid:228), miten monta eri asiakirjaa voi pyyt(cid:228)(cid:228), ennen kuin neu- vosto pit(cid:228)(cid:228) pyynt(cid:246)(cid:228) (cid:148)toistuvana pyynt(cid:246)n(cid:228)(cid:148). 2. 5 Siksi on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelun ja neuvoston v(cid:228)linen kiista koskee p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731 3 artiklan 2 kohdassa k(cid:228)ytetty- jen termien (cid:148)toistuva pyynt(cid:246)(cid:148) ja (cid:148)hyvin suuret asiakirjat(cid:148) tul- kintaa. Kumpaakaan termi(cid:228) ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) itse p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) tai toimintas(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228). 3. 5 Jos p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 2 kohtaa tulkitaan siten, ett(cid:228) jotka koskevat hyvin suurta asiakirjojen kaikki pyynn(cid:246)t, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), sis(cid:228)ltyv(cid:228)t sen soveltamisalaan, johtaa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) samaan, kuin jos (cid:148)toistuvan pyynn(cid:246)n(cid:148) katsottaisiin merkit- sev(cid:228)n saman henkil(cid:246)n esitt(cid:228)mi(cid:228), eri asiakirjoja koskevia pyynt(cid:246)j(cid:228). T(cid:228)llaista tulkintaa voidaan vastustaa samoin argumentein. 3. Termien (cid:148)toistuvat pyynn(cid:246)t(cid:148) ja (cid:148)hyvin suuret asiakirjat(cid:148) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) 3. 1 Sik(cid:228)li kuin ja siin(cid:228) laajuudessa kuin neuvosto voi laillisesti k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 3 artiklan 2 kohtaa perusteluna hyl(cid:228)tess(cid:228)(cid:228)n osan asiakirjapyynn(cid:246)st(cid:228), m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys toimii poikkeuksena p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen 93/731/EY sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yleiseen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. Ensimm(cid:228)i- sen oikeusasteen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) tode- taan, ett(cid:228) kun on vahvistettu p(cid:228)(cid:228)periaate ja siihen poik- keuksia, poikkeuksia on tulkittava ja sovellettava suppeasti siten, ettei p(cid:228)(cid:228)periaatetta loukata (1). 3. 6 Oikeusasiamies katsoi siksi, ett(cid:228) neuvosto oli tulkinnut virheellisesti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohtaa ja ett(cid:228) sill(cid:228) ei ollut oikeutta tukeutua kyseiseen artiklaan perusteluna, kun se t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa hylk(cid:228)si osan hakijan asiakirjapyynn(cid:246)st(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 2 kohdan termi (cid:148)toistuva pyynt(cid:246)(cid:148) ei sis(cid:228)ll(cid:228) saman henkil(cid:246)n esitt(cid:228)mi(cid:228), eri asiakirjoja koskevia pyynt(cid:246)j(cid:228), eik(cid:228) artiklaa voida tulkita siten, ett(cid:228) hakemukset, jotka koskevat hyvin suurta asia- kirjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), kuuluvat sen soveltamisalan piiriin. On kuitenkin muistettava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n oikeuden merkityk- sen ja tulkinnan suhteen. 3. 2 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 93/731/EY kansalaisille annetaan oikeus tutus- tua neuvoston hallussa oleviin asiakirjoihin. Kaikilla on oikeus pyyt(cid:228)(cid:228) oikeutta tutustua mihin tahansa komission Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s (1) Asiat T-194/94, John Carvel ja Guardian Newspapers vastaan neu- vosto, Kok. 1995, s. II-2765; T-105/95, Maailman luonnons(cid:228)(cid:228)ti(cid:246) (WWF) vastaan komissio, Kok. 1997, s. II-313; Asia T-174/95, Svenska Journalistf(cid:246)rbundet (Tidningen Journalisten) vastaan neu- vosto, tuomio 17. kes(cid:228)kuuta 1998. Kantelun johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta on esitett(cid:228)v(cid:228) seuraava kriittinen huomautus: (2) Asia T-174/95, Svenska Journalistf(cid:246)rbundet (Tidningen Journalis- ten) vastaan neuvosto, tuomio 17. kes(cid:228)kuuta 1998, kohta 109. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/95 Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) neuvosto oli tulkinnut virheellisesti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohtaa ja ett(cid:228) sill(cid:228) ei ollut oikeutta tukeutua kyseiseen artiklaan perusteluna, kun se t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa hylk(cid:228)si osan hakijan asiakirjapyynn(cid:246)st(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 2 kohdan termi (cid:148)toistuva pyynt(cid:246)(cid:148) ei sis(cid:228)ll(cid:228) saman henkil(cid:246)n esitt(cid:228)mi(cid:228), eri asiakirjoja koskevia pyynt(cid:246)j(cid:228), eik(cid:228) artik- laa voida tulkita siten, ett(cid:228) hakemukset, jotka koskevat hyvin suurta asiakirjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), kuuluvat sen soveltamisalan piiriin. On kuitenkin muistettava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n oikeuden merkityksen ja tulkinnan suhteen. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 7 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n nimenomaisesti, ett(cid:228) henkil(cid:246)lle, jonka uusi pyynt(cid:246) hyl(cid:228)- t(cid:228)(cid:228)n, ilmoitetaan mahdollisuudesta kannella oikeusasiamiehelle. Oikeusasiamiehen kriittinen huomautus merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) neuvoston olisi k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) uudelleen kantelijan 17. huhtikuuta esitt(cid:228)m(cid:228) pyynt(cid:246) ja annettava oikeus tutustua pyydettyihin asia- kirjoihin, jollei jotakin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklaan sis(cid:228)lty- vist(cid:228) poikkeuksista voida soveltaa. Koska on neuvoston teht(cid:228)v(cid:228) panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n t(cid:228)m(cid:228) suositus ja ilmoittaa tuloksesta kanteli- jalle, oikeusasiamies lopetti asian k(cid:228)sittelyn. Lis(cid:228)huomautuksia Neuvoston lausunnossa asiasta viitattiin siihen, ett(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY mukaisesti toimitettavista asiakirjoista perit(cid:228)(cid:228)n maksu. Oikeusasiamies yhtyi neuvoston n(cid:228)kemykseen, ett(cid:228) veloitusj(cid:228)rjestelm(cid:228) oli oikeudellisesti merkitykset(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohdan tulkinnan kannalta. Neuvoston lausunnossa kuitenkin oltiin my(cid:246)s perustellusti huo- lestuneita hallinnon tehokkuuden turvaamisesta. T(cid:228)ss(cid:228) yhtey- dess(cid:228) oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot, joilla on pitk(cid:228) kokemus oikeudesta tutustua asiakirjoihin, usein turvautuvat veloitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n turvaamiskeinona k(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n asiakirja- pyynt(cid:246)j(cid:228), jotka muodostavat raskaan hallinnollisen taakan. NEUVOSTO: ASIAKIRJAJULKISUUS P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1056/25. 11. 96/STATEWATCH/UK/IJH neuvos- toa vastaan Kantelu B. kirjoitti hein(cid:228)kuussa 1996 neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n ja pyysi kopiota oikeus- ja sis(cid:228)asiain neuvoston johtoryhmien ja ty(cid:246)ryhmien kokouskalenterista Irlannin puheenjohtajakauden (hein(cid:228)kuu(cid:151)joulukuu 1996) ajalta. H(cid:228)nen pyynt(cid:246)ns(cid:228) perustui neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen (1) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY(cid:146)), joka koskee oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) hylk(cid:228)si pyynn(cid:246)n 29. hein(cid:228)kuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Kirjeess(cid:228)(cid:228)n se viittasi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohtaan, joka kuuluu: (cid:148)Jos pyynn(cid:246)ss(cid:228) tarkoitetun asiakirjan on laatinut luonnollinen henkil(cid:246) tai oikeushenkil(cid:246), j(cid:228)senvaltio, muu yhteis(cid:246)jen toimielin tai laitos taikka muu kansallinen tai kansainv(cid:228)linen toimielin, pyynt(cid:246) on esitett(cid:228)v(cid:228) neuvoston sijasta suoraan asiakirjan laatijalle. (cid:148) Kirjeess(cid:228) todettiin, ett(cid:228) vastuu kokouskalenterista on puheen- johtajavaltiolla eik(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)ll(cid:228) ja ett(cid:228) B:n oli siten kysytt(cid:228)v(cid:228) asiaa suoraan puheenjohtajavaltio Irlannilta. B. kirjoitti 15. elokuuta 1996 Irlannin pysyv(cid:228)(cid:228)n edustustoon Euroopan unionissa ja pyysi kokouskalenteria. Pyynn(cid:246)st(cid:228) kiel- t(cid:228)ydyttiin sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) (cid:148)kyseist(cid:228) tietoa ei ole tarkoitettu jul- kisuuteen(cid:148). B. v(cid:228)itti, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) oli v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ss(cid:228) kielt(cid:228)ytyess(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)nen pyynn(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n viittaamalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohtaan, koska puheenjohtajavaltio ei ole (cid:148)muu yhteis(cid:246)jen toi- mielin tai laitos(cid:148) vaan pikemminkin itse neuvoston osa tai yksikk(cid:246). Tutkimus Neuvoston lausunto Kantelu toimitettiin neuvostolle. Neuvoston lausunto kantelusta k(cid:228)sitti seuraavaa: (cid:148)T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) katsoi, ett(cid:228) yksityiskohtainen aikataulu oli vain vapaamuotoinen v(cid:228)line neuvoston menettelyjen organisointia varten. Puheenjohtajavaltio p(cid:228)ivitti sit(cid:228) jatkuvasti, eik(cid:228) sihteerist(cid:246) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti jaellut tai arkistoinut sit(cid:228). Aikatau- luihin merkityt kokousp(cid:228)iv(cid:228)t ovat ep(cid:228)virallisia, ja ne muodolliste- taan vasta kun kokous kutsutaan virallisesti koolle teleksill(cid:228). Koska p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) ei siten kyennyt tarkkaan m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n, mik(cid:228) sen hallussa olevien kokousaikataulujen versioista oli asia- se pyysi B:t(cid:228) k(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)(cid:228)n suoraan kirjan lopullinen versio, puheenjohtajavaltion puoleen, sill(cid:228) vain se pystyy antamaan tark- koja tietoja suunnittelunsa nykytilasta. (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY (EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 43). C 300/96 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 B:n v(cid:228)itteiden valossa p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) harkitsee nyt uudelleen k(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n ja tapaansa tulkita p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohtaa t(cid:228)m(cid:228)n tyyppisten asiakirjapyynt(cid:246)jen tapauksessa. (cid:148) hein(cid:228)kuuta 1997 toistettuun pyynt(cid:246)(cid:246)n saada tutustua (cid:148)korkean tason ryhm(cid:228)n(cid:148) ja (cid:148)EU(cid:151)USA-ty(cid:246)ryhm(cid:228)n(cid:148) esityslistoihin oli kiel- t(cid:228)ydytty. Oikeusasiamiehen lis(cid:228)tiedustelun j(cid:228)lkeen neuvosto vahvisti, ett(cid:228) se oli jo muuttanut k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n ja ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) oli anta- nut oikeuden tutustua puheenjohtajavaltio Luxemburgin julkai- semiin kalentereihin. Se my(cid:246)s totesi, ett(cid:228) se aikoi tulevaisuu- dessa noudattaa vastaavissa tapauksissa samaa politiikkaa. Neuvosto teki my(cid:246)s selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kalenterit eiv(cid:228)t olleet luonteeltaan virallisia ja sitovia, ja ett(cid:228) niit(cid:228) voitiin siten muut- taa koko puheenjohtajavaltion toimikauden ajan, ja ett(cid:228) ko- koukset kutsuttiin virallisesti kokoon telekseill(cid:228), joissa annettiin p(cid:228)iv(cid:228)t ja esityslistat. Neuvoston vastaus Vastauksessaan oikeusasiamiehen lis(cid:228)tiedusteluun neuvosto totesi, ett(cid:228) se ei pit(cid:228)nyt puheenjohtajavaltiota neuvostosta erilli- sen(cid:228) (cid:148)toisena toimielimen(cid:228)(cid:148) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Neuvosto totesi edelleen, ett(cid:228) oli erotettava toisistaan: (cid:148)asiakirjat, laatinut toimiessaan neuvoston puheenjohtajana, ja jotka puheenjohtajavaltiona toimiva j(cid:228)senvaltio on Kantelijan huomautukset tuon j(cid:228)senvaltion laatimat asiakirjat, jotka eiv(cid:228)t liity sen asemaan neuvoston puheenjohtajavaltiona. (cid:148) Huomautuksissaan B. esitti seuraavaa: Neuvosto toi my(cid:246)s esiin n(cid:228)kemyksen, jonka mukaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa viimeksi mai- nittuun asiakirjaryhm(cid:228)(cid:228)n. i) Neuvoston vastauksesta selvisi, ett(cid:228) neuvosto luovuttaa nykyisin kopioita kunkin puheenjohtajavaltion johdolla pidett(cid:228)vien oikeus- ja sis(cid:228)asiain kokousten aikatauluista. T(cid:228)lt(cid:228) osin kanteluun oli siten vastattu tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti. (cid:148)Korkean tason ryhm(cid:228)n(cid:148) ja (cid:148)EU(cid:151)USA-ty(cid:246)ryhm(cid:228)n(cid:148) esityslisto- jen osalta neuvosto totesi seuraavaa: ii) Neuvosto ei ollut vastannut v(cid:228)itteeseen, ett(cid:228) puheenjohtaja- valtio ei ole p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu (cid:148)muu yhteis(cid:246)jen toimielin tai laitos(cid:148). iii) Neuvosto kielsi t(cid:228)ll(cid:228) perusteella edelleen tutustumisen joi- hinkin asiakirjoihin. B. viittasi erityisesti (cid:148)korkean tason ryhm(cid:228)n(cid:148) ja (cid:148)EU(cid:151)USA-ty(cid:246)ryhm(cid:228)n(cid:148) esityslistoihin. H(cid:228)n oli uusinut pyynt(cid:246)ns(cid:228) saada tutustua n(cid:228)ihin asiakirjoihin 28. hein(cid:228)kuuta 1997. Neuvosto oli kielt(cid:228)ytynyt sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) asiakirjat laadittiin yhteisty(cid:246)ss(cid:228) puheenjohtajavaltion, komission ja USA:n viranomaisten kesken, ja ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohtaa sovellettiin, koska esi- tyslistojen valmistelu ei ollut yksinomaan neuvoston tai sen puheenjohtajavaltion vastuulla. Lis(cid:228)tutkimukset Kun oikeusasiamies oli tarkoin tutkinut neuvoston lausunnon ja kantelijan huomautukset, oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) tarvittiin lis(cid:228)tutki- muksia. Ensinn(cid:228)kin oli selvitett(cid:228)v(cid:228) neuvoston kanta siihen, mik(cid:228) oli puheenjohtajavaltion asema asiakirjajulkisuutta koske- van p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2 artiklan 2 kohdan yhteydess(cid:228). Lis(cid:228)ksi kanteli- jan huomautuksissa oli otettu esiin uusi kysymys siit(cid:228), ett(cid:228) 28. (cid:148)Kielteinen vastaus B:n 28. hein(cid:228)kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn pyyn- joka t(cid:246)(cid:246)n [- -] ei perustunut siihen, ett(cid:228) puheenjohtajavaltiota, on osaltaan ollut laatimassa asiakirjaa, pidettiin asetuksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna (cid:146)muuna toimieli- men(cid:228)(cid:146). T(cid:228)ss(cid:228) nimenomaisessa tapauksessa puheenjohtaja ei yksi- n(cid:228)(cid:228)n vastannut kyseisten esityslistojen laatimisesta, vaan siit(cid:228) vas- tasivat yhteisty(cid:246)ss(cid:228) toimineet puheenjohtajavaltio, komissio ja USA:n viranomaiset. (cid:148) Kantelijan lis(cid:228)huomautukset Huomautuksissaan neuvoston vastauksen johdosta B. totesi ole- vansa tyytyv(cid:228)inen siihen, ett(cid:228) neuvosto ei en(cid:228)(cid:228) pit(cid:228)nyt puheen- johtajavaltiota neuvostosta erillisen(cid:228) muuna toimielimen(cid:228). H(cid:228)n my(cid:246)s esitti seuraavaa: i) joka merkit(cid:228)(cid:228)n oikeus- J(cid:228)senvaltion laatima asiakirja, ja sis(cid:228)asiain neuvoston muodolliselle esityslistalle ja joka sit- ten hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n tai annetaan kokouksessa, muodostaa osan oikeus- ja sis(cid:228)asiain alalla noudatettavaa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- t(cid:246)(cid:228), ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY mukaisen pyynn(cid:246)n pit(cid:228)isi voida koskea sit(cid:228); t(cid:228)llaisen pyynn(cid:246)n pit(cid:228)isi voida koskea my(cid:246)s asiakirjaa, jota ei kokouksessa hyv(cid:228)ksyt(cid:228) tai anneta, mutta joka on osa politiikan kehitt(cid:228)miseen tai t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panoon liittyv(cid:228)(cid:228) prosessia. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/97 ii) Neuvoston perusteet kielt(cid:228)(cid:228) oikeus tutustua (cid:148)korkean tason ja (cid:148)EU(cid:151)USA-ty(cid:246)ryhm(cid:228)n(cid:148) esityslistoihin olivat ryhm(cid:228)n(cid:148) kest(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t: Euroopan kansalaisten piti voida esitt(cid:228)(cid:228) neuvostolle asiakirjapyynt(cid:246)j(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY mukai- sesti, kun kyseess(cid:228) olivat asiakirjat, joiden tekij(cid:246)ihin neu- voston puheenjohtajavaltio kuului. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s toimiessaan neuvoston puheenjohtajana, tinut ja muut tuon j(cid:228)senvaltion laatimat asiakirjat. Kantelija esitti my(cid:246)s huomautuksia, jotka koskivat j(cid:228)senvaltion laatimia asiakir- joja, jotka merkittiin oikeus- ja sis(cid:228)asiain kokousten muo- dolliselle esityslistalle. Sek(cid:228) neuvoston tekem(cid:228) ero ja kan- telijan huomautukset koskevat pikemminkin hypoteettisia tapauksia kuin kantelun aiheena olleita asiakirjoja. Siten oikeusasiamiehen ei tarvitse p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n ottaa kantaa asiaan. 1. Neuvoston kokouskalenterin julkisuus 3. Kielt(cid:228)ytyminen luovuttamasta asiakirjoja, joiden laatijoihin neuvosto kuuluu 1. 1 Alkuper(cid:228)inen kantelu koski neuvoston kielteist(cid:228) suhtautu- mista pyynt(cid:246)(cid:246)n saada tutustua puheenjohtajavaltio Irlan- nin (hein(cid:228)kuu(cid:151)joulukuu 1996) toimikaudelle suunniteltu- jen neuvoston kokousten kalenteriin. 1. 2 Oikeusasiamiehen tutkimuksissa k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) neuvosto oli muuttanut k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n ja antanut oikeuden tutustua puheenjohtajavaltio Luxemburgin julkistamiin kalenterei- hin. Neuvosto totesi my(cid:246)s aikovansa noudattaa samaa politiikkaa vastaavissa tapauksissa tulevaisuudessa. Kante- lija ilmoitti olevansa tyytyv(cid:228)inen t(cid:228)h(cid:228)n vastaukseen. 1. 3 Neuvosto on siis ryhtynyt toimenpiteisiin ratkaistakseen kantelun t(cid:228)m(cid:228)n asian ja saanut siten aikaan kantelijaa tyy- dytt(cid:228)v(cid:228)n ratkaisun. 2. Puheenjohtajavaltion asema 2. 1 Kun neuvosto kielt(cid:228)ytyi hyv(cid:228)ksym(cid:228)st(cid:228) kantelijan pyynt(cid:246)(cid:228) saada tutustua neuvoston kokouskalenteriin, se viittasi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohtaan, joka k(cid:228)sittelee oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin. Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) neuvoston perusteet olivat v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, koska puheenjohta- javaltio ei ollut 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu (cid:148)muu toi- mielin tai laitos(cid:148). 2. 2 Oikeusasiamiehen tutkimuksen neuvosto nimenomaisesti totesi, ett(cid:228) se ei pit(cid:228)nyt puheenjohtajaval- tiota p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohdassa tarkoi- tettuna (cid:148)muuna toimielimen(cid:228)(cid:148). Kantelija totesi olevansa tyytyv(cid:228)inen t(cid:228)h(cid:228)n vastaukseen. yhteydess(cid:228) 2. 3 Neuvosto on siis ryhtynyt toimenpiteisiin ratkaistakseen kantelun t(cid:228)m(cid:228)n asian ja saanut aikaan kantelijaa tyydytt(cid:228)- v(cid:228)n ratkaisun. 2. 4 Vastauksessaan oikeusasiamiehen lis(cid:228)tiedusteluun neu- vosto erotti toisistaan asiakirjat, jotka j(cid:228)senvaltio on laa- 3. 1 Neuvosto hylk(cid:228)si kantelijan 28. hein(cid:228)kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)n pyynn(cid:246)n saada tutustua (cid:148)korkean tason ryhm(cid:228)n(cid:148) ja (cid:148)EU(cid:151)USA-ty(cid:246)ryhm(cid:228)n(cid:148) esityslistoihin sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) neuvoston puheenjohtajavaltio, komissio ja USA:n viran- omaiset laativat kyseiset esityslistat yhteisesti, ja ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen 93/731/EY 2 artiklan 2 kohtaa sovellettiin, koska neuvosto tai sen puheenjohtajavaltio ei ollut yksinomai- sessa vastuussa kyseisten esityslistojen laatimisesta. 3. 2 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 93/731/EY pyrit(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228)vaikuttamaan sii- hen, ett(cid:228) yleis(cid:246)ll(cid:228) olisi mahdollisimman laaja oikeus saada tietoja, jotta toimielinten demokraattisuus ja yleis(cid:246)n luot- tamus hallintoon vahvistuisi (1). 3. 3 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2 artiklan 2 kohtaa ei esitet(cid:228) poikkeuksena ylei- seen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n asiakirjojen julkisuudesta. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) se kuitenkin toimii poikkeuksena, koska sen seurauksena saa- puvat asiakirjat suljetaan t(cid:228)ysin yleisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen sovel- tamisalan ulkopuolelle. joiden laatimiseen neuvosto on osallistunut yhten(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228), sis(cid:228)llytett(cid:228)isiin 2 artiklan 2 kohdan soveltamisalan piiriin, t(cid:228)m(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) poikkeuksen muodostavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen soveltamis- alaa laajennettaisiin huomattavasti. Jos asiakirjat, 3. 4 Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) on osoittanut, ett(cid:228) kun on vahvistettu p(cid:228)(cid:228)periaate ja sii- hen poikkeuksia, poikkeuksia on tulkittava ja sovellettava suppeasti siten, ettei p(cid:228)(cid:228)periaatetta loukata (2). 3. 5 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2 artiklan 2 kohdan sanamuoto tai edell(cid:228) esi- jonka tue neuvoston kantaa, tetty oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) eiv(cid:228)t mukaan asiakirjat, joiden laatimiseen se on osallistunut yhten(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228), kuuluvat 2 artiklan 2 kohdan soveltamis- (1) Asia T-174/95, Svenska Journalistf(cid:246)rbundet (Tidningen Journalis- ten) vastaan neuvosto, tuomio 17. kes(cid:228)kuuta 1998, kohta 66. (2) Katso asiat T-194/94, John Carvel ja Guardian Newspapers vastaan neuvosto, Kok. 1995, s. II-2765; T-105/95, Maailman luonnons(cid:228)(cid:228)- ti(cid:246) (WWF) vastaan komissio, Kok. 1997, s. II-313; T-174/95 (edelli- nen alaviite). C 300/98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 alan piiriin. Siten on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s hyl(cid:228)t(cid:228) kantelijan pyynt(cid:246) saada tutustua (cid:148)korkean tason ryhm(cid:228)n(cid:148) ja EU(cid:151)USA-ty(cid:246)ryhm(cid:228)n esityslistoihin perustui p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY virheelliseen tulkintaan. On kuitenkin muistet- tava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n oikeuden merkityksen ja tulkinnan suhteen. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset Neuvosto on ryhtynyt toimenpiteisiin ratkaistakseen t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kohdissa 1 ja 2 k(cid:228)sitellyt kantelun kohdat ja saanut siten aikaan kantelijaa tyydytt(cid:228)v(cid:228)n ratkaisun. T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kohdassa 3 k(cid:228)sitellyn kohdan osalta on annettava seuraava kriittinen huomautus: P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2 artiklan 2 kohdan sanamuoto tai ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) eiv(cid:228)t tue neuvos- ton kantaa, jonka mukaan asiakirjat, joiden laatimiseen se on osallistunut yhten(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228), kuuluvat 2 artiklan 2 kohdan soveltamisalan piiriin. Siten on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s hyl(cid:228)t(cid:228) kantelijan pyynt(cid:246) saada tutustua (cid:148)korkean tason ryh- m(cid:228)n(cid:148) ja (cid:148)EU(cid:151)USA-ty(cid:246)ryhm(cid:228)n(cid:148) esityslistoihin perustui p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen 93/731/EY virheelliseen tulkintaan. On kuitenkin muistet- tava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on ylin auktori- teetti yhteis(cid:246)n oikeuden merkityksen ja tulkinnan suhteen. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 7 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n nimenomaisesti, ett(cid:228) jos joku on pyyt(cid:228)nyt saada asiansa uudelleen k(cid:228)sitellyksi ja t(cid:228)m(cid:228) pyynt(cid:246) hyl(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, h(cid:228)nelle on annettava tietoa mahdollisuudesta kannella oikeusasiamiehelle. Oikeusasiamiehen kriittinen huomautus merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) neuvoston olisi k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) uudelleen kantelijan 28. hein(cid:228)kuuta 1997 toistama pyynt(cid:246) ja my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) oikeus tutustua pyydet- tyihin asiakirjoihin, tai useampaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen yht(cid:228) 93/731/EY 4 artiklaan sis(cid:228)ltyvist(cid:228) poikkeuksista voida soveltaa. jollei Koska oli neuvoston teht(cid:228)v(cid:228) panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n t(cid:228)m(cid:228) suositus ja ilmoittaa sen tuloksista kantelijalle, oikeusasiamies lopetti asian k(cid:228)sittelyn. 1994. Pyynt(cid:246) esitettiin noudattaen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) oi- keudesta tutustua neuvoston asiakirjoihin (1) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY(cid:146)). Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) my(cid:246)nsi oikeuden tutustua 17 asiakir- jaan pyydetyist(cid:228) 41:st(cid:228) ja ev(cid:228)si oikeuden tutustua muihin 24:(cid:228)(cid:228)n. Kantelija pyysi uudelleen oikeutta tutustua 23 asiakir- jaan, joihin h(cid:228)nelle ei ollut annettu lupaa tutustua. Vastaukses- saan neuvoston puheenjohtajavaltio antoi luvan tutustua lis(cid:228)ksi 7 asiakirjaan, mutta vahvisti kiellon tutustua 16:een muuhun asiakirjaan. B:n kantelu oikeusasiamiehelle koski 15:tt(cid:228) niist(cid:228) asiakirjoista, joihin h(cid:228)n ei p(cid:228)(cid:228)ssyt tutustumaan senk(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)lkeen, kun h(cid:228)n oli uudistanut pyynt(cid:246)ns(cid:228). Neuvosto selitti oikeuden ev(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) seu- raavasti: (cid:148)Asiakirjojen 5375/95, 5406/95+COR1, 5405/95, 5354/95, 5319/95, 11020/93, 11565/93, 11151/93, 10448/93 ja SN 1100/94 tapauksessa pyynt(cid:246)nne k(cid:228)sittelyn yhteydess(cid:228) verrattiin kesken(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228), mit(cid:228) etua Teille on oikeudesta saada tutustua n(cid:228)i- hin nimenomaisiin asiakirjoihin, sek(cid:228) sit(cid:228), mik(cid:228) on neuvoston edun mukaista, kun se pyrkii turvaamaan k(cid:228)sittelyn luottamuksel- lisuuden. Neuvosto p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) j(cid:228)lkimm(cid:228)inen etu t(cid:228)ss(cid:228) tapauk- sessa painaa edellist(cid:228) enemm(cid:228)n, erityisesti siksi, ett(cid:228) kyseisiin asiakirjoihin on kirjattu yksityiskohtaiset kansalliset kannat, jotka koskevat vasta (cid:228)skett(cid:228)in laadittuja yleissopimuksia tai muita viel(cid:228) keskusteltavina olevia tai aivan (cid:228)skett(cid:228)in annettuja oikeudellisia v(cid:228)lineit(cid:228). Ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s sis(cid:228)ist(cid:228) tietoa toimielinten palveluk- seenottomenettelyist(cid:228) sek(cid:228) oikeus- ja sis(cid:228)asiain alan konsulttien joka koskee salai- valinnasta. Yksi asiakirjoista on ty(cid:246)asiakirja, siksi luokiteltujen tietojen suojeluun liittyvi(cid:228) sis(cid:228)isi(cid:228) j(cid:228)rjestelyj(cid:228), ja muut asiakirjat sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t neuvoston oikeudellisen yksik(cid:246)n lausun- toja, jotka on tarkoitettu neuvoston yksinomaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, vaikka ne eiv(cid:228)t olekaan sit(cid:228) sitovia. Muiden asiakirjojen osalta huomioon otettavia seikkoja ovat neu- voston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti seuraavat: (cid:151) yleisen edun suojelu (yleinen turvallisuus) 12247/1/94, asiakirjat 9908/2/93+ADD 1 SN 1053/54, 10166/4/94, OIKEUS TUTUSTUA ASIAKIRJOIHIN EV˜TTIIN RIITT˜M˜TT(cid:214)MIN PERUSTELUIN (cid:151) yleisen edun suojelu (kansainv(cid:228)liset suhteet) asiakirja 5121/95. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1057/25. 11. 96/STATEWATCH/UK/IJH neuvos- toa vastaan Kantelu N(cid:228)iden asiakirjojen sis(cid:228)lt(cid:228)mien tietojen luonne erityisesti suhteessa j(cid:228)rjest(cid:228)ytyneen rikollisuuden vastaiseen taisteluun Euroopan unio- nissa ja sen ulkopuolella on saanut neuvoston tekem(cid:228)(cid:228)n sen joh- top(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) oikeutta tutustua n(cid:228)ihin asiakirjoihin ei tule my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228). (cid:148) B. kirjoitti neuvostolle helmikuussa 1996 ja pyysi kopioita 24 raportista, ja sis(cid:228)asiain neuvoston kokouksissa 9. ja 10. maaliskuuta 1994, sek(cid:228) 17 raportista, joita oli k(cid:228)sitelty K. 4-komitean kokouksissa 3. ja 4. maaliskuuta joita oli k(cid:228)sitelty oikeus- B. kanteli oikeusasiamiehelle siit(cid:228), ett(cid:228) neuvoston perustelut olivat riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t. Kantelussa mainittiin erityisesti, ett(cid:228) il- (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY (EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 43). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/99 mauksilla (cid:148)vasta (cid:228)skett(cid:228)in laadittu(cid:148) ja (cid:148)aivan (cid:228)skett(cid:228)in annettu(cid:148) ei ollut perusteita p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 93/731/EY. Tutkimus Neuvoston lausunto Lausunnossaan neuvosto totesi yhteenvetona, ett(cid:228) se oli vakiin- tuneessa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) luotujen periaatteiden mukaisesti noudattanut velvollisuuttaan perustella, miksi se ev(cid:228)si oikeuden tutustua kyseisiin asiakirjoihin. (cid:148)Oikeus tutustua selke(cid:228)sti yksil(cid:246)ityihin asiakirjoihin ev(cid:228)ttiin neu- voston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon luottamuksellisuuden suojelemiseksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen 93/731/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla, kun taas oikeus tutustua toisiin selke(cid:228)sti yksil(cid:246)ityihin asiakirjoihin ev(cid:228)ttiin yleiseen etuun liittyvist(cid:228) syist(cid:228) (yleinen turvallisuus ja kansainv(cid:228)liset suh- teet) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 1 kohdan nojalla. ((cid:133)) Mit(cid:228) tulee asiakirjoihin, joihin tutustumista ei sallittu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 1 kohdan nojalla, 2. toukokuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) esitet(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)t pakottavat syyt, joilla perus- tellaan poikkeuksen soveltaminen yleisen edun suojeluun liittyvist(cid:228) syist(cid:228). Mit(cid:228) tulee asiakirjoihin, joihin tutustumista ei sallittu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla, on otettava huomioon, ett(cid:228) neuvosto ei ev(cid:228)nnyt oikeutta tutustua asiakirjoihin siksi, ett(cid:228) ne oli (cid:146)vasta (cid:228)skett(cid:228)in laadittu(cid:146), kuten B. v(cid:228)itti kantelussaan. Asiakirjoihin tutustumisen kielt(cid:228)misen perusteluna on se, ett(cid:228) ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t yksityiskohtaisia kansallisia kantoja ja ett(cid:228) neuvoston jotka liittyv(cid:228)t sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon luottamuksellisuuden tur- edut, joka liittyy vaamiseen, painavat siksi enemm(cid:228)n kuin B:n etu, oikeuteen tutustua n(cid:228)ihin asiakirjoihin. (cid:148) Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan neuvoston lausunnon johdosta kantelija hyv(cid:228)ksyi sen, ett(cid:228) oikeus tutustua joihinkin asiakirjoihin voitiin aiheellisesti ev(cid:228)t(cid:228). H(cid:228)n kuitenkin piti kiinni kantelustaan suh- teessa asiakirjoihin 10448/93, 5354/95, 5319/95, SN 1053/94 ja 5121/95, ja pyysi oikeusasiamiest(cid:228) tutkimaan, oliko oikeus tutustua n(cid:228)ihin asiakirjoihin ev(cid:228)tty aiheettomasti. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Kantelijan v(cid:228)itteet 1. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) neuvosto perusteli riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla, miksi se kielt(cid:228)ytyi my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) oikeutta tutustua joihinkin asiakirjoihin, joita 2. huhtikuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) esitetty pyynt(cid:246) asian uudelleen k(cid:228)sittelemisest(cid:228) koski. Huomautuksissaan kantelija hyv(cid:228)ksyi sen, ett(cid:228) oikeus tutustua joihinkin asiakirjoihin ev(cid:228)ttiin, mutta h(cid:228)n piti kiinni muihin asiakirjoihin liittyvist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228)(cid:228)n. 2. Oikeusperiaatteet 2. 1 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kahdesta jotka liittyv(cid:228)t kansalaisten yleiseen poikkeusten luokasta, oikeuteen tutustua neuvoston asiakirjoihin. tarkastus tai 2. 2 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 4 artiklan 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) oikeutta tutustua neuvoston asiakirjaan ei voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), jos sen julkistaminen voi heikent(cid:228)(cid:228) yleisen edun suojelua (yleinen turvallisuus, kansainv(cid:228)liset suhteet, vakaa rahan arvo, tuo- tutkinta). Osoittaakseen, mioistuink(cid:228)sittely, ett(cid:228) tiettyjen asiakirjojen julkistaminen voisi heikent(cid:228)(cid:228) yleisen edun suojelua, neuvosto on velvollinen tutkimaan kunkin pyydetyn asiakirjan kohdalla, heikent(cid:228)(cid:228)k(cid:246) asiakir- jan julkistaminen komission k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen valossa todenn(cid:228)k(cid:246)isesti jotakin suojeltavista yleiseen etuun liittyvist(cid:228) seikoista. Jos n(cid:228)in on, neuvosto on velvollinen ev(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n oikeuden tutustua kyseisiin asiakirjoihin (1). 2. 3 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 4 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) neuvosto voi my(cid:246)s ev(cid:228)t(cid:228) oikeuden tutustua asiakirjoihin suojellak- seen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekonsa luottamuksellisuutta. Neuvoston on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) sill(cid:228) 4 artiklan 2 kohdan soveltamisen yhteydess(cid:228) olevaa harkintavaltaa siten, ett(cid:228) se pyrkii tasa- painottamaan kesken(cid:228)(cid:228)n toisaalta kansalaisen edun (cid:151) oikeuden saada tutustua asiakirjaan-, ja toisaalta mahdolli- set omat etunsa (cid:151) ty(cid:246)skentelyns(cid:228) luottamuksellisuuden s(cid:228)ilytt(cid:228)misen (2). 2. 4 Kun asiakirjaan tutustuminen p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n ev(cid:228)t(cid:228), p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen liitett(cid:228)viss(cid:228) perusteluissa on vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti esitett(cid:228)v(cid:228) (cid:151) ainakin kunkin asiakirjaluokan osalta (cid:151) ne erityiset syyt, joiden vuoksi neuvosto katsoo, ett(cid:228) pyydettyjen asiakirjojen julkistaminen kuuluu jonkin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 93/731/EY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn poikkeuksen soveltamis- alan piiriin. 3. Asiakirjoihin tutustumisen kielt(cid:228)minen 4 artiklan 1 kohdan nojalla 3. 1 Oikeus tutustua kahteen kiistanalaisista asiakirjoista ev(cid:228)t- tiin 4 artiklan 1 kohdan nojalla. Vastauksessaan kantelijan uuteen pyynt(cid:246)(cid:246)n neuvosto totesi: (cid:148)N(cid:228)iden asiakirjojen sis(cid:228)lt(cid:228)mien tietojen luonne erityisesti suhteessa j(cid:228)rjest(cid:228)ytyneen rikollisuuden vastaiseen taisteluun (1) Asia T-124/96, Interporc vastaan komissio, tuomio 6. helmikuuta 1998, kohta 52; asia T-83/96, Gerard van der Wal vastaan komis- sio, tuomio 19. maaliskuuta 1998, kohta 43; asia T-174/95, Svenska Journalistf(cid:246)rbundet (Tidningen Journalisten) vastaan neu- vosto, tuomio 17. kes(cid:228)kuuta 1998. (2) Asia T-194/94, John Carvel ja Guardian Newspapers vastaan neu- vosto, Kok. 1995, s. II-2765, kohdat 64 ja 65. C 300/100 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella on saanut neuvoston tekem(cid:228)(cid:228)n sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) oikeutta tutustua n(cid:228)ihin asiakirjoihin ei tule my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228). (cid:148) 3. 2 Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen mukaan ylei- sen turvallisuuden k(cid:228)site voi k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) tilanteet, joissa ylei- s(cid:246)n oikeus tutustua tiettyihin asiakirjoihin voisi haitata viranomaisten pyrkimyksi(cid:228) torjua rikollista toimintaa (1). Kun neuvoston viittaa j(cid:228)rjest(cid:228)ytyneen rikollisuuden vastai- seen taisteluun, se viittaa yhteen yleisen edun osatekij(cid:228)(cid:228)n, joka kuuluu 4 artiklan 1 kohdan suojelun piiriin. 3. 3 Vastauksessaan kantelijan uuteen pyynt(cid:246)(cid:246)n neuvosto mai- nitsi (cid:148)j(cid:228)rjest(cid:228)ytyneen rikollisuuden vastaisen taistelun(cid:148), mutta se ei selitt(cid:228)nyt viittaustaan asiakirjojen sis(cid:228)lt(cid:228)mien (cid:148)tietojen luonteeseen(cid:148). Oikeusasiamies katsoi siksi, ett(cid:228) neuvosto oli laiminly(cid:246)nyt velvollisuutensa esitt(cid:228)(cid:228) kanteli- jalle ne erityiset syyt, jotka johtivat siihen, ett(cid:228) se katsoi asiakirjojen julkistamisen kuuluvan 4 artiklan 1 kohdan soveltamisalan piiriin. 4. Asiakirjoihin tutustumisen kielt(cid:228)minen 4 artiklan 2 kohdan nojalla 4. 1 Vastauksessaan kantelijan uuteen pyynt(cid:246)(cid:246)n neuvosto viit- tasi useisiin eri tekij(cid:246)ihin perusteena sille, miksi se oli ev(cid:228)nnyt oikeuden tutustua 10 asiakirjaan 4 artiklan 2 kohdan nojalla. Lausunnossaan oikeusasiamiehelle neu- vosto kuitenkin totesi: (cid:148)Perustelu sille, ett(cid:228) tutustuminen asiakirjoihin ev(cid:228)ttiin, on se, ett(cid:228) ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t yksityiskohtaisia kansallisia kantoja ja ett(cid:228) neuvoston edut, jotka koskevat sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon luot- tamuksellisuuden turvaamista, painavat siksi enemm(cid:228)n kuin B:n etu (cid:151) oikeus tutustua n(cid:228)ihin asiakirjoihin. (cid:148) 4. 2 Perustelut, jotka neuvosto esitti sille, ett(cid:228) se ev(cid:228)si oikeu- den tutustua asiakirjoihin 4 artiklan 2 kohdan nojalla, ja erityisesti sanan (cid:148)siksi(cid:148) k(cid:228)ytt(cid:246) viittaavat siihen, ett(cid:228) oikeus tutustua asiakirjoihin ev(cid:228)tt(cid:228)isiin aina, kun kyseess(cid:228) on asiakirja, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yksityiskohtaisia kansallisia kantoja riippumatta siit(cid:228), miten v(cid:228)h(cid:228)merkityksellisen osan asiakir- jasta kyseinen tieto muodostaa. Oikeusasiamies ei katso- nut, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) perustelut vakuuttavat siit(cid:228), ett(cid:228) neuvosto noudatti tasapainoon kyseess(cid:228) olevien etujen kesken. velvollisuuttaan aitoon pyrki(cid:228) Vastauksessaan kantelijan uuteen pyynt(cid:246)(cid:246)n neuvosto mainitsi (cid:148)j(cid:228)rjest(cid:228)ytyneen rikollisuuden vastaisen taistelun(cid:148), mutta se ei selitt(cid:228)nyt viittaustaan asiakirjojen sis(cid:228)lt(cid:228)mien (cid:148)tietojen luontee- seen(cid:148). Oikeusasiamies katsoi siksi, ett(cid:228) neuvosto laiminl(cid:246)i vel- vollisuuden esitt(cid:228)(cid:228) kantelijalle erityiset syyt, jotka johtivat sii- hen, ett(cid:228) se katsoi asiakirjojen julkistamisen kuuluvan 4 artik- lan 1 kohdan soveltamisalan piiriin. jotka neuvosto esitti sille, miksi se ev(cid:228)(cid:228) oikeuden Perustelut, tutustua asiakirjoihin 4 artiklan 2 kohdan nojalla, ja erityisesti sanan (cid:148)siksi(cid:148) k(cid:228)ytt(cid:246) viittaavat siihen, ett(cid:228) oikeus tutustua asia- kirjoihin ev(cid:228)tt(cid:228)isiin aina, kun kyseess(cid:228) on asiakirja, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yksityiskohtaisia kansallisia kantoja riippumatta siit(cid:228), miten v(cid:228)h(cid:228)merkityksellisen osan asiakirjasta kyseinen tieto muodos- taa. Oikeusasiamies ei katsonut, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) perustelut vakuutta- vat siit(cid:228), ett(cid:228) neuvosto noudatti velvollisuuttaan pyrki(cid:228) aitoon tasapainoon kyseess(cid:228) olevien etujen v(cid:228)lill(cid:228). Molempien edell(cid:228) esitettyjen kriittisten huomautusten osalta on muistettava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n merkityksen ja tulkinnan suhteen. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 7 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n nimenomaisesti, ett(cid:228) kun henkil(cid:246) on uudistanut pyyn- t(cid:246)ns(cid:228) ja se on ev(cid:228)tty, h(cid:228)nelle tulee antaa tietoa mahdollisuu- desta kannella oikeusasiamiehelle. Oikeusasiamiehen kriittinen huomautus merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) neuvoston olisi tarkasteltava uudelleen hakijan 2. huhtikuuta 1996 esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) uutta pyynt(cid:246)(cid:228) ja my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) oikeus tutustua pyydettyihin asiakirjoihin, jollei voida soveltaa jotakin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklaan sis(cid:228)lty- vist(cid:228) poikkeuksista. Koska on neuvoston teht(cid:228)v(cid:228) toteuttaa t(cid:228)m(cid:228) ja ilmoittaa tuloksesta kantelijalle, oikeusasiamies suositus lopetti asian k(cid:228)sittelyn. AVOIN KILPAILU: TIETOJEN ANTAMINEN MUUTOKSENHAKUKEINOISTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 16/97/JMA Euroopan unionin neuvostoa vastaan Kantelu Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s B. S. kanteli oikeusasiamiehelle tammikuussa 1997 avoimen kilpailun (neuvosto/C/374) valintalautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) hyl(cid:228)t(cid:228) h(cid:228)nen hakemuksensa. Kantelun johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta oli annettava seuraavat kriittiset huomautukset: (1) Asia T-174/95, Svenska Journalistf(cid:246)rbundet (Tidningen Journalis- ten) vastaan neuvosto, tuomio 17. kes(cid:228)kuuta 1998. Valintalautakunta perusteli p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) kantelija ei ollut asiakirjojen avulla todistanut toisen yhteis(cid:246)n kielen tai- toaan. Valintalautakunnan kirjeess(cid:228) ja kilpailuilmoituksessa ei kummassakaan annettu mit(cid:228)(cid:228)n tietoja mahdollisuudesta valittaa lautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/101 Kirjeess(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamiehelle B. S. v(cid:228)itti, ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) oli kan- salaisena oikeus valittaa yhteis(cid:246)n julkishallinnon tekem(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksest(cid:228). H(cid:228)n v(cid:228)itti lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) h(cid:228)n ei voinut k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) oike- utta, koska h(cid:228)n ei ollut saanut neuvostolta asianmukaisia tie- toja siit(cid:228). tuomioistuimessa nostettavat kanteet valintalautakunnalle esi- tetty(cid:228) aikaisempaa valitusta. Se, ett(cid:228) 86 muuta hakijaa oli valit- tanut valintalautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228), ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228) perustelu sille, ett(cid:228) valintalautakunta oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt ilmoittamatta h(cid:228)nelle h(cid:228)nen muutoksenhakuoikeuksistaan sek(cid:228) niit(cid:228) koskevista muo- dollisuuksista. Tutkimus Neuvoston lausunto Kantelija viittasi my(cid:246)s tapaan, jolla Espanjan laissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n vastaavista tilanteista, ja totesi, ett(cid:228) Espanjan hallintomenettely- lain mukaan kyseinen julkishallinnon elin on velvollinen ilmoittamaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen vastaanottajalle p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) koskevista muutoksenhakukeinoista ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) on hallinnollisen toimen p(cid:228)tevyyden olennainen edellytys. Kantelu toimitettiin neuvostolle. Neuvoston lausunnossa todet- tiin ensiksi, ett(cid:228) kantelija ei ollut toimielimelle mit(cid:228)(cid:228)n valitusta ennen kuin h(cid:228)n k(cid:228)(cid:228)ntyi oikeusasiamiehen puoleen. l(cid:228)hett(cid:228)nyt P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s lukuisiin vaihtoehtoihin, Mit(cid:228) tuli kantelijan v(cid:228)itteeseen siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) ei ollut mah- dollisuutta valittaa valintalautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228), neuvosto joita kantelija olisi voinut viittasi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). H(cid:228)n olisi ensinn(cid:228)kin voinut henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 91 artiklan mukaisesti kannella ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomio- istuimeen kolmen kuukauden kuluessa lautakunnan tiedoksian- nosta esitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) 90 artiklan 2 kohdan mukaista aikaisempaa valitusta. Toisaalta kantelija olisi voinut esitt(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 90 artiklan 2 kohdan mukaisen valituksen kolmen kuukauden kuluessa siit(cid:228), kun lautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli annettu tiedoksi. 86 hakijaa, joiden hakemus oli hyl(cid:228)tty, oli valinnut t(cid:228)m(cid:228)n vaihto- ehdon ja valittanut neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. Jotta voitiin varmistaa n(cid:228)iden valitusten asianmukainen k(cid:228)sittely, kilpailun kirjalliset kokeet oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) 26. huhtikuuta 1997, useita kuukausia sen j(cid:228)lkeen, kun valintalautakunta oli tehnyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sens(cid:228) kirjallisiin kokeisiin hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). Neuvosto totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) ei ollut velvollinen kiinnitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hyl(cid:228)- tyksi tulleiden hakijoiden huomiota olemassaoleviin muutok- senhakukeinoihin, jotta v(cid:228)ltyt(cid:228)(cid:228)n kilpailuorganisaation ylikuor- joissa kilpailuun osallistuu suuria mittamisesta tapauksissa, m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) hakijoita. Neuvosto kuitenkin lis(cid:228)si, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) oli viimeisimmiss(cid:228) kilpailuissa ja antaakseen hakijoille ep(cid:228)virallisen muutoksenha- kukeinon sis(cid:228)llytt(cid:228)nyt avoimia kilpailuja koskeviin ilmoituksiin nimenomaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen, jossa hyl(cid:228)tyille hakijoille ilmoitet- tiin, ett(cid:228) he voisivat lyhyen ajan kuluessa pyyt(cid:228)(cid:228) valintalauta- kuntaa k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n hakemuksensa uudelleen. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan kantelija totesi ensinn(cid:228)kin, ett(cid:228) koska h(cid:228)n ei ollut saanut neuvostolta tietoja muutoksenhakuoikeuksistaan edellyttiv(cid:228)tk(cid:246) ensimm(cid:228)isen oikeusasteen h(cid:228)n ei tiennyt, 1. Asian ottaminen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi 1. 1 Perustamissopimuksen ja oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n mukaan oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kantelujen ottamisesta k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. Yhteis(cid:246)n toimielimet ja laitokset voivat luonnollisesti saattaa n(cid:228)ke- myksens(cid:228) oikeusasiamiehen tietoon. 1. 2 Jotta kantelu voidaan ottaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, on sit(cid:228) ennen otettava hallintoteitse yhteytt(cid:228) kyseisiin toimielimiin ja lai- toksiin (ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 4 kohta). T(cid:228)m(cid:228)n tekstin eri kieliversioiden valossa (1) ja ottaen huomioon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- sen tarkoituksen oikeusasiamies arvioi, onko asianmukai- set hallinnolliset menettelyt suoritettu kunkin erityista- pauksen mukaisesti. 1. 3 Koska t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli kyse avoimen kilpailun valin- talautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228), josta kantelija olisi voinut kan- nella suoraan ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimeen, oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) kantelun k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi otta- mista koskevat vaatimukset ilman lis(cid:228)vaati- muksia. t(cid:228)yttyiv(cid:228)t 2. Kantelijalle annettavat tiedot 2. 1 Kantelija ei mielest(cid:228)(cid:228)n voinut k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) oikeuttaan valittaa valintalautakunnan kielteisest(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228), koska h(cid:228)n ei ollut tietoa t(cid:228)llaisen oikeuden olemassaolosta, puhumattakaan siit(cid:228), miten sit(cid:228) voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). Neuvosto kui- saanut (1) Kuten oikeusasiamiehen aikaisemmassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) kanteluun 45/26. 7. 95/JPB/PD/B-dk: (cid:148)- - t(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen kohdalla erikieliset versiot eroavat ilmeisesti hieman toisistaan. Tanskaksi k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n aivan oikein termi(cid:228) (cid:146)fornłdne(cid:146), mink(cid:228) perusteella vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llaiset hallinnolliset menettelyt ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Toisaalta esi- merkiksi englannin-, ranskan-, saksan-, espanjan- ja ruotsinkielisiss(cid:228) versioissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n termej(cid:228) (cid:146)appropriate(cid:146), (cid:146)appropriØes(cid:146), (cid:146)geeigneten(cid:146), ja (cid:146)l(cid:228)mpliga(cid:146), joiden perusteella vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) on (cid:146)adecuadas(cid:146) suoritettava asianmukaiset hallinnolliset menettelyt. (cid:148) (Euroopan oikeusasiamies, vuosikertomus 1996, sivu 45). C 300/102 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 tenkin v(cid:228)itti, ett(cid:228) jos ehdokkaille ilmoitettaisiin muutok- senhakukeinoista, sill(cid:228) ylikuormitettaisiin kilpailuorgani- saatiot sellaisissa kilpailuissa, joissa osallistujia oli paljon. 3. 2 Kilpailun erityisten osallistumisedellytysten (kilpailuilmoi- tuksen kohta B) mukaisesti asiakirjoja vaadittiin koulutuk- sesta (kohta a), ammattikokemuksesta (kohta b), konekir- joitustaidosta (kohta c) ja i(cid:228)st(cid:228) (kohta e). Kilpailuilmoituk- sessa vaadittiin ainoastaan n(cid:228)iden n(cid:228)k(cid:246)kohtien nimen- omaista osoittamista todistuksin tai muutoin kirjallisesti. 2. 2 Kun arvioidaan valintalautakunnan tekemi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228), on otettava aiheellisella tavalla huomioon tarve varmistaa kil- pailun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukainen kulku erityisesti kilpailuissa, joissa osallistujien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on suuri. Tuomioistuin on otta- nut t(cid:228)m(cid:228)n tekij(cid:228)n huomioon m(cid:228)(cid:228)ritelless(cid:228)(cid:228)n valintalauta- kuntien velvollisuuden perustella p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) hyl(cid:228)tyille ehdokkaille. Siten tuomioistuin on vakiintuneessa oikeus- k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n todennut, ett(cid:228) jos kyseess(cid:228) on kilpailu, jossa hakijoiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on hyvin suuri, valintalautakunnat voivat aluksi l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) (hyl(cid:228)tyille) hakijoille vain tietoja valintaperusteista ja valinnan tuloksista ja olla aluksi anta- matta henkil(cid:246)kohtaisia vastauksia (1). 2. 3 Avointen kilpailujen organisaation ei kuitenkaan v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) pit(cid:228)isi h(cid:228)iriinty(cid:228) tai aiheettomasti ylikuormittua sii- t(cid:228), ett(cid:228) valintalautakunta antaa hyl(cid:228)tyille hakijoille vakio- lomakkeella yleisi(cid:228) tietoja mahdollisista muutoksenhakukei- noista. Riitt(cid:228)v(cid:228)t tiedot kansalaisilla yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisesti olevista oikeuksista ja oikeussuojakeinoista ovat perusedellytys n(cid:228)iden oikeuksien k(cid:228)ytt(cid:228)miselle ja viime k(cid:228)dess(cid:228) niiden kunnioittamiselle. Siksi neuvoston olisi noudattaakseen hyv(cid:228)n hallinnon periaatteita taattava, ett(cid:228) kun se on tekemisiss(cid:228) kansalaisten kanssa, kansalaiset saavat asianmukaisesti tietoja oikeuksistaan ja velvolli- suuksistaan. T(cid:228)m(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) erityisesti tapauksissa, joissa neuvosto omasta aloitteestaan pyyt(cid:228)(cid:228) yksityishenkil(cid:246)ilt(cid:228) hakemuksia avoimissa kilpailuissa, joiden tavoitteena on ottaa virkamiehi(cid:228) palvelukseen. 2. 4 Euroopan oikeusasiamies otti kuitenkin huomioon neu- voston viimeisimmiss(cid:228) kilpailuissa omaksuman uuden k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n, jonka mukaan kilpailuilmoitus Euroopan yhtei- s(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) nyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen, ett(cid:228) hyl(cid:228)- tyksi tulleet hakijat voivat lyhyen ajan kuluessa pyyt(cid:228)(cid:228) valintalautakuntaa k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n hakemuksensa uudelleen. Koska neuvosto oli muuttanut k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)lt(cid:228) osin, oikeusasiamiehell(cid:228) ei ollut aihetta tutkia tapauksen t(cid:228)t(cid:228) kohtaa enemp(cid:228)(cid:228). 3. Puutteellisten tietojen antaminen kilpailuilmoituksessa 3. 3 On hyv(cid:228)n hallintotavan mukaista antaa mahdollisimman yksityiskohtaiset tiedot edellytyksist(cid:228), joilla teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n voi tulla valituksi. N(cid:228)iden tietojen olisi annettava hakijalle mahdollisuus arvioida, voiko h(cid:228)n hakea paikkaa, sek(cid:228) mitk(cid:228) asiakirjat ovat keskeisi(cid:228) menettelyjen kannalta ja on siten oheistettava hakulomakkeeseen (2). Kilpailuilmoituk- sen tarkoituksena on antaa kilpailun hakijoille asianmu- kaista tietoa t(cid:228)ytett(cid:228)vist(cid:228) vaatimuksista ja ehdoista. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa kilpailuilmoituksessa ei nimenomaisesti todet- toisen tu, ett(cid:228) on esitett(cid:228)v(cid:228) asiakirjat, yhteis(cid:246)n kielen hallinnan. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa kantelijan ei voitu kohtuudella odottaa toimittavan n(cid:228)it(cid:228) asiakirjoja. Neuvosto ei siten ollut esitt(cid:228)nyt kantelijalle selkeit(cid:228) ja t(cid:228)s- m(cid:228)llisi(cid:228) tietoja siit(cid:228), ett(cid:228) toisen yhteis(cid:246)n kielen hallinta oli todistettava kirjallisesti. jotka osoittavat Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelun johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta on esitett(cid:228)v(cid:228) seuraava kriittinen huomautus: On hyv(cid:228)n hallintotavan mukaista antaa mahdollisimman yksi- tyiskohtaiset tiedot edellytyksist(cid:228), joilla teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n voi tulla vali- tuksi. N(cid:228)iden tietojen olisi annettava hakijalle mahdollisuus arvioida, voiko h(cid:228)n hakea paikkaa, sek(cid:228) mitk(cid:228) asiakirjat ovat keskeisi(cid:228) menettelyjen kannalta ja on siten oheistettava hakulo- makkeeseen. Kilpailuilmoituksen tarkoituksena on antaa kilpai- lun hakijoille asianmukaista tietoa t(cid:228)ytett(cid:228)vist(cid:228) vaatimuksista ja ehdoista. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa kilpailuilmoituksessa ei nimenomai- sesti todettu, ett(cid:228) on esitett(cid:228)v(cid:228) asiakirjat, jotka osoittavat toisen yhteis(cid:246)n kielen hallinnan. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa kantelijan ei voitu kohtuudella odottaa toimittavan n(cid:228)it(cid:228) asiakirjoja. Neuvosto ei siten ollut esitt(cid:228)nyt kantelijalle selkeit(cid:228) ja t(cid:228)sm(cid:228)llisi(cid:228) tietoja siit(cid:228), ett(cid:228) toisen yhteis(cid:246)n kielen hallinta oli todistettava kirjalli- sesti. 3. 1 Valintalautakunta perusteli kantelijan hakemuksen hylk(cid:228)(cid:228)- mist(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei ollut esitt(cid:228)nyt todistusta toisen yhteis(cid:246)n kielen taidosta. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski menettelyj(cid:228) mennei- sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. syydess(cid:228), Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. (1) Asia 225/82, Verzyck vastaan komissio, Kok. 1983, s. 1991, (2) Asia T-158/89, Van Hecken vastaan talous- ja sosiaalikomitea, Kok. kohta 16. 1991, s. II-1341. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/103 ASIAKIRJAJULKISUUS P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 634/97/PD ministerineuvostoa vastaan koskivat edell(cid:228) mainitun yhteisen toiminnan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Asianmukainen ty(cid:246)ryhm(cid:228) ei ole viel(cid:228) tutkinut t(cid:228)t(cid:228) koostetta, eik(cid:228) yhteisess(cid:228) toiminnassa mainittua kertomusta ole viel(cid:228) laadittu. Kantelu P. kanteli oikeusasiamiehelle hein(cid:228)kuussa 1997 neuvoston toi- minnasta. Kantelija oli pyyt(cid:228)nyt neuvostolle 19. helmikuuta 1997 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kirjeess(cid:228) kopioita neuvoston valiokuntien eri esityslistoista ja muista asiakirjoista. Neuvosto hylk(cid:228)si osia kantelijan hakemuksesta vedoten asiakirjojen julkisuutta koske- van p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) 93/731/EY s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin (1). Esityslistojen osalta neuvosto ilmoitti kantelijalle p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neens(cid:228) toimittaa t(cid:228)lle esityslistojen kopiot kuuden kuukauden ajalta kantelijan pyyt(cid:228)m(cid:228)n kahden ja puolen vuoden asemesta. T(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)dyttiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohdan perusteel- la. Kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) neuvosto pyrkii l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n (cid:148)sopi- van ratkaisun(cid:148) toistuvien pyynt(cid:246)jen tai hyvin suuria asiakirjoja koskevien pyynt(cid:246)jen toteuttamiseksi. Kantelija asetti kyseenalai- seksi kyseisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen lainmukaisuuden v(cid:228)itt(cid:228)en, ett(cid:228) 3 artik- lan 2 kohtaa ei voi soveltaa suureen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n asiakirjoja, vaan ainoastaan erillisiin (cid:148)suuriin(cid:148) asiakirjoihin. Kantelijan mukaan yksik(cid:228)(cid:228)n erillisist(cid:228) esityslistoista ei ollut pitempi kuin noin kolme sivua. Muiden asiakirjojen osalta, neuvosto ev(cid:228)si oikeuden tutustua seuraaviin: (cid:151) asiakirjassa (cid:148)Schoolchildren/5143(cid:148) koottiin yhteen j(cid:228)sen- valtioiden vastaukset kysymyksiin, jotka koskivat vuoden 1994 yhteisen toiminnan soveltamista koululaisten mat- kustusmahdollisuuksiin EU:n alueella siin(cid:228) tapauksessa ett(cid:228) kyseiset koululaiset ovat kolmansien maiden kansalai- sia; (cid:151) asiakirjaluonnoksessa (cid:148)Cirea/1452(cid:148) on yksityiskohtaisia tietoja Cirean toiminnasta vuosina 1994(cid:151)1996 (2), (cid:151) (cid:148)Asylum/8418(cid:148) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) kaksi asiakirjaa, joissa on j(cid:228)senval- tioiden yksityiskohtaiset vastaukset turvapaikkaperiaatteita ja k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) koskeviin kysymyksiin; (cid:151) terrorismia tutkivan neuvoston ty(cid:246)ryhm(cid:228)n laatima muistio (cid:148)Racism/7141(cid:148) k(cid:228)sittelee rasistisia rikoksia. Ev(cid:228)tess(cid:228)(cid:228)n oikeuden tutustua asiakirjoihin neuvosto perusteli kantelijalle p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n seuraavilla lausunnoilla: Asiakirjan (cid:148)Schoolchildren/5143(cid:148) osalta neuvosto totesi, ett(cid:228): joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) (cid:148)Asiakirja 5143/97 on p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)n muistio, koosteen j(cid:228)senvaltioiden antamista vastauksista kysymyksiin, jotka (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/731/EY (EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 43). (2) Cirea (Centre for Information, Discussion and exchange on Asy- lum), turvapaikka-asioiden tiedotus-, selvitys- ja vaihtokeskus. Neuvosto vertasi kesken(cid:228)(cid:228)n asiakirjaan tutustumisesta Teille koi- tuvaa etua sek(cid:228) neuvoston etua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekonsa luottamukselli- suuden turvaamiseksi ja p(cid:228)(cid:228)tyi sille kannalle, ett(cid:228) j(cid:228)lkimm(cid:228)inen etu oli t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa t(cid:228)rke(cid:228)mpi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 4 artiklan 2 koh- dan mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228)n asiakirjan julkistaminen t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa voisi todella vahingoittaa asian suhteen kaavailtuja neuvotteluja ja haitata tie- tojenvaihdon sujuvuutta tulevaisuudessa. (cid:148) Asiakirjan (cid:148)Cirea/1452(cid:148) osalta neuvosto totesi: (cid:148)Neuvosto vertasi kesken(cid:228)(cid:228)n asiakirjaan tutustumisesta Teille koi- tuvaa etua sek(cid:228) neuvoston etua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekonsa luottamukselli- suuden turvaamiseksi ja p(cid:228)(cid:228)tyi sille kannalle, ett(cid:228) j(cid:228)lkimm(cid:228)inen etu oli t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa t(cid:228)rke(cid:228)mpi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (93/731/EY) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Neuvosto ei ole viel(cid:228) tutkinut eik(cid:228) hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)t(cid:228) asiakirjaa, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yksityiskohtaisia tietoja Cirean toiminnasta. Neu- vosto katsoo, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n asiakirjan julkistaminen t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa saattaisi vahingoittaa asiasta suunniteltuja neuvotteluja. (cid:148) Mit(cid:228) tuli asiakirjoihin (cid:148)Asylum/8418(cid:148) ja (cid:148)Racism/7141(cid:148), neu- vosto totesi, ett(cid:228) asiakirjojen julkistaminen haittaisi julkisen edun turvaamista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Oikeusasiamiehelle osoittamassaan kantelussa P. v(cid:228)itti, ett(cid:228) edell(cid:228) mainitut perusteet olivat riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t. Toisena kohtana kantelija v(cid:228)itti my(cid:246)s, ett(cid:228) alkuper(cid:228)iseen pyyn- t(cid:246)(cid:246)n antamassaan vastauksessa neuvosto ei ollut verrannut avoimuutta koskevaa kansalaisten etua ja luottamukselliseksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) koskevaa neuvoston etua. Kantelija katsoi, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY mukaisesti t(cid:228)m(cid:228) vertailu on suoritettava joka annetaan alkuper(cid:228)iseen asiakirjoihin sek(cid:228) vastauksessa, joka tutustumisesta koskevaan pyynt(cid:246)(cid:246)n ett(cid:228) vastauksessa, annetaan pyynt(cid:246)(cid:246)n asian k(cid:228)sittelemiseksi uudelleen. T(cid:228)m(cid:228) pyynt(cid:246) voidaan esitt(cid:228)(cid:228) alkuper(cid:228)isen pyynn(cid:246)n tultua hyl(cid:228)tyksi. Kantelija v(cid:228)itti lopuksi, ett(cid:228) neuvosto syyllistyi hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan, koska se ei ollut perustanut asiakirjarekisteri(cid:228). Vaikka neuvostoa ei p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 93/731/EY velvoiteta perusta- maan rekisteri(cid:228), kantelija katsoi, ett(cid:228) sen puuttuminen teki asia- kirjojen olemassaolon toteamisen (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen vaikeaksi. C 300/104 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Tutkimus P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Neuvoston lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin neuvostolle. Lausunnossaan neuvosto esitti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohdan suhteen seuraavaa: P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohdan tarkoituksena on turvata toimielinten hallinnon tehokkuus poikkeustapauksissa. Oikeudellista tulkintaa koskevien yleisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti artiklaa on tulkittava omassa asiayhteydess(cid:228)(cid:228)n ja tavalla, joka antaa sille k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisen ulottuvuuden. T(cid:228)ss(cid:228) valossa 3 artiklan 2 kohdan mukainen sopivan ratkaisun soveltaminen toistuvien pyynt(cid:246)jen toteuttamiseksi ei voi rajoit- tua viittamaan ainoastaan samanlaisiin asiakirjoihin. (cid:148)Toistuvan pyynn(cid:246)n(cid:148) k(cid:228)sitteell(cid:228) viitataan muun muassa tapauksiin, joissa joku s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti ja systemaattisesti pitk(cid:228)n ajan kuluessa pyy- t(cid:228)(cid:228) tutustua lukuisiin tai jopa kaikkiin saman tyyppisiin asiakir- joihin, jotka eiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ole samanlaisia. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) asiakirjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on yksi huomioon otettava tekij(cid:228). Mit(cid:228) tuli asiakirjoihin, joihin tutustumisen neuvosto kielsi, neu- voston mukaan edell(cid:228) mainitut perusteet olivat riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t. 4 artiklan 1 kohdan k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) neuvosto taas totesi panneensa merkille kantelijan esitt(cid:228)m(cid:228)t huomautukset ja katsoi, ett(cid:228) ev(cid:228)- tess(cid:228)(cid:228)n pyynn(cid:246)n tutustua asiakirjoihin (cid:148)Asylum/8418(cid:148) ja (cid:148)Ra- cism/7141(cid:148) sen olisi ollut parempi soveltaa 4 artiklan 2 koh- dan poikkeusta. Mit(cid:228) tuli v(cid:228)itteeseen etujen vertaamisen laiminly(cid:246)nnist(cid:228) kanteli- jan alkuper(cid:228)isen pyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228), neuvosto totesi kyll(cid:228) huomioineensa kyseisen seikan. Neuvosto katsoi edelleen, ett(cid:228) sen vastauksissa kantelijalle oli vahvistettu asianmukaisissa poikkeuksissa pit(cid:228)ytyminen ja sen syyt. Neuvosto my(cid:246)nsi kui- tenkin, ett(cid:228) se ei ollut erityisesti maininnut vertailun suoritta- misesta. Neuvosto varmistaisi siksi tulevaisuudessa, ett(cid:228) alkupe- r(cid:228)isiss(cid:228) perusteita koskevissa lausunnoissa todetaan, ett(cid:228) etujen vertailu on todellakin suoritettu. Neuvoston asiakirjojen keskusrekisterin puuttumisen osalta neuvosto ilmoitti oikeusasiamiehelle, ett(cid:228) kyseisen rekisterin perustamista harkitaan parhaillaan. Hankkeen suhteen kohdatut ongelmat liittyv(cid:228)t tarpeeseen varmistaa kyseisen rekisterin luo- tettavuus ja tyhjent(cid:228)vyys. Kantelijan huomautukset Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY tavoitteena on antaa kansalai- sille mahdollisimman laaja oikeus tutustua tietoihin, jotta toi- mielinten demokraattinen olemus ja kansalaisten luottamus hallintoon lujittuisivat (1). 1. 3 artiklan 2 kohta Kantelussa esille tuotu asia on samanlainen kuin kante- lussa 1053/25. 11. 96/STATEWATCH/UK/IJH neuvostoa vastaan. Lukijaa kehotetaan siksi tutustumaan kyseist(cid:228) kantelua koskevaan oikeusasiamiehen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, joka on p(cid:228)iv(cid:228)tty 28. hein(cid:228)kuuta 1998. 2. Selvitys perusteista 2. 1 Jos oikeus tutustua asiakirjoihin halutaan ev(cid:228)t(cid:228), vakiintu- neen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan perusteita koskevassa sel- vityksess(cid:228) on annettava erityiset perusteet sille, miksi neu- vosto katsoo kyseisten asiakirjojen julkistamisen kuuluvan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 93/731/EY s(cid:228)(cid:228)dettyjen poikkeusten piiriin. 2. 2 Mit(cid:228) ja tuli (cid:148)CI- asiakirjoihin (cid:148)Schoolchildren/5143(cid:148) REA/1452(cid:148), oikeus tutustua asiakirjoihin ev(cid:228)ttiin 4 artik- lan 2 kohdan nojalla. Kohdassa todetaan, ett(cid:228) neuvosto voi kielt(cid:228)yty(cid:228) luovuttamasta asiakirjaa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- senteon luottamuksellisuuden turvaamiseksi. Neuvoston perusteet pohjautuivat n(cid:228)kemykseen, jonka mukaan asia- kirjat liittyiv(cid:228)t neuvoston yh(cid:228) k(cid:228)sittelemiin kysymyksiin, ja ett(cid:228) julkistaminen haittaisi neuvoston ja j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)list(cid:228) tietojenvaihtoa tulevaisuudessa. 2. 3 Oikeusasiamies pani merkille, ett(cid:228) asiakirjoihin tutustu- mista koskevissa kysymyksiss(cid:228) katsottiin yleisesti, ett(cid:228) yh(cid:228) meneill(cid:228)(cid:228)n oleviin keskusteluihin liittyvien asiakirjojen jul- kistaminen voisi vahingoittaa n(cid:228)it(cid:228) keskusteluja. Jos neu- vostossa halutaan, ett(cid:228) asiakirjoihin tutustumista koskeva j(cid:228)rjestelm(cid:228) saavuttaa tavoitteensa (cid:151) toimielinten demok- raattisen olemuksen ja hallinnon luotettavuuden lujittami- nen (cid:151) kyseist(cid:228) n(cid:228)kemyst(cid:228) on sovellettava varoen. Lau- sunnossaan neuvosto viittasi t(cid:228)h(cid:228)n yleislinjaan t(cid:228)sment(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) miksi se oli merkityksellinen kyseisten asiakirjojen suhteen. Perusteita koskeva neuvoston selvitys ei siten anna oikeusasiamiehelle mahdollisuuksia varmistaa, sovel- siko neuvosto oikein 4 artiklan 2 kohtaa. Oikeusasiamies katsoi t(cid:228)ten, ett(cid:228) kantelijan v(cid:228)ite neuvoston perustelujen riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myydest(cid:228) oli oikeutettu. Kantelija pit(cid:228)ytyi kantelunsa asiasis(cid:228)ll(cid:246)ss(cid:228). (1) Asia T-174/95, Svenska Journalistf(cid:246)rbundet (Tidningen Journalis- ten) vastaan neuvosto, tuomio 17. kes(cid:228)kuuta 1998, 66 kohta. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/105 2. 4 Mit(cid:228) tuli asiakirjoihin (cid:148)Asylum/8418(cid:148) ja (cid:148)Racism/7141(cid:148), lausunnossaan vedonneensa virheellisesti neuvosto totesi 4 artiklan 1 kohtaan, jonka sijasta olisi pit(cid:228)nyt soveltaa 4 artiklan 2 kohtaa. Edell(cid:228) mainittujen oikeusasiamiehen havaintojen valossa neuvoston on siis harkittava asiakirjoi- hin tutustumisen kielt(cid:228)mist(cid:228) uudelleen 4 artiklan 2 koh- dan mukaan. 3. 4 artiklan 2 kohdan mukainen velvoite verrata etuja vastauksessa alkuper(cid:228)iseen asiakirjoihin tutustumista koskevaan pyynt(cid:246)(cid:246)n Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 7 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)- jonka pyynt(cid:246) r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n nimenomaisesti, ett(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)j(cid:228)lle, asian uudelleen k(cid:228)sittelyst(cid:228) ev(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, annetaan tietoa mahdolli- suudesta kannella oikeusasiamiehelle. Oikeusasiamiehen kriitti- nen huomautus merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) neuvoston olisi tarkastel- tava uudelleen hakijan 2. huhtikuuta 1996 esitt(cid:228)mi(cid:228) pyynt(cid:246)j(cid:228) asian uudelleen k(cid:228)sittelyst(cid:228) ja my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) oikeus tutustua pyydettyihin asiakirjoihin, jollei voida soveltaa jotakin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen 93/731/EY 4 artiklaan sis(cid:228)ltyvist(cid:228) poikkeuksista. Koska on neuvoston teht(cid:228)v(cid:228) toteuttaa t(cid:228)m(cid:228) suositus ja ilmoittaa tulok- sesta kantelijalle, oikeusasiamies lopetti asian k(cid:228)sittelyn. Oikeusasiamies pani merkille, ett(cid:228) neuvosto oli my(cid:246)nt(cid:228)- nyt, ett(cid:228) jos se vetoaa 4 artiklan 2 kohtaan, sen pit(cid:228)isi ver- rata asiaankuuluvia etuja my(cid:246)s alkuper(cid:228)isen asiakirjoihin tutustumista koskevan pyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228). Neuvosto oli my(cid:246)s my(cid:246)nt(cid:228)nyt, ett(cid:228) se oli velvollinen osoittamaan alku- per(cid:228)isess(cid:228) perusteita koskevassa selvityksess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kysei- nen vertaaminen oli suoritettu. Oikeusasiamies ei siksi katsonut tarpeelliseksi jatkaa t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)itteen tutkimista. 3. 5. 3 EUROOPAN KOMISSIO ITOIZIN PATO: KOMISSIO EI KATSONUT J˜SENVALTION RIKKONEEN DIREKTIIVI˜ (cid:151) RIITT˜M˜TT(cid:214)M˜T PERUSTELUT P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 472/6. 3. 96/XP/ES/PD Euroopan komissiota vas- taan 4. Neuvoston asiakirjarekisteri Kantelu Koska neuvosto oli ilmeisesti perustamassa asiakirjarekis- teri(cid:228), oikeusasiamies jatkaa ei katsonut t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)itteen tutkimista. tarpeelliseksi Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta on annettava seuraavat kriittiset huomautukset: 1. Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) neuvosto oli tulkinnut v(cid:228)(cid:228)rin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 3 artiklan 2 kohtaa ja ett(cid:228) se ei voi- nut t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa vedota t(cid:228)h(cid:228)n artiklaan hyl(cid:228)tess(cid:228)(cid:228)n osia asiakirjoihin liittyvist(cid:228) kantelijan pyynn(cid:246)ist(cid:228). 3 artiklan 2 kohdan termi (cid:148)toistuvat pyynn(cid:246)t(cid:148) ei sis(cid:228)ll(cid:228) saman henki- l(cid:246)n eri asiakirjoja koskevia pyynt(cid:246)j(cid:228), eik(cid:228) artiklaa my(cid:246)s- k(cid:228)(cid:228)n voi tulkita siten ett(cid:228) sen piiriin kuuluisivat kaikki pyynn(cid:246)t, jotka koskevat eritt(cid:228)in suurta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) asiakirjoja. On kuitenkin muistettava, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on korkein auktoriteetti yhteis(cid:246)n oikeuden merkityksen ja tulkinnan suhteen. 2. Ev(cid:228)tess(cid:228)(cid:228)n asiakirjoihin tutustumisen (cid:148)Schoolchild- ren/5143(cid:148) ja (cid:148)Cirea/1452(cid:148) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 4 artiklan 2 kohdan perusteella neuvosto viittasi yleislinjaan, jonka mukaan asiakirjojen julkistaminen voisi vahingoittaa asia- kirjojen sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)vi(cid:228) keskusteluja. T(cid:228)m(cid:228) yleislinja ei varmistaa, antanut sovelsiko neuvosto oikein 4 artiklan 2 kohtaa. Oikeusasia- mies katsoi siksi, ett(cid:228) neuvosto oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt noudattamatta vaatimusta kertoa kantelijalle t(cid:228)sm(cid:228)lliset syyt, jotka saivat neuvoston tekem(cid:228)(cid:228)n sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) julkistaminen vahingoittaisi sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoa. oikeusasiamiehelle mahdollisuuksia Maaliskuussa 1996 Espanjan Greenpeace ja Cordinadora de Itoiz -yhdistys kantelivat oikeusasiamiehelle komissiota vastaan. My(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) kirjeenvaihdossa B. nimettiin edustamaan kante- lijoita. Kantelussa v(cid:228)itettiin, ett(cid:228) komissio ei ollut varmistanut, ett(cid:228) Espanjan viranomaisten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s rakentaa patoallas Itoiziin (Navarra, Espanja) oli direktiivin 85/337/ETY ja direktiivin 79/409/ETY mukainen. Kantelu koski sek(cid:228) komission tapaa k(cid:228)sitell(cid:228) B:n valitusta sille ett(cid:228) komission arviota t(cid:228)st(cid:228) valituk- sesta. Vuonna 1990 Espanjan yleisten t(cid:246)iden ministeri hyv(cid:228)ksyi pato- altaan rakentamiseen Itoiziin. Hanke oli ilmeisen suuri, koska veden alle j(cid:228)isi 11 500 000 neli(cid:246)metrin suuruinen alue, jolloin vedenkeruukapasiteetiksi muodostuisi 418 hm3. Kantelijat katsoivat, ett(cid:228) Espanjan viranomaiset eiv(cid:228)t rakennus- suunnitelman hyv(cid:228)ksymiseen johtaneissa menettelyiss(cid:228)(cid:228)n olleet noudattaneet 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1985 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 85/337/ETY tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkei- den ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista (1). Lis(cid:228)ksi yhdistykset katsoivat, ett(cid:228) hanke rikkoi 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annet- tua neuvoston direktiivi(cid:228) 79/409/ETY luonnonvaraisten lintu- jen suojelusta (2). Ensimm(cid:228)isen direktiivin osalta kantelijat katsoivat, ett(cid:228) Espan- jan viranomaiset eiv(cid:228)t olleet suorittaneet asianmukaista ymp(cid:228)- rist(cid:246)vaikutusten arviointia. Toisen direktiivin osalta yhdistykset esittiv(cid:228)t seuraavaa: direktiivin 79/409/ETY tavoitteena on luon- nonvaraisten lintujen suojelu, ja sen 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (2) EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1. C 300/106 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 j(cid:228)senvaltioiden on luotava erityisi(cid:228) suojelualueita. 4 artiklan 4 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)J(cid:228)senvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuilla suojelualueilla elinymp(cid:228)rist(cid:246)jen pilaantu- misen tai huonontumisen sek(cid:228) lintuihin vaikuttavien h(cid:228)iri(cid:246)iden est(cid:228)miseksi, jos h(cid:228)iri(cid:246)t vaikuttaisivat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti t(cid:228)m(cid:228)n artiklan tavoitteisiin. J(cid:228)senvaltioiden on my(cid:246)s n(cid:228)iden suojelualueiden ulko- puolella pyritt(cid:228)v(cid:228) est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n elinymp(cid:228)rist(cid:246)jen pilaantuminen ja huonontuminen. (cid:148) Kantelijayhdistykset katsoivat, ett(cid:228) Espanjan viranomaiset olivat rikkoneet t(cid:228)t(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) sellaisena kuin sit(cid:228) on tulkittu Euroo- pan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), erityisesti yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen 28. helmikuuta 1991 asiassa C-57/89, komissio vastaan Saksa (1), antamassa tuomiossa. Tuomiossaan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si mahdollisuudesta pienent(cid:228)(cid:228) direktiivin 4 artiklan 4 kohdan mukaisia erityisi(cid:228) suojelualueita. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin totesi: (cid:148)Direktiivin [4 artiklan 4 kohdan] tulkinta perustuu lis(cid:228)ksi joh- danto-osan yhdeks(cid:228)nteen kappaleeseen, jossa korostetaan sit(cid:228) eri- tyist(cid:228) huomiota, jota direktiiviss(cid:228) kiinnitet(cid:228)(cid:228)n erityisiin suojelutoi- jotka koskevat liitteess(cid:228) I lueteltujen lintujen elin- menpiteisiin, ymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228), jotta taataan niiden eloonj(cid:228)(cid:228)minen ja lis(cid:228)(cid:228)ntyminen levinneisyysalueillaan. T(cid:228)st(cid:228) aiheutuu, ett(cid:228) erityisten suojelualuei- den laajuuden pienent(cid:228)minen voi tulla kyseeseen vain poikkeuksel- lisin perustein. (cid:148)Haluan t(cid:228)ten ilmoittaa Teille, ett(cid:228) komissio p(cid:228)(cid:228)tti 30. marras- kuuta 1994 pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kokouksessa lopettaa Itoizin patoallas- hankkeesta esitt(cid:228)m(cid:228)nne valituksen k(cid:228)sittelyn. Valitus rekister(cid:246)itiin komission viralliseen valitusrekisteriin numerolla P/4758/92. Oheistan espanjankielisen version lehdist(cid:246)tiedotteesta, kaisemista komissio piti lopettamista koskeva p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s selitet(cid:228)(cid:228)n. jonka jul- tarpeellisena ja jossa asian k(cid:228)sittelyn Haluaisin todeta, ett(cid:228) k(cid:228)sitelty(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) Teid(cid:228)n ett(cid:228) asiasta vas- taavien viranomaisten toimittaman aineiston komission yksik(cid:246)t eiv(cid:228)t pystyneet toteamaan yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)lain rikkomista, koska saatavissa olleiden tietojen perusteella ei voitu todistaa, ett(cid:228) hankkeella olisi ollut merkitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n luontotyyp- pien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta annetussa direktiiviss(cid:228) 92/43/ETY tarkoitetulla tavalla. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa komissio saattoi vain p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) asian k(cid:228)sittelyn lopettamisesta. Kiit(cid:228)n Teit(cid:228) kiinnostuksesta, jota Te ja edustamanne elimet (Na- varran alueen kunnat Valle de L(cid:243)nguida, Aoiz, Valle de Artze ja Oroz-Beztelu sek(cid:228) Junta General del Valle de Aezcoa ja Coordina- dora de Itoiz) olette osoittaneet ymp(cid:228)rist(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) ja suoje- lua kohtaan. Kunnioittavasti [- -](cid:148) seuraavaa lehdist(cid:246)tiedotteessa Edell(cid:228) mainitussa komission perusteluista, jotka koskivat asian k(cid:228)sittelyn lopetta- mista: todettiin Perustelujen on vastattava yleist(cid:228) etua, joka on t(cid:228)rke(cid:228)mpi kuin direktiivin ekologisen tavoitteen edustama yleinen etu. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) direktiivin 2 artiklassa tarkoitetut edut, eli taloudelliset ja virkistykseen liittyv(cid:228)t vaatimukset, eiv(cid:228)t tule kysymykseen. (cid:148) jossa tutkittiin oliko lopettanut menettelyn, (cid:148)Komissio on juuri luonnonvaraisia lintuja koskevaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) mahdollisesti rikottu Navarran alueella Espanjassa. Yhdistysten mukaan patoallas pienent(cid:228)isi erityisi(cid:228) suojelualueita ja Espanjan viranomaiset rakentaisivat patoaltaan ainoastaan taloudellisista syist(cid:228). Siten ne pitiv(cid:228)t patoaltaan rakentamista yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n vastaisena. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten yhdistykset sek(cid:228) jotkut kunnat, joihin pato- altaan rakentaminen vaikutti, valittivat asiasta Euroopan komis- siolle, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti varmistaa yhteis(cid:246)n oikeuden noudattami- nen. Valituksen tekij(cid:228)t esittiv(cid:228)t komissiolle huomattavan m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n n(cid:228)kemyst(cid:228)(cid:228)n tukevaa aineistoa. Komissio ilmoitti valituksen johdosta tekem(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) 21. joulukuuta 1994 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Kirjeess(cid:228) todettiin: (1) Kok. 1991, s. I-883 (ns. Leybucht-asia). My(cid:246)hemmin kantelijat viit- tasivat my(cid:246)s elokuuta 1993 asiassa tuomioon 2. C-355/90, komissio vastaan Espanja, Kok. 1993, s. I-4221 (ns. San- toæa-asia). erityisesti Komissio puuttui asiaan, kun sille oli esitetty valitus, jossa v(cid:228)itet- tiin, ett(cid:228) hanke vaikuttaisi kahteen alueeseen (Sierra de Artxuba y jotka oli alun perin suojeltu Zariquieta ja Montes de Areta), luonnonvaraisten direktiivin 79/409/ETY mukaisesti. Komissio k(cid:228)ytti valituksen tarkastelun perustana enimm(cid:228)kseen luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)i- mist(cid:246)n ja kasviston suojelusta annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 92/43/ETY, joka 5. kes(cid:228)kuuta 1994 l(cid:228)htien korvasi vuoden 1979 direktiivin alkuper(cid:228)iset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. suojelusta annetun lintujen Komissio on tutkinut asiaa vuoropuhelun ja kumppanuuden hen- gess(cid:228) sek(cid:228) toisaalta Espanjan viranomaisten ett(cid:228) toisaalta valituk- sen tekij(cid:246)iden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluryhmien kanssa. Komission yksik(cid:246)t tutustuivat lukuisiin hankkeen vaikutuksia koskeviin tutki- muksiin sek(cid:228) vierailivat kyseisill(cid:228) alueilla. Kaikille osapuolille annettiin mahdollisuus tuoda esiin n(cid:228)kemyksens(cid:228) Madridissa 25. lokakuuta 1994 j(cid:228)rjestetyss(cid:228) kuulemistilaisuudessa. Tutkimuksessa pystyttiin varmistamaan padon ymp(cid:228)rist(cid:246)lle ai- heuttamat vaikutukset, ja siin(cid:228) voitiin todeta, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) vaikutuk- set eiv(cid:228)t ole vuoden 1992 direktiiviss(cid:228) tarkoitetulla tavalla mer- kitt(cid:228)vi(cid:228). Koska todisteita yhteis(cid:246)n oikeuden rikkomisesta ei ole, komissio on lopettanut asian k(cid:228)sittelyn. (cid:148) 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/107 Yhdistykset pitiv(cid:228)t t(cid:228)t(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) ep(cid:228)tyydytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228), kun ne otti- vat huomioon omat ponnistelunsa sek(cid:228) komissiolle esitt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) huomattavan aineiston. Ne katsoivat erityisesti, ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut heid(cid:228)n v(cid:228)itteisiins(cid:228), jotka koskivat direktiivej(cid:228) 85/337/ETY ja 79/409/ETY, ja ett(cid:228) komission viittaus direktii- viin 92/43/ETY oli virheellinen, koska direktiivi ei ollut tullut voimaan hankkeen ajankohtana. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten valituksen tekij(cid:228)t kantelivat asiasta oikeusasiamiehelle. Kantelun oheen oli liitetty huomattavasti aineistoa, mukaan luettuna Espanjan lin- tutieteellisen yhdistyksen laatimat raportit, joissa todettiin, ett(cid:228) lintujen el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kyseisell(cid:228) Itoizin hanke vaikuttaisi vakavasti alueella. Hein(cid:228)kuussa 1994 Espanjan viranomaiset esittiv(cid:228)t ensimm(cid:228)iset asiakirjat, jotka koskivat Navarran hydrologiaa ja joissa esitet- tiin muiden pyydettyjen tietojen esitt(cid:228)mist(cid:228) koskeva aikataulu. Komission j(cid:228)sen Paleokrassas pyysi 25. hein(cid:228)kuuta 1994 minis- teri Borrellia lykk(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n pysyvien t(cid:246)iden k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228) Itoi- zissa siihen asti kunnes asia oli ratkaistu. Ministeri hyv(cid:228)ksyi t(cid:228)m(cid:228)n pyynn(cid:246)n 3. elokuuta 1994 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ja ty(cid:246)t seisoivat my(cid:246)s silloin, kun asian k(cid:228)sittely lopetettiin 30. mar- raskuuta 1994. Espanjan viranomaiset esittiv(cid:228)t 21. syyskuuta 1994 t(cid:228)ydelliset asiakirjat, jotka koskivat hankkeen eritt(cid:228)in t(cid:228)r- keit(cid:228) yleisi(cid:228) etuja, tutkittuja vaihtoehtoja sek(cid:228) hankkeen vaiku- tuksia luonnonvaraisiin lintuihin. Espanjan viranomaiset esitti- v(cid:228)t 4. lokakuuta 1994 asiakirjan direktiivin 92/43/ETY mukai- sesti tarjottavista korvauksista. Tutkimus Komission lausunto Lausunnossaan komissio totesi yhteenvetona seuraavaa tavasta, jolla se oli k(cid:228)sitellyt valitusta: valitus esitettiin hein(cid:228)kuussa l(cid:228)hetettiin syyskuussa 1992. 1992 ja vastaanottoilmoitus Samaan aikaan komissio pyysi valituksen tekij(cid:246)ilt(cid:228) lis(cid:228)tietoja. Komissio pyysi Espanjan viranomaisilta tietoja 26. marraskuuta 1992. Koska Espanjan viranomaisilta ei saatu vastausta, komis- sio l(cid:228)hetti muistutuksen 4. helmikuuta 1993. Espanjan viran- omaiset vastasivat pyynt(cid:246)(cid:246)n 14. toukokuuta 1993. Asiasta kes- kusteltiin sitten perusteellisesti Madridissa 3. maaliskuuta 1994 j(cid:228)rjestetyss(cid:228) kokouksessa, johon osallistui komission ja Espan- jan viranomaisten edustajia. N(cid:228)iden keskustelujen j(cid:228)lkeen Espanjan viranomaiset l(cid:228)hettiv(cid:228)t komissiolle t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) tietoja 21. huhtikuuta 1994. Poliittisella tasolla asiasta keskusteltiin Luxemburgissa 8. kes(cid:228)- kuuta 1994. Keskusteluun osallistuivat komission j(cid:228)sen Paleok- rassas, Espanjaa edustanut ministeri Borrell, Espanjaa edustanut valtiosihteeri Narbona sek(cid:228) Navarran aluehallituksen puheen- johtaja Alli. T(cid:228)ss(cid:228) kokouksessa Espanjan viranomaiset korosti- vat hankkeeseen liittyv(cid:228)(cid:228) yleist(cid:228) etua ja tarjosivat luontotyyp- pien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdan mukaisia korvaavia toimenpiteit(cid:228). Komission yksik(cid:246)iden edustajat vierailivat Itoizissa 23. kes(cid:228)- kuuta 1994. Vierailun p(cid:228)(cid:228)tteeksi komission edustajat pyysiv(cid:228)t Espanjan paikallis- ja keskushallinnolta tietoja ja asiakirjoja. He pyysiv(cid:228)t erityisesti perusteita sille, ett(cid:228) hankkeessa oli kyse erit- t(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)st(cid:228) yleisest(cid:228) edusta, sek(cid:228) analyysej(cid:228), jotka koskivat vaihtoehtoisia paikkoja ja alueita, joita oli harkittu ennen Itoi- zin patoaltaan rakentamisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). Lis(cid:228)ksi he pyysiv(cid:228)t tietoja kasteluhankkeista sek(cid:228) muodollista lupausta siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset arvioitaisiin perusteellisesti, ja ett(cid:228) j(cid:228)rjestett(cid:228)isiin kaikille osapuolille avoin keskustelu, jossa k(cid:228)sitelt(cid:228)isiin korvaavia alueita. Espanjan viranomaiset j(cid:228)rjestiv(cid:228)t 25. lokakuuta 1994 komis- sion aloitteesta Madridissa Itoizin hanketta koskevan kuulemis- tilaisuuden. Kaikki asiasta kiinnostuneet saivat osallistua, ja he puolustivat tai vastustivat hanketta innokkaasti. Televisio, leh- dist(cid:246) ja muut tiedotusv(cid:228)lineet seurasivat tapahtumaa. Kantelija- yhdistys (cid:148)Coordinadora de Itoiz(cid:148) ja sen edustajat olivat my(cid:246)s l(cid:228)sn(cid:228) keskustelussa ja osallistuivat siihen. Kuulemistilaisuuden j(cid:228)lkeen komission yksik(cid:246)t laativat lopullisen kertomuksen. Mit(cid:228) tuli kantelijoiden v(cid:228)itteisiin direktiivin 85/337/ETY rikko- misesta, komissio totesi, ett(cid:228) Espanjan viranomaiset olivat teh- neet ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnin. Direktiivi(cid:228) 79/409/ETY koskevan syyt(cid:246)ksen osalta komissio totesi, ett(cid:228) se oli tarkastellut kantelua direktiivin 4 artiklan 4 kohdan n(cid:228)k(cid:246)kulmasta. J(cid:228)senvaltioille tuolla s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksell(cid:228) asete- tut velvollisuudet oli kuitenkin 5. kes(cid:228)kuuta 1994 l(cid:228)htien kor- vattu direktiivin 92/43/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksill(cid:228). Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on erityis- ten suojelutoimien alueilla ryhdytt(cid:228)v(cid:228) tarpeellisiin toimenpitei- jotta estet(cid:228)(cid:228)n luontotyyppien ja lajien elinymp(cid:228)rist(cid:246)jen siin, heikentyminen sek(cid:228) niit(cid:228) lajeja koskevat h(cid:228)iri(cid:246)t, joita varten alueet on osoitettu, siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuin n(cid:228)m(cid:228) h(cid:228)iri(cid:246)t voisivat olla merkitt(cid:228)vi(cid:228). Direktiivin 6 artiklan 3 kohdassa todetaan, ett(cid:228) kaikki sellaiset jotka eiv(cid:228)t liity suoranaisesti alueen hankkeet on arvioitava, k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tai ole sen kannalta tarpeellisia, mutta saattavat vai- kuttaa t(cid:228)h(cid:228)n alueeseen merkitt(cid:228)v(cid:228)sti joko erikseen tai yhdess(cid:228) muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa. Direktiivin 6 artiklan 4 kohdassa todetaan, ett(cid:228) jos hanke vai- kutusten arvioinnin kielteisest(cid:228) tuloksesta huolimatta on kui- tenkin toteutettava eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)n yleisen edun kannalta pakottavista syist(cid:228), mukaan lukien sosiaaliset tai taloudelliset syyt, j(cid:228)senvaltion on ryhdytt(cid:228)v(cid:228) kaikkiin tarvittaviin korvaaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, ett(cid:228) direktiivin 3 artiklalla perustetun Natura 2000:n yleinen kokonaisuus s(cid:228)ilyy yhten(cid:228)i- sen(cid:228). C 300/108 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 N(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten perusteella komissio totesi, ett(cid:228) oli pidett(cid:228)v(cid:228) kielteisen(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) noin 6 % yhdest(cid:228) kyseess(cid:228) olevista alueista j(cid:228)isi Itoiz-hankkeen vuoksi veden alle. Komission yksik(cid:246)iden laatiman teknisen raportin mukaan oli kuitenkin vaikea m(cid:228)(cid:228)rit- t(cid:228)(cid:228), voitaisiinko t(cid:228)t(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) direktiiviss(cid:228) 92/43/ETY tarkoitetulla tavalla (cid:148)merkitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228)(cid:148). Siksi komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt olla k(cid:228)yn- nist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) rikkomismenettely(cid:228) Espanjaa vastaan. Kantelijoiden huomautukset t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ennen 3. hein(cid:228)kuuta 1988, vrt. yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen tuomio asiassa (cid:148)Grosskrotzenburg(cid:148) (1). Vuonna 1989 k(cid:228)ynnistettiin kuitenkin Itoizin hankkeen ymp(cid:228)- rist(cid:246)vaikutusten arviointi, ja se saatiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuonna 1990 julkisten kuulemisten j(cid:228)lkeen. Vuonna 1992 tehtiin lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s hankkeen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta, ja vuonna 1993 k(cid:228)ynnistettiin valmisteluty(cid:246)t. Siksi ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi oli komission mielest(cid:228) suoritettu, ja esitetyt todisteet osoittivat, ett(cid:228) hankkeen vaikutus ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, mukaan luet- tuna suojeltavat linnut, oli riitt(cid:228)v(cid:228)sti arvioitu. Huomautuksissaan kantelijat korostivat erityisesti, ett(cid:228) komissio ei ollut viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n selitt(cid:228)nyt heille riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla, miksi komissio oli katsonut, ett(cid:228) Espanja oli noudattanut asianmukai- sesti sill(cid:228) direktiivien 85/337/ETY ja 79/409/ETY mukaisesti olevia velvollisuuksia. Kantelijoiden mukaan komissiolla ei ollut oikeutta arvioida hanketta direktiivin 92/43/ETY valossa, koska se ei ollut voimassa, kun hanke k(cid:228)ynnistettiin. Heid(cid:228)n mieles- t(cid:228)(cid:228)n oli selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) hanke oli direktiivin 79/409/ETY vastainen. V(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)nkin voitiin todeta, ett(cid:228) yksi erityinen suojelualue pie- nenisi ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei tapahtuisi yleiseen etuun liittyvist(cid:228) syist(cid:228), jotka ovat t(cid:228)rke(cid:228)mm(cid:228)t kuin (cid:148)kuin direktiivin ekologisen tavoitteen edustama yleinen etu(cid:148), vrt. yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tuomio edell(cid:228) mainitussa Leybucht-asiassa. Kantelijat liittiv(cid:228)t huomau- tuksiinsa asiakirjoja, jotka osoittivat, ett(cid:228) komission yksik(cid:246)t oli- vat er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa pit(cid:228)neet hanketta direktiivin 79/409/ETY vastaisena. Direktiivin 79/409/ETY osalta komission yksik(cid:246)t totesivat tut- kimusten alkuvaiheessa, ett(cid:228) Itoizin hankkeen vaikutukset lin- tuihin ja elinymp(cid:228)rist(cid:246)ihin voisivat olla merkitt(cid:228)vi(cid:228) ja siten direktiivin 4 artiklan 4 kohdan vastaisia. Niiden johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset kuitenkin muuttuivat, kun ne arvioivat Espanjan viranomaisten toimittamia tietoja ja Madridissa j(cid:228)rjestetyn kuulemistilaisuuden yhteydess(cid:228) koottuja lis(cid:228)tietoja. Asiaa arvioitiin sittemmin direk- tiivin 92/43/ETY valossa, koska t(cid:228)m(cid:228) direktiivi korvasi direk- tiivin 79/409/ETY 4 artiklan 4 kohdan 5. kes(cid:228)kuuta 1994 lukien. Huomautuksissaan komission toisesta lausunnosta kantelijat pit(cid:228)ytyiv(cid:228)t kantelussaan. Lis(cid:228)tutkimukset P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Tutkittuaan komission lausunnon ja kantelijoiden huomautuk- set oikeusasiamies otti yhteytt(cid:228) komissioon. H(cid:228)n pyysi komis- siota selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisemmin, miksi se oli todennut, ett(cid:228) Espanjan viranomaiset olivat noudattaneet niill(cid:228) direktii- vien 85/337/ETY ja 79/409/ETY mukaisesti olevia velvolli- suuksia. Toisessa lausunnossaan komissio totesi p(cid:228)(cid:228)osin seuraavaa: 1. Kantelussa tuotiin esiin kysymys siit(cid:228), k(cid:228)sittelik(cid:246) komissio asianmukaisella tavalla kantelijoiden komissiolle alun perin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) valitusta. 2. Mit(cid:228) tuli komission tapaan tarkastella alkuper(cid:228)ist(cid:228) valitusta, komission selvityksen ja kantelijoiden toimittamien asiakir- jojen pohjalta ei ilmennyt seikkoja, jotka olisivat osoitta- neet k(cid:228)sittelyn olleen virheellinen. Mit(cid:228) tuli direktiiviin 85/337/ETY, Espanjan yleisten t(cid:246)iden ministeri(cid:246) hyv(cid:228)ksyi (cid:148)Navarran kanavaksi(cid:148) kutsutun kastelu- hankkeen joulukuussa 1961. Itoizin patoallasta koskeva ensim- m(cid:228)inen hanke hyv(cid:228)ksyttiin vuonna 1977. Itoizin hankkeen t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano hyv(cid:228)ksyttiin vuonna 1985. Molempia hankkeita muutettiin my(cid:246)hemmin niin ett(cid:228) julkisen kuulemisen tulokset ja vedentarvetta koskevat uudet arviot tulevat otetuiksi huo- mioon. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa olisi vaikea perustella, ett(cid:228) asiaan voi- taisiin soveltaa direktiivi(cid:228) 85/337/ETY, joka oli pit(cid:228)nyt panna 3. Mit(cid:228) tuli perusteluihin, jotka komissio on esitt(cid:228)nyt johto- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksilleen, oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komission ja kantelijoiden v(cid:228)lill(cid:228) oli yksi keskeinen kiistanaihe. Se koski sit(cid:228), oliko komissio esitt(cid:228)nyt riitt(cid:228)v(cid:228)t perusteet, jotka liittyiv(cid:228)t kanteli- joiden v(cid:228)itteeseen siit(cid:228), ett(cid:228) Itoizin hanke oli direktiivin 79/409/ETY vastainen, ja ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) rikkomista ei voitu kor- jata direktiivill(cid:228) 92/43/ETY, joka ei ollut voimassa kysei- sen(cid:228) ajankohtana. (1) Tuomio 11. elokuuta 1995, asia C-431/92, Kok. 1995, s. I-2189. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/109 4. Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto perustelee tekem(cid:228)ns(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla kansalaisil- le. Oikeusasiamies tutki omasta aloitteestaan (1) vuonna 1997 komission hallinnollisia menettelyj(cid:228) sen k(cid:228)sitelless(cid:228) valituksia j(cid:228)senvaltioiden mahdollisista yhteis(cid:246)n oikeuden rikkomuksista. Vastauksessaan oikeusasiamiehelle tuolloin komissio sitoutui esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n valituksen tekij(cid:246)ille perustelut silloin, kun se toteaa, ett(cid:228) rikkomista ei ole tapahtunut. 5. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelijat olivat johdon- mukaisesti v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) Itoizin hanke oli direktiivin 79/409/ETY vastainen ja ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) rikkomista ei voitaisi korjata direktiivill(cid:228) 92/43/ETY, joka ei ollut voimassa kysei- sen(cid:228) ajankohtana. Oli my(cid:246)s ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut t(cid:228)h(cid:228)n v(cid:228)itteeseen alkuper(cid:228)isess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n, jonka perustelut olivat siten riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tehty ennen komission sitoumusta edell(cid:228) mainitussa oli asiassa 303/97/PD. Komissio j(cid:228)tti kuitenkin vastaamatta v(cid:228)itteeseen asianmukaisella tavalla my(cid:246)s t(cid:228)st(cid:228) kantelusta antamissaan lausunnoissa; siten oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio ei pystynyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)vi(cid:228) perusteluja, ja t(cid:228)m(cid:228) oli kat- sottava hallinnolliseksi ep(cid:228)kohdaksi. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Huomaa: Oikeusasiamiehen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen j(cid:228)lkeen espanjalaisissa lehdiss(cid:228) on kerrottu, ett(cid:228) komissio on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) Itoizin patoa koskevat tutkimuksensa uudelleen. KIISTA TUTKIMUSSOPIMUKSESTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 768/26. 7. 96/CP/UK/IJH Euroopan komissiota vastaan Kantelu P. kanteli oikeusasiamiehelle hein(cid:228)kuussa 1996 tutkimussopi- muksesta, joka oli tehty h(cid:228)nen oman yrityksens(cid:228) LWL:n, kah- den kumppaniyrityksen (toinen portugalilainen ja toinen kreik- kalainen) ja komission kesken. Kantelun mukaan komission PO VI i) tahallaan turmelemaan hankkeen levitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) siit(cid:228) pyrki v(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) tietoja; ii) pid(cid:228)tti aiheettomasti sopimuksen mukaisen loppumaksun; Kantelun johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta on esitett(cid:228)v(cid:228) seuraava kriittinen huomautus: iii) k(cid:228)ytti ep(cid:228)oikeudenmukaista kulujen kirjaamismenettely(cid:228) alentaakseen maksettavaa loppusummaa. Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio perustelee tekem(cid:228)ns(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla kansalaisille. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelijat olivat johdonmu- kaisesti v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) Itoizin hanke oli direktiivin 79/409/ETY vastainen ja ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) rikkomista ei voitaisi korjata direktiivill(cid:228) 92/43/ETY, joka ei ollut voimassa kyseisen(cid:228) ajankohtana. Oli my(cid:246)s ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut t(cid:228)h(cid:228)n v(cid:228)ittee- seen alkuper(cid:228)isess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n, jonka perustelut olivat siten riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t. Kyseinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli tehty ennen kuin komissio sitoutui esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n valitusten tekij(cid:246)ille perustelut tapauksissa, joissa se totesi, ett(cid:228) rikkomista ei ollut tapahtunut. Komissio j(cid:228)tti kuitenkin vastaamatta v(cid:228)itteeseen asianmukaisella tavalla my(cid:246)s siten oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio ei pystynyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)vi(cid:228) peruste- luja, ja t(cid:228)m(cid:228) oli katsottava hallinnolliseksi ep(cid:228)kohdaksi. t(cid:228)st(cid:228) kantelusta antamissaan lausunnoissa; Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) kohta koski menettelyj(cid:228) menneisyydes- s(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeus- asiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. (1) Asia 303/97/PD, k(cid:228)sitelty vuosikertomuksessa 1997, jakso 3. 7. Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) sopimuksen mukaan komission oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) maksaa puolet hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vist(cid:228) kustannuksista 1 050 000 ecun yl(cid:228)rajaan asti. LWL vastasi kaikkien asiakirjojen toimittamisesta komissiolle kaikkien sopimuspuolten puolesta. Lausunto jatkui: (cid:148)Mahdollinen maksettava erotus voidaan suorittaa vasta kahden kuukauden kuluttua konsolidoidun kustannuslaskelman ja viimei- simm(cid:228)n teknisen kertomuksen, asiakirjan tai muun sopimuksessa vaaditun seikan hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) (21 artiklan 2 kohdan c alakoh- ta, liite II). Sopimus on siten voimassa siihen asti, kunnes komission sopi- muksen mukaisesti vaatimat tiedot on esitetty (13 artikla, liite II), tai viimeiseen komission suorittamaan maksuun asti, sen mukaan C 300/110 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 kumpi tapahtuu my(cid:246)hemmin. T(cid:228)m(cid:228)n ajan kuluessa sek(cid:228) kahden vuoden ajan sopimuksen p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228) lukien komissiolla on tilintarkastustarkoituksia varten oikeus saada tutustua kaikkeen kyseiseen kirjanpitoaineistoon ja tarvittaessa vaatia t(cid:228)llaisten asia- kirjatodisteiden luovuttamista (39 artikla, liite II). Sopimuksen liitteess(cid:228) II asetettujen (cid:146)yleisten ehtojen(cid:146) 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti [- -] koordinoiva sopimuspuoli voi siten katsoa, ett(cid:228) se vapautuu vel- voitteistaan, jos komissio ei ole esitt(cid:228)nyt mit(cid:228)(cid:228)n huomautuksia viimeisimmist(cid:228) kertomusluonnoksista kahden kuukauden kuluessa niiden vastaanotosta. Liitteen II 6 artikla ei kuitenkaan velvoita komissiota suoritta- maan maksuja tietyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa. Kyseinen 6 artikla sis(cid:228)ltyy liitteen II osaan A, joka koskee vain t(cid:246)iden toteutusta ja liittyy sopimuspuolten velvoitteisiin ty(cid:246)n teknisen toiminnan osal- ta. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komission henkil(cid:246)kunta totesi, ett(cid:228) heill(cid:228) ei ollut syyt(cid:228) ep(cid:228)ill(cid:228) sit(cid:228), oliko tehty ty(cid:246) hankkeen tavoitteiden mukaista. (cid:148) Komission lausunnossa esitettiin my(cid:246)s seuraavaa: i) LWL:lle suoritettiin nelj(cid:228) maksua, ja sit(cid:228) kehotettiin v(cid:228)lit- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n oikeat summat muille kumppaneille. ii) Hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vist(cid:228) maksuista esitettyjen laskelmien pohjalta maksettavana on 47 967 ecun erotus, josta 14 370 kuu- luu LWL:lle. vii) Marraskuussa 1995 LWL l(cid:228)hetti komissiolle taloudelliset ja menolaskelmat hankkeen kolmannelta kertomukset vuodelta ja koko hankkeen keston ajalta. Komission pyy- detty(cid:228) useita kertoja lis(cid:228)tietoja konsolidoidun menolaskel- man korjattu versio l(cid:228)hetettiin vuoden 1996 toukokuun puoliv(cid:228)liss(cid:228). Tuohon menness(cid:228) portugalilaisen ja kreikka- laisen kumppanin konsolidoituja kertomuksia ei kuiten- kaan viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n ollut l(cid:228)hetetty komissiolle. viii) Edell(cid:228) esitettyjen kohtien iii) ja iv) valossa komissio p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) hanketta olisi vastedes pidett(cid:228)v(cid:228) (cid:148)ep(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228)(cid:148) hank- keena, jota oli syyt(cid:228) tutkia l(cid:228)hemmin. Komissio omaksui siten varovaisen kannan ja p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) lis(cid:228)maksujen suorit- taminen ei ollut aiheellista. ix) x) LWL:n p(cid:228)(cid:228)toimipaikassa suoritettiin 5. hein(cid:228)kuuta 1996 jonka yhteydess(cid:228) LWL ei pystynyt esitt(cid:228)- tilintarkastus, m(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)vi(cid:228) asiakirjoja, erityisesti henkil(cid:246)st(cid:246)menoja osoittavia palkkaliuskoja. Komissio kutsui portugalilaisen kumppanin ja LWL:n kokoukseen 11. hein(cid:228)kuuta 1996 tilanteen selvitt(cid:228)miseksi. Portugalilainen kumppani ei voinut osallistua. Kokouk- sessa komissio pyysi useita kertoja LWL:(cid:228)(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n puuttuvat asiakirjatodisteet. LWL kuitenkin katsoi, ett(cid:228) sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 6 artiklan 5 kohta merkitsiv(cid:228)t, ett(cid:228) se oli vapautettu sopimusvelvoit- teistaan, ja vaati, ett(cid:228) komission olisi suoritettava loppu- maksu. xi) Komission petosten vastainen yksikk(cid:246) UCLAF oli k(cid:228)ynnis- t(cid:228)nyt tutkimuksen, koska LWL ei ollut kyennyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjanpitotositteita menovaatimustensa tueksi. iii) LWL ilmoitti komissiolle 17. elokuuta 1995, ett(cid:228) Tenerif- fan viranomaiset olivat toukokuussa 1994 p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neet, ett(cid:228) hanke oli laiton. Kantelijan huomautukset iv) Portugalilainen kumppani ilmoitti komissiolle 31. elo- kuuta 1995, ett(cid:228) se ei ollut saanut LWL:lt(cid:228) 16 088 ecun summaa toisen vuoden ty(cid:246)st(cid:228). Portugalilainen kumppani my(cid:246)s mainitsi, ett(cid:228) sen tieteellinen k(cid:228)sitys poikkesi LWL:n k(cid:228)sityksest(cid:228), ja toi esiin hankkeen teknisi(cid:228) muutoksia, joita se piti merkitt(cid:228)vin(cid:228). v) Komissio j(cid:228)rjesti 27. marraskuuta 1995 kaikkien kolmen osapuolen kanssa tapaamisen, jossa vahvistettiin, ett(cid:228) LWL:n piti jatkaa teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n hankkeen tieteellisen(cid:228) koordinoijana. Huomautuksissaan kantelija totesi seuraavaa: i) LWL esitti sopimuksessa vaaditut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)lliset edistymis- kertomukset ja loppukertomuksen ajoissa. Komissio ei koskaan esitt(cid:228)nyt huomautuksia kertomuksista tai ilmoit- tanut tarvitsevansa pitemm(cid:228)n ajan huomautusten esitt(cid:228)- mist(cid:228) varten. Siten komission katsotaan hyv(cid:228)ksyneen ker- tomukset sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan b ja c alakoh- dan mukaisesti, ja LWL on vapautettu sopimusvelvoitteis- taan 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti. vi) Tilattuaan riippumattoman asiantuntijan lausunnon ja saa- tuaan sen hein(cid:228)kuussa 1996 komissio hyv(cid:228)ksyi hank- keesta esitetyt tieteelliset raportit. ii) Kolmannen vuoden kertomus ja konsolidoitu kertomus esitettiin komissiolle marras- ja joulukuussa 1995. Komis- siosta 18. huhtikuuta 1996 faksatussa kirjeess(cid:228) pyydettiin 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/111 tekem(cid:228)(cid:228)n konsolidoituun kustannuslaskelmaan tietty kor- jaus ja todettiin, ett(cid:228) komissio oli tutkinut kertomuksen ja hyv(cid:228)ksynyt sen ja ett(cid:228) maksu suoritettaisiin heti kun tie- teelliset kertomukset oli hyv(cid:228)ksytty. lista, kun kyseess(cid:228) oli pieni ryhm(cid:228), joka ty(cid:246)skenteli kah- dessa ja toisinaan kolmessa tai nelj(cid:228)ss(cid:228) maassa saman- aikaisesti. Niiden sijasta esitettiin ty(cid:246)p(cid:228)iv(cid:228)kirjat, jotka sis(cid:228)l- siv(cid:228)t p(cid:228)ivitt(cid:228)isen kirjanpidon henkil(cid:246)iden l(cid:228)sn(cid:228)olosta sek(cid:228) muita yksityiskohtia. iii) Komissio rikkoi sopimusta, kun se ei suorittanut sopimuk- sen 21 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaista loppu- maksua kahden kuukauden kuluessa oletetusta hyv(cid:228)ksymi- sest(cid:228). x) 11. hein(cid:228)kuuta 1996 pidettyyn kokoukseen osallistui kah- deksan komission virkamiest(cid:228) ja P. Kysymyksiin komis- sion tavasta k(cid:228)sitell(cid:228) sopimusta ei vastattu. iv) Komissio pyysi ensimm(cid:228)isen kerran t(cid:228)smennyst(cid:228) edisty- miskertomuksiin 24. toukokuuta 1996. T(cid:228)smennys toimi- tettiin 25. toukokuuta 1996, mutta komissio ei vahvista- nut vastaanottoa. Lis(cid:228)tutkimukset v) Komissio kielt(cid:228)ytyi asiaa selitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tai neuvoja esitt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) antamasta LWL:lle mahdollisuutta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sopimuk- sessa suotuja mahdollisuuksia siirt(cid:228)(cid:228) kustannuksia luok- kien v(cid:228)lill(cid:228). Komissio kielt(cid:228)ytyi erityisesti hyv(cid:228)ksym(cid:228)st(cid:228) LWL:n ehdotusta, jotka oli alun perin arvioitu nimikkeeseen (cid:148)kestokulutustarvikkeet(cid:148), kohdeltaisiin (cid:148)kulutustarvikkeina(cid:148), mik(cid:228) heijastaisi niiden todellista luonnetta kustannuksina, jotka poistettiin hank- keen kuluessa. jonka mukaan kustannuksia, vi) Hankkeen toisen vuoden loppuun menness(cid:228) oli selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) portugalilainen kumppani ei aikonut huolehtia velvol- lisuuksistaan. LWL ilmoitti t(cid:228)st(cid:228) suullisesti komissiolle ja sai suulliset ohjeet siit(cid:228), ett(cid:228) sen ensisijaisena teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oli saavuttaa tulokset sopimuksen 2 artiklan mukaisesti; siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin sopimuksen saajat vapauttamaan sopimuksen laiminly(cid:246)v(cid:228)t sopimuskumppanit teht(cid:228)vist(cid:228)(cid:228)n. vii) 27. marraskuuta 1995 pidetyss(cid:228) kokouksessa (katso edell(cid:228) komission lausunnon kohta v)) sovittiin, ett(cid:228) kukin kump- pani l(cid:228)hett(cid:228)isi vastedes kertomuksensa suoraan komissiolle ja ett(cid:228) komissio suorittaisi j(cid:228)ljell(cid:228) olevat maksut suoraan kullekin kumppanille k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) LWL:(cid:228)(cid:228) v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)n(cid:228). viii) Komission kuvaus 5. hein(cid:228)kuuta 1996 j(cid:228)rjestetyst(cid:228) tarkas- tuksesta esitti tapahtuman karkeasti v(cid:228)(cid:228)rin. Tarkastajat joita he eiv(cid:228)t voineet totesivat kolme v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) seikkaa, hyv(cid:228)ksy(cid:228). Kahdessa tapauksessa LWL katsoi, ett(cid:228) kyseiset seikat olivat hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228), ja se pyysi komissiolta selvi- tyst(cid:228) 8. hein(cid:228)kuuta 1996. Vastausta ei saatu. Kolmas seikka oli lasku yritykselt(cid:228), joka takasi sopimuksen toimit- tamisen seuraavana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) komissiolle Brysseliin, mutta sit(cid:228) ei voitu hyv(cid:228)ksy(cid:228), koska se oli p(cid:228)iv(cid:228)tty p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) ennen sopimuksen alkamista. Asiaa tutkittuaan oikeusasiamies piti lis(cid:228)tutkimuksia tarpeellisi- na. H(cid:228)n kirjoitti komissiolle ja pyysi saada tiet(cid:228)(cid:228): 1. a) perustelut, joiden vuoksi komissio kielt(cid:228)ytyi hyv(cid:228)ksy- joiden mukaan tiettyj(cid:228) kustan- m(cid:228)st(cid:228) LWL:n ehdotuksia, nuksia olisi pidett(cid:228)v(cid:228) sopimuksen mukaan hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vin(cid:228), ja b) oliko n(cid:228)m(cid:228) perustelut toimitettu LWL:lle; 2. mink(cid:228) oikeudellisen perustan nojalla komissio katsoi, ett(cid:228) asian taloudellisten seikkojen suhteen ei voitu edisty(cid:228) ennen kuin kantelija ja muut sopimuskumppanit esitt(cid:228)isiv(cid:228)t tiettyj(cid:228) tietoja. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) oikeusasiamies viittasi komission kantelijalle 18. huhtikuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjeeseen; 3. oliko UCLAF:n tutkimukset saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, ja jos oli, mik(cid:228) oli niiden tulos. Komission vastaus Vastauksessaan kysymykseen 1 a) komissio viittasi LWL:lle osoittamaansa lis(cid:228)tiedusteluun. Kysymyksen 1 b) osalta se tote- si, ett(cid:228) perustelut oli ilmoitettu P:lle sek(cid:228) tarkastuksessa ett(cid:228) Brysseliss(cid:228) 11. hein(cid:228)kuuta 1996 pidetyss(cid:228) kokouksessa. Vastauksessaan kysymykseen 2 komissio totesi, ett(cid:228) portugali- laisen kumppanin konsolidoitu kustannuslaskelma, joka oli vii- meinen sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukai- sesti vaadittu asiakirja, oli saatu 25. marraskuuta 1996. Pelk(cid:228)s- t(cid:228)(cid:228)n 21 artiklan 2 kohdan c alakohdan pohjalta maksu olisi suorittaa viimeist(cid:228)(cid:228)n tammikuussa 1997. N(cid:228)in ei pit(cid:228)nyt kuitenkaan ollut tapahtunut, koska komissio oli esitt(cid:228)nyt hein(cid:228)kuussa 1996 lis(cid:228)tiedustelun, johon ei viel(cid:228) ollut saatu vas- tausta. ix) Tarkastajat pyysiv(cid:228)t my(cid:246)s n(cid:228)hd(cid:228)kseen hankkeen parissa ty(cid:246)skentelev(cid:228)n henkil(cid:246)st(cid:246)n tuntilistat, jotka projektip(cid:228)(cid:228)lli- k(cid:246)n piti allekirjoittaa ja varmentaa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kuukausit- tain. T(cid:228)llainen kirjanpito ei ollut k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llist(cid:228) tai aiheel- Lis(cid:228)ksi komissio oli pyyt(cid:228)nyt P:t(cid:228) todistamaan summat, joita h(cid:228)n v(cid:228)itti siirt(cid:228)neens(cid:228) kumppaneilleen, mutta t(cid:228)m(cid:228) ei ollut teh- C 300/112 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 nyt niin. Komissio viittasi my(cid:246)s lausuntonsa kohdassa viii) mai- nittuun (cid:148)varovaiseen kantaan(cid:148). Vastauksessaan 12. marraskuuta 1997 komissio ilmoitti oikeus- asiamiehelle, ett(cid:228) UCLAF ei en(cid:228)(cid:228) vaatinut LWL:(cid:228)(cid:228) toimittamaan asiakirjojen kopioita; oli p(cid:228)(cid:228)tetty suorittaa paikalla tarkastus, ja P:lle oli ilmoitettu t(cid:228)st(cid:228). Vastauksessaan kysymykseen 3 komissio totesi, ett(cid:228) UCLAF:n tutkimukset jatkuivat. Kantelijan lis(cid:228)huomautukset Lis(cid:228)huomautuksissaan P. totesi, ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut kysymykseen 1 a), ja h(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n sen vastaus kohtaan 1 b) oli virheellinen. Vastauksesta kysymykseen 2 P. v(cid:228)itti ett(cid:228) kaikki asiakirjat oli toimitettu erikseen komission ohjeiden mukaisesti 27. marraskuuta 1995 pidetyn kokouksen j(cid:228)lkeen. H(cid:228)n oheisti my(cid:246)s kopiot portugalilaiselle kumppanille osoite- tuista pankkisiirroista, jotka h(cid:228)n oli kopioinut komissiolle jo 24. toukokuuta 1996. Mit(cid:228) tulee UCLAF:(cid:228)(cid:228)n, P. viittasi oikeusasiamiehelle hein(cid:228)- kuussa 1997 v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) kirjeenvaihtoon. UCLAF oli pyy- t(cid:228)nyt h(cid:228)nt(cid:228) toimittamaan hankkeen taloudellisen ja hallinnolli- ilmoittanut sen kirjanpidon t(cid:228)ydelliset UCLAF:lle pit(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) kopioida kohtuuttomana tuhansia asiakirjoja, koska LWL:ll(cid:228) ei ollut palkattua henkil(cid:246)s- t(cid:246)(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)t(cid:228). H(cid:228)n oli ehdottanut sen sijasta tarkastusta paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) sopimuksen 39 artiklan mukaisesti. kopiot. H(cid:228)n oli vaatimusta Sopimuskiistan osalta komission vastauksessa todettiin, ett(cid:228) komission oli kunkin jakson maksua varten l(cid:228)hetett(cid:228)v(cid:228) LWL:lle kirje, joka sis(cid:228)lsi rahoitustaulukon, jossa esitettiin sek(cid:228) esitetyt kulut ett(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)t kulut sek(cid:228) selvitys mahdollisista erois- ta. Komissio totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) oikeudellinen perusta sille, ett(cid:228) se ei viel(cid:228) ollut suorittanut loppuerotusta, oli se, ett(cid:228) komissio ei viel(cid:228) ollut hyv(cid:228)ksynyt LWL:n lopullista kustannuslaskelmaa. joka kiisti komission Komission kirje v(cid:228)litettiin kantelijalle, ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio oli sopimuskiistasta esitt(cid:228)m(cid:228)t seikat turmella hankkeen ilmoittamalla muille kiinnostu- p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt neille osapuolille, ett(cid:228) hanke oli teknisesti ja taloudellisesti ep(cid:228)- onnistunut. Oli siten ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelussa ei voitu p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) sovintoratkai- suun. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Oikeusasiamiehen tutkimusten ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten laajuus Oikeusasiamiehen pyrkimys sovintoratkaisuun 1. 1 U C L A F : n t u t k i m u s Oikeusasiamies kirjoitti 8. syyskuuta 1997 komissiolle tarkoi- tuksenaan pyrki(cid:228) kantelussa sovintoratkaisuun. Oikeusasiamies korosti, ett(cid:228) asiassa esitettyjen todisteiden poh- jalta kantelija ei ilmeisesti ollut saanut vastausta v(cid:228)itteeseens(cid:228), jonka mukaan UCLAF:n vaatimus kirjanpidon kopioiden toi- mittamisesta oli kohtuuton, eik(cid:228) ehdotukseensa siit(cid:228), ett(cid:228) UCLAF voisi vaihtoehtoisesti suorittaa paikalla tarkastuksen. Oikeusasiamies ehdotti komissiolle, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) joko muuttaisi vaatimustaan tai perustelisi, miksi oli v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) kiinni vaatimuksesta kopioida kaikki asiakirjat. Oikeusasiamies kiinnitti kirjeess(cid:228)(cid:228)n huomiota my(cid:246)s siihen, ett(cid:228) komissio ei ollut toimittanut oikeusasiamiehelle t(cid:228)m(cid:228)n pyy- t(cid:228)mi(cid:228) tietoja syist(cid:228), miksi kustannuksia ei voitu hyv(cid:228)ksy(cid:228). Oikeusasiamiehen tutkimukset eiv(cid:228)t my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n olleet vakuutta- neet h(cid:228)nt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) komissio pystyi esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n johdonmukai- sen selonteon siit(cid:228), miksi se uskoi, ett(cid:228) sen n(cid:228)kemys sopimuk- sesta oli perusteltu. H(cid:228)n ehdotti, ett(cid:228) komissio tarkistaisi kan- taansa sopimuksen mukaisesti maksettavaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n ja sen suorittamiseen UCLAF:n tutkimusten tulosten mukaisesti. 1. 1. 1 Pyrkiess(cid:228)(cid:228)n sovintoratkaisuun oikeusasiamies korosti komissiolle, ett(cid:228) kantelija ei ilmeisesti ollut saanut vas- tausta v(cid:228)itteeseens(cid:228), jonka mukaan UCLAF:n vaatimus kirjanpidon kopioiden toimittamisesta oli kohtuuton, eik(cid:228) ehdotukseensa siit(cid:228), ett(cid:228) UCLAF voisi vaihtoehtoi- sesti suorittaa paikalla toteutettavan tarkastuksen. 1. 1. 2 Vastauksessaan komissio ilmoitti oikeusasiamiehelle, ett(cid:228) UCLAF ei en(cid:228)(cid:228) vaatinut LWL:(cid:228)(cid:228) toimittamaan asiakirjo- jen kopioita ennen paikalla suoritettavaa tarkastusta. Komissio oli siten ilmeisesti ratkaissut t(cid:228)m(cid:228)n oikeusasia- miehen esiin ottaman seikan tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. 1. 2 K a n t e l u n s o p i m u s y h t e y s 1. 2. 1 Kantelun taustalla olevan sopimuksen 11 artiklan 1 koh- dan mukaan sopimukseen sovelletaan Englannin ja Walesin lakia. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/113 1. 2. 2 Monet j(cid:228)senvaltioiden kansallisen tason oikeusasiamiehet eiv(cid:228)t k(cid:228)sittele sopimusriitoja joko kansallisen sopimus- tai siksi, ett(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yleisen luonteen vuoksi sopimusriidat on nimenomaisesti j(cid:228)tetty oikeusasia- miest(cid:228) koskevassa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) h(cid:228)nen toimivaltansa ulkopuolelle. 2. 1. 3 Oikeusasiamiehen tutkimuksessa ei tullut ilmi todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun komissio oli saanut riippu- mattoman asiantuntijan raportin joka oli poistanut sen ep(cid:228)ilykset hankkeen tieteellisist(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohdista, komis- sion virkamiehet olisivat esitt(cid:228)neet raportin kanssa risti- riitaisia lausuntoja. 1. 2. 3 Kuten vuosikertomuksessa 1995 todettiin, osa Euroopan oikeusasiamiehen teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) on auttaa v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n oi- keudenk(cid:228)ynneist(cid:228) syntyv(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) sovintorat- kaisuja ja tekem(cid:228)ll(cid:228) suosituksia, jotka tekev(cid:228)t oikeusk(cid:228)- sittelyn tarpeettomaksi. Euroopan oikeusasiamies k(cid:228)sitte- sopimussuhteista lee siksi kanteluja, aiheutuvia hallinnollisia ep(cid:228)kohtia. jotka koskevat 2. 1. 4 Oikeusasiamies ei siten todennut hallinnollista ep(cid:228)kohtaa kantelun t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa. 2. 2 S o p i m u k s e n m u k a i s e n l o p p u m a k s u n p i d (cid:228) t - t (cid:228) m i n e n 1. 2. 4 Oikeusasiamies ei kuitenkaan pyri selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, onko jompikumpi osapuoli rikkonut sopimusta. T(cid:228)t(cid:228) kysy- myst(cid:228) voitaisiin k(cid:228)sitell(cid:228) tehokkaasti ainoastaan toimi- valtaisessa tuomioistuimessa, jolla olisi mahdollisuus kuulla osapuolten argumentit kyseisest(cid:228) kansallisesta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) ja arvioida mahdollisista kiistanalaisista asiakysymyksist(cid:228) esitettyj(cid:228) todisteita. 2. 2. 1 LWL teki johdonmukaisesti komissiolle selv(cid:228)ksi n(cid:228)ke- myksens(cid:228), ett(cid:228) se oli vapautettu sopimusvelvoitteistaan ja ett(cid:228) komission olisi pit(cid:228)nyt suorittaa loppumaksu sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukai- sesti. 1. 2. 5 On kuitenkin hyv(cid:228)n hallintotavan mukaista, ett(cid:228) jos jul- kinen viranomainen joutuu yksityisen osapuolen kanssa sopimusriitaan, sen pit(cid:228)isi aina pysty(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n oi- keusasiamiehelle johdonmukainen selvitys toimintansa oikeudellisesta perustasta ja selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, miksi se pit(cid:228)(cid:228) sopimukseen liittyv(cid:228)(cid:228) kantaansa perusteltuna. 2. Asiakysymykset 2. 1 V (cid:228) i t e , e t t (cid:228) P O V I p y r k i t u r m e l e m a a n h a n k k e e n t a r k o i t u k s e l l i s e s t i 2. 1. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) PO VI pyrki tarkoituksellisesti tur- melemaan hankkeen levitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) siit(cid:228) virheellisi(cid:228) tietoja. Vaikka komissio ei nimenomaisesti torjunut t(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228), se kuitenkin k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kiisti v(cid:228)itteen lausunnossa ja erityisesti selityksess(cid:228) siit(cid:228), miksi se luokitteli hankkeen (cid:148)ep(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)ksi(cid:148). 2. 2. 2 Lausunnossaan ja vastauksessaan oikeusasiamiehen lis(cid:228)- tiedusteluun komissio ei selv(cid:228)sti tuonut esiin n(cid:228)kemys- t(cid:228)(cid:228)n sopimustilanteesta. Vastauksessaan oikeusasiamie- hen pyrkimyksiin p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) sovintoratkaisuun komissio selitti, ett(cid:228) oikeudellinen perusta sille, ett(cid:228) loppumaksua ei ollut suoritettu, oli se, ett(cid:228) komissio ei viel(cid:228) ollut hyv(cid:228)ksynyt LWL:n lopullista kustannuslaskelmaa. Hyv(cid:228)k- symisen pid(cid:228)tt(cid:228)misen perusteeksi komissio ilmoitti, ett(cid:228) kantelija ei ollut toimittanut taloudellisia tietoja, joita se pyysi hein(cid:228)kuussa 1996. 2. 2. 3 Kun otetaan huomioon komission nykyinen kanta, oli harhaanjohtavaa, ett(cid:228) komissio l(cid:228)hetti kantelijalle 18. huhtikuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyn kirjeen, jossa se pyysi teke- m(cid:228)(cid:228)n konsolidoituun kustannuslaskelmaan tietyn kor- jauksen ja totesi, ett(cid:228) maksu suoritettaisiin heti kun tie- teelliset kertomukset oli hyv(cid:228)ksytty. T(cid:228)llaisen kirjeen voitiin katsoa merkitsev(cid:228)n konsolidoidun kustannuslas- kelman ep(cid:228)suoraa hyv(cid:228)ksymist(cid:228) sill(cid:228) ehdolla, ett(cid:228) siihen tehtiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty korjaus. 2. 3 K u s t a n n u s t e n k (cid:228) s i t t e l y k i r j a n p i d o s s a l o p - p u m a k s u n a l e n t a m i s e k s i 2. 1. 2 Lausuntonsa mukaan komissio pyysi riippumattoman asiantuntijan lausuntoa kun se oli perehtynyt portugali- laisen kumppanin toimittamiin tietoihin. Saatuaan asian- tuntijan lausunnon hein(cid:228)kuussa 1996 komissio katsoi voivansa hyv(cid:228)ksy(cid:228) tieteelliset raportit, jotka sille oli esi- tetty kuten sopimuksen mukaan kuului. Komissio totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) komission henkil(cid:246)kunta oli tehnyt sen johto- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) heill(cid:228) ei ollut syyt(cid:228) ep(cid:228)ill(cid:228), oliko tehty ty(cid:246) hankkeen tavoitteiden mukaista. 2. 3. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio kielt(cid:228)ytyi asiaa selitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tai neuvoja esitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) sallimasta kustannusten siirtoa luokkien v(cid:228)lill(cid:228) sopimuksen mukaisesti. Huomautuksis- saan komission lausunnosta kantelija v(cid:228)itti erityisesti, ett(cid:228) komissio oli kielt(cid:228)ytynyt hyv(cid:228)ksym(cid:228)st(cid:228) ehdotusta, jonka mukaan kustannuksia, jotka oli alun perin arvioitu nimikkeeseen (cid:148)kestokulutustarvikkeet(cid:148), kohdeltaisiin (cid:148)ku- lutustarvikkeina(cid:148). C 300/114 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 2. 3. 2 Oikeusasiamiehen lis(cid:228)tiedusteluun komissio totesi, ett(cid:228) tiettyjen kustannusten hyv(cid:228)ksymiskelvotto- perustelut muudelle oli ilmoitettu kantelijalle tarkastuksen yhtey- dess(cid:228) ja kokouksessa Brysseliss(cid:228) 11. hein(cid:228)kuuta 1996. Kantelija nimenomaisesti kiisti t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)itteen. Huomau- tuksissaan komission lausunnosta h(cid:228)n esitti selonteon tarkastuksesta ja liitti oheen 11. hein(cid:228)kuuta 1996 pide- tyn kokouksen p(cid:246)yt(cid:228)kirjat. Molemmat asiakirjat v(cid:228)litet- tiin komissiolle, joka ei esitt(cid:228)nyt kumoavia todisteita. 2. 3. 3 Sovintoratkaisuun pyrkiess(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamies kiinnitti huomiota siihen, ett(cid:228) komissio ei ollut toimittanut oi- jotka koskivat kus- keusasiamiehelle pyydettyj(cid:228) tietoja, tannusten hyv(cid:228)ksymiskelvottomuuden syit(cid:228). Vastaukses- saan komissio totesi, ett(cid:228) se l(cid:228)hetti kunkin jakson mak- sua varten LWL:lle kirjeen, joka sis(cid:228)lsi rahoitustaulukon, jossa esitettiin sek(cid:228) esitetyt kulut ett(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)t kulut, sek(cid:228) selvityksen mahdollisista eroista. Komissio liitti vastaukseensa kopiot kirjeist(cid:228)(cid:228)n kantelijalle, jotka oli p(cid:228)iv(cid:228)tty 4. hein(cid:228)kuuta 1994, 14. maaliskuuta 1995 ja 8. elokuuta 1995. Oikeusasiamies ei kuitenkaan saa- joihin kirjeiss(cid:228) viitat- nut kopioita rahoitustaulukoista, tiin. 2. 3. 4 Koska komissio ei suostunut kantelijan pyynt(cid:246)(cid:246)n siirt(cid:228)(cid:228) kustannuksia luokkien v(cid:228)lill(cid:228), hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vien menojen osuus laski, jolloin komission osuus laski alle puoleen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa komission olisi pit(cid:228)- nyt perustella kielt(cid:228)ytymisens(cid:228) kantelijalle. Perustelut olisi my(cid:246)s pit(cid:228)nyt esitt(cid:228)(cid:228) oikeusasiamiehelle, kun h(cid:228)n sit(cid:228) pyysi. Komissio ei toimittanut perusteluja oikeus- asiamiehelle, vaikka h(cid:228)n pyysi niit(cid:228) toistamiseen. Oi- keusasiamies teki siten sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) komissio ei ollut perustellut kantelijalle kunnolla, miksi se hylk(cid:228)si t(cid:228)m(cid:228)n ehdotuksen, ett(cid:228) kustannuksia jotka oli alun perin arvioitu nimikkeeseen (cid:148)kestokulutustarvikkeet(cid:148) kohdeltai- siin (cid:148)kulutustarvikkeina(cid:148). kuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyn kirjeen, jossa pyydettiin tekem(cid:228)(cid:228)n konsolidoituun kustannuslaskelmaan tietty korjaus ja todet- tiin, ett(cid:228) maksu suoritettaisiin heti kun tieteelliset kerto- mukset oli hyv(cid:228)ksytty. T(cid:228)llaisen kirjeen voitiin katsoa mer- kitsev(cid:228)n ep(cid:228)suoraa hyv(cid:228)ksymist(cid:228) sill(cid:228) ehdolla, ett(cid:228) siihen tehtiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty kor- jaus. kustannuslaskelman konsolidoidun 2. Koska komissio kielt(cid:228)ytyi kantelijan pyynn(cid:246)st(cid:228), joka koski kustannusten siirtoa luokkien v(cid:228)lill(cid:228), hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vien meno- jen osuus laski, jolloin komission osuus laski alle puoleen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa komission olisi pit(cid:228)nyt esitt(cid:228)(cid:228) kantelijalle perusteet kielt(cid:228)ytymiselle. Perustelut olisi my(cid:246)s pit(cid:228)nyt esitt(cid:228)(cid:228) pyynn(cid:246)st(cid:228) oikeusasiamiehelle. Komis- sio ei toimittanut perusteluja oikeusasiamiehelle, vaikka h(cid:228)n pyysi niit(cid:228) toistamiseen. Oikeusasiamies teki siten sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) komissio ei ollut perustellut kanteli- jalle kunnolla, miksi se hylk(cid:228)si t(cid:228)m(cid:228)n ehdotuksen, ett(cid:228) kus- tannuksia jotka oli alun perin arvioitu nimikkeeseen (cid:148)kesto- kulutustarvikkeet(cid:148) kohdeltaisiin (cid:148)kulutustarvikkeina(cid:148). 3. Kantelijan ja komission v(cid:228)lisen kiistan kysymykset liittyv(cid:228)t sopimusvelvoitteisiin. Oikeusasiamies ei voi ratkaista, onko jompikumpi osapuoli rikkonut sopimusta. Siten ei ollut aiheellista, ett(cid:228) oikeusasiamies esitt(cid:228)(cid:228) asiassa suositusluon- noksia, vaikka h(cid:228)nen pyrkimyksens(cid:228) sovintoratkaisuun ei onnistunut. Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) kyseiseen sopimuk- seen sovellettiin Englannin ja Walesin lakia ja ett(cid:228) yhteis(cid:246)- jen tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta sopimus- riidoissa (11 artiklan 1 kohta; liite II, 12 artikla). Siten molemmilla osapuolilla oli mahdollisuus vied(cid:228) kiistanalaiset asiat yhteis(cid:246)n laink(cid:228)ytt(cid:246)elimiin. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset KILPAILULAINS˜˜D˜NT(cid:214): V˜ITE TOIMENPITEIDEN JA KIRJEENVAIHTOON VASTAAMISEN LAIMINLY(cid:214)NNIST˜ Oikeusasiamiehen tutkimuksen perusteella oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) ei ollut todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) komission virkamiehet olivat esitt(cid:228)neet kertomuksen kanssa ristiriitaisia lausuntoja komission saatua riippumattoman asiantuntijan kertomuksen, joka poisti sen ep(cid:228)ilykset hankkeen tieteellisist(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohdista. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 774/29. 7. 96/ELR/UK/IJH/OV Euroopan komis- siota vastaan Oikeusasiamiehen oli kuitenkin teht(cid:228)v(cid:228) seuraavat kriittiset huo- mautukset: Kantelu 1. Kun otetaan huomioon komission nykyinen kanta, oli har- haanjohtavaa, ett(cid:228) komissio l(cid:228)hetti kantelijalle 18. huhti- R. kanteli Euroopan oikeusasiamiehelle hein(cid:228)kuussa 1996 ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio (p(cid:228)(cid:228)osasto IV) ei ollut k(cid:228)sitellyt asianmu- kaisesti h(cid:228)nen valitustaan, jossa syytettiin saksalaisia ja it(cid:228)valta- laisia pienoisrautateiden valmistajia siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) rajoittivat kilpailua tekem(cid:228)ll(cid:228) yksinedustussopimuksia. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/115 Kantelija kirjoitti pienoisrautateiden (lelujen) v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaan ja eri- puolesta. T(cid:228)m(cid:228) toimi Pohjois-Walesissa (Iso-Britannia) koistui Saksasta, It(cid:228)vallasta, Ranskasta ja Italiasta tuotaviin tuot- teisiin. Kantelija kirjoitti 3. elokuuta 1994 Euroopan parlamen- tin j(cid:228)sen Joe Wilsonille, joka v(cid:228)litti komissiolle valituksen. Siin(cid:228) saksalaisia ja it(cid:228)valtalaisia pienoisrautateiden valmistajia syytet- tiin kilpailun rajoittamisesta, kun n(cid:228)m(cid:228) tekiv(cid:228)t yksinedustusso- pimuksia. H(cid:228)n valitti erityisesti siit(cid:228), ett(cid:228) saksalaiset ja it(cid:228)valta- laiset valmistajat nimittiv(cid:228)t Yhdistyneen kuningaskunnan mark- kinoille yhden maahantuojan/jakelijan, mink(cid:228) vuoksi Yhdisty- neen kuningaskunnan j(cid:228)lleenmyyjille myyt(cid:228)vien tuotteiden hinnat olivat huomattavasti kalliimmat kuin esimerkiksi saksa- laisten j(cid:228)lleenmyyjien maksamat hinnat. Komissio vastasi 12. tammikuuta 1995, pahoitteli viivytyst(cid:228) ja totesi, ett(cid:228) valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n kirjeen sis(cid:228)ll(cid:246)n perusteella kilpai- lulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaiset toimenpiteet eiv(cid:228)t vaikuttaneet tar- tyytyv(cid:228)inen komission vastaukseen peellisilta. T(cid:228)m(cid:228) ei ollut vaan kirjoitti uudelleen 23. tammikuuta 1995 ja sai samanlai- sen vastauksen 1. helmikuuta 1995. H(cid:228)n kirjoitti j(cid:228)lleen 28. huhtikuuta ja 31. lokakuuta 1995 ja sai vastauksen 9. marras- kuuta 1995. Vastauksissaan komissio pyysi valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)(cid:228) antamaan yksityiskohtaisempia tietoja kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen v(cid:228)ite- tyst(cid:228) rikkomisesta ja erityisesti tietoja yrityksist(cid:228), jotka olivat mukana v(cid:228)itetyiss(cid:228) sopimattomissa kilpailutoimissa. Valituksen tekij(cid:228) l(cid:228)hetti lopuksi kolme uutta kirjett(cid:228) 21. marraskuuta 1995 sek(cid:228) 29. maaliskuuta ja 23. toukokuuta 1996, mutta h(cid:228)n ei saanut vastausta. Komission pyydetty(cid:228) yksityiskohtaisempia tietoja valituksen tekij(cid:228) oheisti 21. marraskuuta 1995 l(cid:228)hett(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) kirjeeseen niiden saksalaisten ja it(cid:228)valtalaisten valmista- jien nimet, jotka k(cid:228)yttiv(cid:228)t yksinedustussopimuksia. Kun kantelija ei saanut vastausta viimeisiin kirjeisiins(cid:228), h(cid:228)n kanteli hein(cid:228)kuussa 1996 oikeusasiamiehelle siit(cid:228), ett(cid:228) komis- sio: 1. ei ryhtynyt saksalaiset rajoittivat kilpailua; toimenpiteisiin h(cid:228)nen valitettuaan siit(cid:228), ett(cid:228) ja it(cid:228)valtalaiset pienoisrautateiden valmistajat V(cid:228)itteeseen, ett(cid:228) valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n kirjeisiin ei ollut vastattu, komissio totesi, ett(cid:228) se oli hiljattain vastannut 23. toukokuuta 1996 l(cid:228)hetettyyn kirjeeseen. Se liitti lausuntoonsa kopion t(cid:228)st(cid:228) 28. marraskuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyst(cid:228) vastauksesta sek(cid:228) valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n vastineesta. Mit(cid:228) tuli v(cid:228)itteeseen, ett(cid:228) komissio ei ollut ryhtynyt toimiin kil- pailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen rikkomisen vuoksi, komissio totesi, ett(cid:228) PO IV k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) tutkimukset vain silloin, kun esitet(cid:228)(cid:228)n asianmukai- sesti perusteltu valitus jostakin asiasta, joka on yhteydess(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kohtiin. Komissio totesi, ett(cid:228) valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n kuvailemat olosuhteet eiv(cid:228)t viitanneet siihen, ett(cid:228) kil- pailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) olisi rikottu. T(cid:228)m(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n nimennyt kyseisi(cid:228) yrityksi(cid:228) vaan esitti ainoastaan yleisluontoisia poliittisia v(cid:228)itteit(cid:228). Komissio kuitenkin lis(cid:228)si, ett(cid:228) jos valituksen tekij(cid:228) esitt(cid:228)isi muodollisen valituksen, jossa kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten rikko- mus yksil(cid:246)it(cid:228)isiin, se k(cid:228)sittelisi sit(cid:228) asetuksissa N:o 17 ja 99 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen menettelyjen mukaisesti. rajoittavien sopimusten Komissio totesi, ett(cid:228) oli useita syit(cid:228), joiden vuoksi PO IV ei voi- nut antaa valituksen tekij(cid:228)lle enemp(cid:228)(cid:228) apua. Koska valituksen tekij(cid:228) ei ollut esitt(cid:228)nyt yksityiskohtia, jotka olisivat voineet joh- taa mahdollisten paljastumiseen, komissio totesi, ett(cid:228) kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ei ollut rikottu, koska kaikilla tavarantoimittajilla on t(cid:228)ysi oikeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yksinmyyji(cid:228) Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa tai muualla. Komissio totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) yksityiskohtaisten tietojen puuttuessa se ei voinut p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tutkimuksen tekemisest(cid:228) itse paikalla, ja ett(cid:228) j(cid:228)rjestel- m(cid:228)llinen tutkimus, jossa kaikille yhteis(cid:246)n pienoisrautateiden valmistajille ja tukkumyyjille esitett(cid:228)isiin muodolliset tieduste- lut, ei ollut perusteltu, koska asian taloudellinen merkitys oli pieni, mink(cid:228) valituksen tekij(cid:228) my(cid:246)nsi. Komissio kiinnitti eri- tyist(cid:228) huomiota siihen, ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228) oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt vali- tuksensa ohessa kopion komission 3. syyskuuta 1986 anta- masta tiedonannosta, joka koski merkitykselt(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) sopi- muksia, mik(cid:228) osoitti h(cid:228)nen olevan tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei tavallisesti puuttunut t(cid:228)llaisiin tapauksiin. Lopuksi komissio totesi, ett(cid:228) koska asia n(cid:228)ytti koskevan pienoisrautateiden kaup- paa v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan tasolla, vaikutus j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan oli joka tapauksessa ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)inen. 2. ei vastannut h(cid:228)nen kirjeisiins(cid:228). Kantelijan huomautukset Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle marraskuussa 1996. Komissio esitti seuraavaa. Kantelija torjui komission lausunnon ja pyysi tutkimaan kante- lussaan esitetyt kysymykset perusteellisesti. H(cid:228)n v(cid:228)itti niiden olevan tosiasioita eik(cid:228) yleisi(cid:228) havaintoja. H(cid:228)n huomautti erityi- sesti, ett(cid:228) vaihtoehtoista toimitusl(cid:228)hdett(cid:228) ei ole ja ett(cid:228) n(cid:228)in luo- daan monopoli, ja toisti, ett(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan j(cid:228)l- leenmyyjien on maksettava liikaa muihin maihin verrattuna. H(cid:228)n totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) h(cid:228)n ei voinut toimittaa todisteita rajoitta- vista kauppasopimuksista murtautumatta toimittajien/valmista- jien tiloihin saadakseen t(cid:228)llaisia tietoja. C 300/116 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. V(cid:228)ite, ett(cid:228) komissio ei ryhtynyt toimenpiteisiin valituksen johdosta yksinedustussopimuksia. Kun valituksen tekij(cid:228) ei ollut saa- nut vastausta komissiolta maaliskuuhun 1996 menness(cid:228), h(cid:228)n kirjoitti kaksi muuta kirjett(cid:228), joissa h(cid:228)n pyysi kohte- liaasti vastaamaan h(cid:228)nen 21. marraskuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)t- tyyn ensimm(cid:228)iseen kirjeeseens(cid:228). Komissio ilmoitti vastan- neensa n(cid:228)ihin kirjeisiin 28. marraskuuta 1996. 1. 1 Kantelijan mukaan komission olisi pit(cid:228)nyt ryhty(cid:228) toimen- piteisiin h(cid:228)nen esitetty(cid:228)(cid:228)n valituksen, jossa h(cid:228)n syytti sak- salaisia ja it(cid:228)valtalaisia pienoisrautateiden valmistajia kil- pailun rajoittamisesta. Komissio totesi, ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228) ei esitt(cid:228)nyt riitt(cid:228)v(cid:228)sti yksityiskohtaisia tietoja, jotta se voisi k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) tutkimukset. 2. 2 Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) valituk- sen esitt(cid:228)jien kirjeisiin komission hallinnolle vastataan kohtuullisen ajan kuluessa. T(cid:228)m(cid:228) vaatimus on sit(cid:228)kin tar- peellisempi, kun valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n kirje sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) aikai- sempiin kirjeisiin verrattuna uusia tietoja, esimerkiksi kun komissiota pyydet(cid:228)(cid:228)n toimimaan kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten rik- komisen vuoksi. 1. 2 V(cid:228)itett(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ollut ryhtynyt kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n mukaisiin toimenpiteisiin, on tarkasteltava suhteessa hallinnolliseen menettelyyn, jota komissio noudattaa tut- kiakseen EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan rikkomisia. T(cid:228)st(cid:228) hallinnollisesta menettelyst(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n neuvoston asetuksessa N:o 17 (1), jossa komissiolle anne- taan laajat valtuudet tehd(cid:228) tutkimuksia ja hankkia tietoja. 2. 3 Komission antamien tietojen perusteella 21. marraskuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn kirjeeseen vastattiin 28. marraskuuta 1996, ts. vuotta my(cid:246)hemmin. Vaikka komissio olisi vas- tannut kaikkeen muuhun valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n kirjeenvaih- johon viitataan kantelun aihetta k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) 2. 1 toon, kohdassa edell(cid:228), sen olisi pit(cid:228)nyt my(cid:246)s vastata 21. marras- kuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn kirjeeseen kohtuullisen ajan ku- luessa. 1. 3 Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan (2) on komission itsens(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) eik(cid:228) kolmannen osapuolen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) asetuksen N:o 17 14 artiklan mukaisen tutkimuk- sen tarkoituksia varten, tarvitaanko tiettyj(cid:228) tietoja, jotta se voi tutkia kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten rikkomista. Yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuin on erityisesti todennut, ett(cid:228) vaikka komissiolla jo on viitteit(cid:228) tai per(cid:228)ti todisteet rikkomisesta, se voi kat- soa, ett(cid:228) sen on pyydett(cid:228)v(cid:228) lis(cid:228)tietoja, jotta se voi m(cid:228)(cid:228)- ritell(cid:228) t(cid:228)sm(cid:228)llisemmin rikkomisen laajuuden, todetakseen sen keston tai tunnistaakseen kyseess(cid:228) olevat yritykset. Se, ett(cid:228) komissio pyysi t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa valituksen tekij(cid:228)lt(cid:228) lis(cid:228)tietoja, vaikutti kohtuulliselta eik(cid:228) liioitellulta. Siten oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) Euroopan komissio ei syyllistynyt hallinnolli- seen ep(cid:228)kohtaan, kun se p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) se ei pystynyt viel(cid:228) toimimaan valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n toimittamien tietojen poh- jalta. 2. 4 Vastauksen tarve muuttui t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa pakottavaksi, kun valituksen tekij(cid:228) komission pyydetty(cid:228) yksityiskohtai- sempia tietoja lopulta toimitti komissiolle uusia yksityis- kohtia antamalla luettelon saksalaisista ja it(cid:228)valtalaisista valmistajista, joiden oletettiin k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n yksinedustussopi- muksia. N(cid:228)m(cid:228) tiedot olivat aikaisempaan kirjeenvaihtoon ja valituksen tekij(cid:228) pystyi perustellusti verrattuna uusia, pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n niit(cid:228) vastauksena komission esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)tie- dusteluun, mik(cid:228) edelleen puhui sen puolesta, ett(cid:228) valituk- sen tekij(cid:228)ll(cid:228) oli oikeus saada komissiolta perusteltu vastaus kohtuullisen ajan kuluessa. Siten sit(cid:228), ett(cid:228) komissio vastasi vuotta my(cid:246)hemmin valituksen tekij(cid:228)n 21. marraskuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn kirjeeseen, joka sis(cid:228)lsi alkuper(cid:228)iseen vali- tukseen verrattuna uutta tietoa, oli pidett(cid:228)v(cid:228) hallinnolli- sena ep(cid:228)kohtana. 2. V(cid:228)ite, ett(cid:228) valituksen esitt(cid:228)j(cid:228)n kirjeisiin vastaaminen oli laiminly(cid:246)ty Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 2. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut h(cid:228)nen 21. marraskuuta 1995 sek(cid:228) 29. maaliskuuta ja 23. touko- kuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)miins(cid:228) kirjeisiin. Komission pyydetty(cid:228) yksityiskohtaisempia toimitti komissiolle 21. marraskuuta 1995 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kir- joiden v(cid:228)itettiin k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n jeess(cid:228) luettelon valmistajista, valituksen tekij(cid:228) tietoja Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oli annet- tava seuraava kriittinen huomautus: (1) Asetus N:o 17: ensimm(cid:228)inen asetus, jolla pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n perustamissopimuksen 85 ja 86 artikla (EYVL 13, 21. 2. 1962, s. 204/62). (2) Asia 155/79, AM & S vastaan komissio, Kok. 1982, s. 1575; asia 374/87, Orkem vastaan komissio, Kok. 1989, s. 3283. Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) valituksen esit- t(cid:228)jien kirjeisiin komission hallinnolle vastataan kohtuullisen ajan kuluessa. Sit(cid:228), ett(cid:228) komissio vastasi vasta vuotta my(cid:246)hem- min valituksen tekij(cid:228)n 21. marraskuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn kirjee- seen, joka sis(cid:228)lsi alkuper(cid:228)iseen valitukseen verrattuna uutta tie- toa, oli pidett(cid:228)v(cid:228) hallinnollisena ep(cid:228)kohtana. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/117 Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski menneisyyden tapahtu- miin liittyneit(cid:228) menettelyj(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. Vuonna 1990 komissio k(cid:228)ynnisti 169 artiklan nojalla rikko- mismenettelyn Espanjaa vastaan, koska se oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt noudatta- matta neuvoston direktiiveiss(cid:228) 78/686/ETY (1) ja 78/687/ ETY (2) m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) kriteerej(cid:228) hammasl(cid:228)(cid:228)ketieteen tutkintojen tunnustamisesta. KOLMANSISSA MAISSA SUORITETTUJEN HAMMASL˜˜KETIETEEN TUTKINTOJEN TUNNUSTAMINEN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 783/01. 08. 96/LBR/ES/KH/JMA Euroopan komissiota vastaan Direktiivin 78/687/ETY 1 artiklan 4 kohdassa todetaan, ett(cid:228) direktiivill(cid:228) (cid:148)ei rajoiteta j(cid:228)senvaltioiden mahdollisuutta my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) omalla alueellaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stens(cid:228) mukaisesti helpotuksia hammasl(cid:228)(cid:228)- k(cid:228)rintoimen aloittamista tai sen harjoittamista varten henkil(cid:246)ille, joilla on tutkintotodistus ((cid:133)), jota ei ole suoritettu j(cid:228)senvaltiossa(cid:148). Kantelu B. kanteli oikeusasiamiehelle Vizcayassa sijaitsevan (cid:148)Colegio de -oppilaitoksen puolesta hein(cid:228)- Odont(cid:243)logos y Estomat(cid:243)logos(cid:148) kuussa 1996. Kantelu koski sit(cid:228), ett(cid:228) komission katsottiin j(cid:228)tt(cid:228)- neen varmistamatta, ett(cid:228) Espanjan viranomaiset soveltavat asianmukaisesti direktiivi(cid:228) 78/686/ETY hammasl(cid:228)(cid:228)ketieteen tutkintojen keskin(cid:228)isest(cid:228) tunnustamisesta. Kantelussaan B. v(cid:228)itti, ettei Espanja noudata direktiivi(cid:228), kun sen viranomaiset tunnustavat Latinalaisen Amerikan maissa suorite- tut hammasl(cid:228)(cid:228)ketieteen tutkinnot, jotka eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) direktiivin vaatimuksia. Saatuaan lukuisia valituksia samasta asiasta komissio k(cid:228)ynnisti rikkomismenettelyn Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Lokakuussa 1990 Espanjan viranomai- sille l(cid:228)hetettiin virallinen ilmoitus, jota seurasi perusteltu lau- sunto elokuussa 1992. Espanjan viranomaiset vastasivat perus- teltuun lausuntoon maaliskuussa 1993. B. oli valittanut komissiolle vuonna 1992. Sen j(cid:228)lkeen h(cid:228)n kir- joitti asiasta vastaaville yksik(cid:246)ille ja vieraili niiss(cid:228) useita kertoja saadakseen tietoja 169 artiklan mukaisen menettelyn edistymi- sest(cid:228). H(cid:228)n pyysi komissiota vauhdittamaan prosessia ja anta- maan n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228)ksi asiaan liittyvi(cid:228) tietoja, erityisesti j(cid:228)ljenn(cid:246)kset komission ja Espanjan viranomaisten v(cid:228)lisist(cid:228) yhteydenotoista. Komissio kuitenkin torjui h(cid:228)nen pyynt(cid:246)ns(cid:228) vedoten menettely- jen luottamuksellisuuteen. Kantelijan yhteydenottojen ja kirjeiden yhteydess(cid:228) komissio vakuutti joka kerta, ett(cid:228) menettely on k(cid:228)ynniss(cid:228) ja ett(cid:228) komis- sion yksik(cid:246)t tutkivat Espanjan viranomaisten l(cid:228)hett(cid:228)mi(cid:228) asiakir- joja. Kantelija katsoi, ett(cid:228) kyseiset vastaukset olivat liian yleis- luonteisia ja ep(cid:228)tyydytt(cid:228)vi(cid:228). Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Komissio esitti lausunnossaan seuraavaa: J(cid:228)senvaltioiden toimia rajoittavat kuitenkin molemmissa direk- tiiveiss(cid:228) annetut perusvaatimukset, jotka kaikkien erikoisham- masl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228). Komissio katsoi, ett(cid:228) EU:n ulko- puolisessa maassa suoritettujen hammasl(cid:228)(cid:228)ketieteen tutkintojen on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset, jotta tutkinto voi- daan hyv(cid:228)ksy(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228). Edell(cid:228) mainituista velvoitteista huolimatta Espanja tunnusti automaattisesti Latinalaisen Amerikan maissa hankitut ham- t(cid:228)ytt(cid:228)neet direktiivien masl(cid:228)(cid:228)ketieteen tutkinnot, hyv(cid:228)ksyminen v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksia. N(cid:228)iden perustui kahdenv(cid:228)lisiin sopimuksiin, jotka Espanja oli tehnyt ennen liittymist(cid:228)(cid:228)n Euroopan yhteis(cid:246)ihin. jotka eiv(cid:228)t tutkintojen Vaikka Espanjan hallinto pyrki noudattamaan edell(cid:228) mainittu- jen direktiivien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset kumottiin eri vetoo- mustuomioistuinten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena asiaa kos- kevien direktiivien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ei edelleenk(cid:228)(cid:228)n noudatettu. Komissio selitti my(cid:246)s, ett(cid:228) koska Espanja oli parhaillaan neu- vottelemassa uudelleen kahdenv(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksiaan kolmansien maiden kanssa, komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt olla viem(cid:228)tt(cid:228) asiaa Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimeen soveltaen sit(cid:228) harkinta- valtaa, joka sill(cid:228) tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan oli. Artiklan 169 mukaisen rikkomismenettelyn pitk(cid:228)(cid:228) kestoa komissio perusteli sill(cid:228), ett(cid:228) asia oli monimutkainen niin juridi- sesti kuin poliittisesti. Saatuaan vastauksen perusteltuun kantaansa komissio pyysi Espanjan viranomaisilta lis(cid:228)tietoja lokakuussa 1994 ja hein(cid:228)- (1) Neuvoston direktiivi 78/686/ETY, annettu 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1978, hammasl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sek(cid:228) toimenpiteist(cid:228) sijoittautumisvapauden ja pal- velujen tarjoamisen vapauden tehokkaan k(cid:228)ytt(cid:228)misen helpottami- seksi (EYVL L 233, 24. 8. 1978, s. 1). (2) Neuvoston direktiivi 78/687/ETY, annettu 25. hein(cid:228)kuuta 1978, hammasl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintointa koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten yhteensovittamisesta (EYVL L 233, 24. 8. 1978, s. 10). C 300/118 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 kuussa 1995. Espanjan viranomaiset vastasivat n(cid:228)ihin pyynt(cid:246)i- hin joulukuussa 1994 ja lokakuussa 1995. Lis(cid:228)tutkimukset Joulukuun 20. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1996, jolloin komissio antoi lausunton- sa, se odotti yh(cid:228) Espanjan viranomaisilta vastausta uuteen tie- dusteluunsa. Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio ei ollut antanut menettelyst(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)sti tietoa ja ett(cid:228) komissio kielt(cid:228)ytyi julkistamasta sen ja Espanjan hallituksen v(cid:228)list(cid:228) kirjeenvaihtoa. T(cid:228)h(cid:228)n komissio vas- tasi pit(cid:228)ytyen kannassaan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion kanssa vaihdetut, 169 artiklan mukaiseen menettelyyn liittyv(cid:228)t kirjeet ja muut asiakirjat ovat luottamuksellisia. Sen perusteella komissiolla ei ollut velvoitetta jakaa tai antaa tietoa kolmansille osapuolille. Komissio korosti, ett(cid:228) se on aina noudattanut hyv(cid:228)(cid:228) hallintota- paa t(cid:228)m(cid:228)n menettelyn yhteydess(cid:228), ja ett(cid:228) sen yksik(cid:246)t olivat vas- tanneet kantelijan kirjeisiin ajallaan ja asianmukaisesti, ja yksi- k(cid:246)iden edustajat olivat my(cid:246)s tavanneet h(cid:228)net Brysseliss(cid:228). Toukokuussa 1997 Euroopan oikeusasiamies kirjoitti j(cid:228)lleen komissiolle ja pyysi kantelua koskevia lis(cid:228)tietoja. Oikeusasia- mies ehdotti, ett(cid:228) komission olisi annettava selke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228), yksi- tyiskohtaisempaa ja avoimempaa tietoa komission ja Espanjan hallituksen v(cid:228)listen neuvottelujen sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) ja menettelyn vai- heista vuodesta 1990 l(cid:228)htien. Vastauksessaan komissio vahvisti aiemman lausuntonsa ja ilmoitti oikeusasiamiehelle tutkivansa Espanjan viranomaisten kes(cid:228)kuussa 1997 l(cid:228)hett(cid:228)mi(cid:228) uusia tietoja. Helmikuussa 1998 komissio ilmoitti oikeusasiamiehelle, ett(cid:228) se oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt olla j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) asiaa tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)k- si. Komission mukaan Espanjan viranomaiset k(cid:228)sitteliv(cid:228)t asiaa yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisesti. Lis(cid:228)ksi Espanjan korkein oikeus oli muuttanut tulkintaansa olemassaolevista kansallisista s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksist(cid:228) niiden mukauttamiseksi direktiiveihin 78/686/ETY ja 78/687/ETY. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan B. esitti seuraavat n(cid:228)k(cid:246)kohdat: Komissio t(cid:228)hdensi, ett(cid:228) tilanteen muuttumisesta todistivat lukuisat kantelut (531/97/PD ja 535/97/PD) oikeusasiamiehelle kansalaisilta, tutkinnon Latinalaisen Amerikan maissa ja joiden tutkintoja Espanjan viranomaiset eiv(cid:228)t olleet hyv(cid:228)ksyneet. jotka olivat suorittaneet Komission tulkinta direktiiveist(cid:228) 78/686/ETY ja 78/687/ETY oli h(cid:228)nen n(cid:228)kemyksens(cid:228) mukaan riitt(cid:228)v(cid:228), ja h(cid:228)n oli aina tehnyt kaikkensa varmistaakseen n(cid:228)iden direktiivien asianmukaisen soveltamisen Espanjassa. Komissio aikoi lopettaa rikkomismenettelyn heti, kun Espanja lakkaa olemasta sopimuspuolena kaikissa kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) sopi- muksissa, jotka ovat mahdollisesti yhteis(cid:246)n oikeuden vastaisia. B. ei hyv(cid:228)ksynyt komission perusteluja sille, ett(cid:228) asian k(cid:228)sittely oli kest(cid:228)nyt niin pitk(cid:228)(cid:228)n. H(cid:228)n katsoi, ett(cid:228) koska komissio on tekninen elin, sen p(cid:228)(cid:228)tarkoituksena on varmistaa yhteis(cid:246)n oi- keuden asianmukainen soveltaminen j(cid:228)senvaltioissa. T(cid:228)st(cid:228) joh- tuen komissio ei mill(cid:228)(cid:228)n voinut perustella poliittisilla syill(cid:228) pit- k(cid:228)(cid:228) aikaa, joka t(cid:228)m(cid:228)n tapauksen k(cid:228)sittelyyn oli kulunut. B. pyysi oikeusasiamiest(cid:228) suorittamaan tarvittavat tutkimukset selvitt(cid:228)(cid:228)kseen, olivatko kaikki asianosaiset osapuolet toimineet yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisesti. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla saattamatta asiaa tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi 1. 1 Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaan komissiolla on (cid:148)perustamissopimuksen vartijana(cid:148) velvollisuus huolehtia yhteis(cid:246)n oikeuden noudattamisesta. joka komissiolla on t(cid:228)ss(cid:228) T(cid:228)rkein oikeudellinen v(cid:228)line, asemassaan k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden pakottamiseksi, on 169 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty menettely. Huhtikuussa 1997 B. l(cid:228)hetti oikeusasiamiehelle kopion komis- siolta saamastaan kirjeest(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) kirjeess(cid:228) h(cid:228)nelle ilmoitettiin, ett(cid:228) komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt joulukuussa 1996 j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) asian tuo- mioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, vaikkakaan varsinaista k(cid:228)sittely- pyynt(cid:246)(cid:228) ei viel(cid:228) ollut tehty. Komissio oli tehnyt t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen sen j(cid:228)lkeen, kun Espanjan viranomaiset olivat l(cid:228)hett(cid:228)neet ep(cid:228)tyydytt(cid:228)v(cid:228)n vastauksen komission perusteltuun lausuntoon. 1. 2 Jos komissio siten katsoo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio on j(cid:228)tt(cid:228)nyt t(cid:228)yt- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) yhteis(cid:246)n velvollisuuden, se antaa asiasta lausun- non perusteluineen. Jos kyseinen valtio ei noudata lausun- toa, komissio voi saattaa asian yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/119 Kuten Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on toistuvasti todennut (1), komissiolla on harkintavalta siin(cid:228), pyyt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se tuomioistuimelta julistusta, jossa todetaan kyseisen j(cid:228)senvaltion virheellinen toiminta. t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti, joten komission olisi toimittava hyv(cid:228)n ja huolellisesti. hallintotavan periaatteiden mukaisesti T(cid:228)m(cid:228) merkitsee, ett(cid:228) komission olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) aktiivisesti saamaan j(cid:228)senvaltio lopettamaan rikkomuksensa ja my(cid:246)s tiedotettava valituksen tekij(cid:228)lle toimistaan. 1. 3 Harkintavaltaa k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) useimmissa julkishallinnoissa normaali k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) on selvitt(cid:228)(cid:228) perusteet, jotka oikeuttavat tietyn toimintatavan valinnan. Jos komissio siten p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) olla jatkamatta rikkomismenettely(cid:228), p(cid:228)(cid:228)tyminen t(cid:228)h(cid:228)n nimenomaiseen vaihtoehtoon olisi perusteltava. N(cid:228)m(cid:228) perusteet olisi voitava esitt(cid:228)(cid:228) oikeusasiamiehelle h(cid:228)nen mahdollisten tutkimustensa pohjaksi, jotta voidaan var- mistaa, ettei hallinnollista ep(cid:228)kohtaa ole esiintynyt. 1. 4 Espanjan viranomaisten toimittamien viimeisten tietojen perusteella komissio p(cid:228)(cid:228)tti olla j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) asiaa Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s perustui tietoon, ett(cid:228) Espanjan viranomaiset olivat sanou- tuneet irti useista Latinalaisen Amerikan maiden kanssa tehdyist(cid:228), tutkintojen tunnustamista koskevista kansainv(cid:228)- ja ett(cid:228) Espanjan korkein oikeus oli lisist(cid:228) sopimuksista, ottanut asiaan uuden kannan. 1. 5 Tarkasteltuaan komission esitt(cid:228)mi(cid:228) perusteita oikeusasia- mies katsoi, ett(cid:228) toimielin oli toiminut oikeudellisen toi- mivaltansa puitteissa, eik(cid:228) hallinnollista ep(cid:228)kohtaa siten esiintynyt. 2. Asianmukainen huolellisuus varmistettaessa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta noudatetaan 2. 1 Oikeusasiamies on tutkinut omasta aloitteestaan komis- sion hallinnollisia menettelyj(cid:228), kun se k(cid:228)sittelee kansalais- ten valituksia (303/97/PD). T(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen yhtey- dess(cid:228) komissio sitoutui tekem(cid:228)(cid:228)n valitusta koskevan p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen vuoden kuluessa valituksen rekister(cid:246)innist(cid:228). Kuten silloin todettiin, t(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksen noudattamisen katsot- tiin riitt(cid:228)v(cid:228)n varmistamaan, ett(cid:228) valitus k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n ilman tarpeetonta viivyttely(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) yleinen tavoite saattaa kuitenkin h(cid:228)m(cid:228)rty(cid:228), jos vali- tuksen seurauksena k(cid:228)ynnistet(cid:228)(cid:228)n rikkomismenettely, joka kest(cid:228)(cid:228) useita vuosia ilman tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ratkaisua ongel- maan. 2. 2 Komission teht(cid:228)v(cid:228) perustamissopimuksen vartijana on huolehtia, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot noudattavat yhteis(cid:246)n oikeutta (1) Katso tuoreimpana asia T-182/97, Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuo- mioistuin (toinen osasto), 16. helmikuuta 1998. Smanor SA, Hubert SØgaud ja Monique SØgaud vastaan Euroopan yhteis(cid:246)jen komissio, Kok. 1998, s. II-0271. 2. 3 Prosessissa, direktiiviin jonka tarkoituksena oli pakottaa Espanjan 78/686/ETY, viranomaiset mukautumaan komission ensimm(cid:228)inen virallinen toimi oli muodollinen ilmoitus, Joulukuussa 1996 komissio p(cid:228)(cid:228)tti vedota tuomioistuimeen, vaikkakin se peruutti t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen joulukuussa 1997, kun Espanjan kanssa k(cid:228)ydyiss(cid:228) neuvotteluissa oli p(cid:228)(cid:228)sty my(cid:246)n- teisiin tuloksiin. lokakuussa 1990. jonka se l(cid:228)hetti Komissio tutki edelleen asiaa. Prosessiin oli kulunut seitse- m(cid:228)n vuotta. T(cid:228)m(cid:228)n pitk(cid:228)n ajanjakson kuluessa komissio totesi l(cid:228)hett(cid:228)neens(cid:228) Espanjan viranomaisille lausunnon perusteluineen elokuussa 1992 ja pyyt(cid:228)neens(cid:228) lis(cid:228)tietoja loka- t(cid:228)st(cid:228) asiasta maaliskuussa ja hein(cid:228)kuussa 1993, kuussa 1994, hein(cid:228)kuussa 1995 ja huhtikuussa 1996. 2. 4 Vastauksessaan oikeusasiamiehelle komissio v(cid:228)itti, ett(cid:228) se oli suhtautunut kanteluun eritt(cid:228)in aktiivisesti sin(cid:228) seitse- m(cid:228)n vuoden aikana, joka oli kulunut rikkomismenettelyn aloittamisesta. Oikeusasiamiehen pyynn(cid:246)st(cid:228) huolimatta toimittamaan selke(cid:228)(cid:228), komissio ei kuitenkaan kyennyt yksityiskohtaista ja avointa tietoa v(cid:228)itteens(cid:228) tueksi ja siten osoittamaan, ett(cid:228) se oli toiminut koko t(cid:228)m(cid:228)n pitk(cid:228)n ajan- jakson kuluessa riitt(cid:228)v(cid:228)n huolellisesti. 3. Kantelijan pyynt(cid:246) saada tutustua tiettyihin asiakirjoihin 3. 1 Kantelija oli useaan otteeseen pyyt(cid:228)nyt saada tutustua komission ja Espanjan viranomaisten v(cid:228)lisiin yhteyden- ottoihin saadakseen tietoa siit(cid:228), miten menettely eteni. Vastauksissaan n(cid:228)ihin pyynt(cid:246)ihin komissio vedoten rikko- mismenettelyn luottamuksellisuuteen kielt(cid:228)ytyi antamasta kyseisi(cid:228) kirjeit(cid:228). 3. 2 Komissio totesi t(cid:228)t(cid:228) tutkimusta varten antamissaan vas- tauksissa, ett(cid:228) sen on perustamissopimuksen vartijana huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa s(cid:228)ilyy luot- tamuksellinen ilmapiiri. T(cid:228)t(cid:228) tavoitetta ei voida saavuttaa, elleiv(cid:228)t toimielimen ja j(cid:228)senvaltion v(cid:228)liset yhteydenotot ole luottamuksellisia. 3. 3 K(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228) pyynt(cid:246)j(cid:228) saada tutustua komission hallussa oleviin asiakirjoihin noudatetaan komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) C 300/120 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 94/90/EHTY, EY, Euratom, jolla pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n neu- voston ja komission antamat menettelys(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. Niiss(cid:228) komissio velvoitetaan oikeudellisesti antamaan yleis(cid:246)lle mahdollisimman laajasti oikeus tutustua sen hallussa ole- viin asiakirjoihin. Poikkeuksia t(cid:228)st(cid:228) oikeudesta on tulkit- tava niin, ettei juuri t(cid:228)t(cid:228) menettelys(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tavoitetta lou- kata (1). L˜˜K˜RI-POTILASSUHTEEN LUOTTAMUKSELLISUUS P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 819/19. 8. 96/GV/I/VK Euroopan komissiota vastaan 3. 4 K(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa asiassa asiakirjojen my(cid:246)nnettiin liit- tyv(cid:228)n Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen rikkomismenettelyn k(cid:228)ynnist(cid:228)miseen. Yhteis(cid:246)n oikeuden nykytilanteessa komissiolla on yhteis- ten etujen suojelemiseen vetoamalla mahdollisuus ev(cid:228)t(cid:228) oikeus tutustua asiakirjoihin, jotka saattavat johtaa rikko- mismenettelyyn (2). Siten ei ollut ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio oli syyllistynyt hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan, kun se oli n(cid:228)ill(cid:228) perusteilla ev(cid:228)nnyt oikeuden tutustua asiakirjoihin. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelun johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta on annettava seuraava kriittinen huomautus: Teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n perustamissopimuksen vartijana komission on huolehdittava, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot noudattavat yhteis(cid:246)n oikeutta t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti, joten komission olisi toimittava hyv(cid:228)n hallin- totavan periaatteiden mukaisesti ja huolellisesti. T(cid:228)m(cid:228) merkit- see, ett(cid:228) komission olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) aktiivisesti saamaan j(cid:228)senval- tio lopettamaan rikkomuksensa ja my(cid:246)s tiedotettava valituksen tekij(cid:228)lle toimistaan. Vastauksessaan oikeusasiamiehelle komissio v(cid:228)itti, ett(cid:228) se oli suhtautunut kanteluun eritt(cid:228)in aktiivisesti sin(cid:228) seitsem(cid:228)n vuo- den aikana, joka oli kulunut lausunnon ja perusteluiden l(cid:228)het- t(cid:228)misest(cid:228). Oikeusasiamiehen pyynn(cid:246)st(cid:228) huolimatta komissio ei kuitenkaan kyennyt toimittamaan selke(cid:228)(cid:228), yksityiskohtaista ja avointa tietoa v(cid:228)itteens(cid:228) tueksi ja siten osoittamaan, ett(cid:228) se oli toiminut koko t(cid:228)m(cid:228)n pitk(cid:228)n ajanjakson kuluessa riitt(cid:228)v(cid:228)n huo- lellisesti. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski menettelyj(cid:228) mennei- syydess(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. (1) Asia T-124/96, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 6. helmikuuta 1998, Export GmbH vastaan komissio, Kok. 1998, s. 48(cid:151)49. Interporc Im- und II-0231, kohta (2) Asia T-105/95, WWF UK vastaan komissio, Kok. 1997, s. II-313, kohta 63. Kantelu X kanteli oikeusasiamiehelle elokuussa 1996 er(cid:228)(cid:228)n komission virkamiehen k(cid:228)yt(cid:246)ksest(cid:228) h(cid:228)nen harjoittelukautensa aikana komission k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)syksik(cid:246)ss(cid:228) Luxemburgissa. Kantelija p(cid:228)(cid:228)si harjoittelijaksi komissioon vuonna 1994. Heti harjoittelukautensa alussa h(cid:228)n sairastui ja l(cid:228)hetti tarvittavat l(cid:228)(cid:228)- k(cid:228)rintodistukset komissioon. Tammikuussa 1995 X:n yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) soitti l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistukset kirjoittaneelle l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rille Ita- liaan ja tiedusteli X:n tilannetta. X katsoi yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:228)ytyneen sopimattomasti ja l(cid:228)hetti valituskirjeen komissi- oon. H(cid:228)n ei saanut vastausta kirjeeseens(cid:228). Kantelussaan oikeusasiamiehelle X v(cid:228)itti seuraavaa: i) Yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n k(cid:228)yt(cid:246)s oli sopimatonta. X v(cid:228)itti, ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri(cid:228) kirjoittamasta yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) oli varoittanut perusteettomia l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistuksia. ii) Komission olisi pit(cid:228)nyt vastata h(cid:228)nen kirjeeseens(cid:228). Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) tammikuussa 1995 yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) oli ottanut yhteytt(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)riin (cid:148)tilanteen selvitt(cid:228)miseksi(cid:148). Komission mukaan yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) kysyi vain t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen liittyvi(cid:228) kysy- myksi(cid:228), eik(cid:228) h(cid:228)n pyrkinyt vaikuttamaan l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin. P(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) ainoastaan muistutti l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kaikkia pois- saoloja varten tarvitaan l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistus. Komissio my(cid:246)nsi my(cid:246)s, ett(cid:228) yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) kertoi l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rille kantelijan asunto- tilanteesta Luxemburgissa. Komission mukaan t(cid:228)m(cid:228) tieto liittyi oleellisesti l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin kanssa k(cid:228)ytyyn keskusteluun eik(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)nyt halventavia piirteit(cid:228). T(cid:228)ten komissio katsoi, ett(cid:228) yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)l- likk(cid:246) k(cid:228)ytt(cid:228)ytyi koko ajan normaalin k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n ja ammatilli- sen etiikan mukaisesti. Komission lausunnossa todettiin kantelijan toisesta valituksen aiheesta, ett(cid:228) kirjeeseen laadittiin vastaus, mutta hallinnollisen huolimattomuuden seurauksena se j(cid:228)i l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/121 Kantelijan huomautukset Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Huomautuksissaan kantelija pit(cid:228)ytyi kantelussaan. Oikeusasiamiehen tutkimuksen perusteella on tarpeellista esit- t(cid:228)(cid:228) seuraavat kriittiset huomautukset: P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n sopimaton yhteydenotto kantelijan l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)riin 1. 1 S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) komission yksik(cid:246)iss(cid:228) tapahtuvasta harjoitte- jota noudatetaan sairaus- lusta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n menettelyst(cid:228), poissaolojen suhteen (1). S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten 33 artikla lienee riit- t(cid:228)v(cid:228) keino hallinnon etujen turvaamiseksi. Yli kolme vuo- rokautta sairaana olevan harjoittelijan on todistettava sai- jos todistusta ei kyet(cid:228) toi- rautensa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistuksella; sairauden huomioon mittamaan, hallinto voi ottamatta. Jos komissiolle j(cid:228)(cid:228) ep(cid:228)selv(cid:228)(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistuk- sen johdosta, k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) on erityismenettely: harjoittelija voidaan velvoittaa k(cid:228)ym(cid:228)(cid:228)n terveystarkastuksessa. j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) 1. 2 Kuten Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on tunnustanut, hoitoon pyrkiv(cid:228)n potilaan ja h(cid:228)nen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rins(cid:228) v(cid:228)lille muo- dostuu luottamuksellinen suhde (2), jonka vaaliminen on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228). Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio kunnioittaa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri-potilassuhteen luottamukselli- suutta. 1. 3 T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa kantelijan yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) otti ilman kantelijan suostumusta suoraan yhteytt(cid:228) siihen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)riin, joka oli kirjoittanut kantelijalle l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistuksen. Kante- lijan tilanteesta kysyttyjen tai annettujen tietojen tarkasta luonteesta riippumatta on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) yhteydenotto saattoi vaarantaa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri-potilassuhteen luottamuksellisuu- den. Jos komissio katsoi tilanteen kaipaavan selvitt(cid:228)mist(cid:228), se olisi voinut k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) harjoittelijoita koskevaa erityisme- nettely(cid:228), joka on esitetty s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten 33 artiklassa. 2. J(cid:228)tt(cid:228)minen vastaamatta kantelijan kirjeeseen 2. 1 Komission mukaan kantelijan kirjeeseen laadittiin vastaus, mutta hallinnollisen huolimattomuuden seurauksena se j(cid:228)i l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228). Komission olisi my(cid:246)s ollut syyt(cid:228) ilmaista pahoittelunsa kyseisen huolimattomuuden johdosta. (1) (cid:148)Sairaustapauksista harjoittelijan on ilmoitettava v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti ohjaajalleen; nelj(cid:228)nnest(cid:228) poissaolop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) alkaen h(cid:228)nen on toimitettava ohjaajalleen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistus, josta k(cid:228)y ilmi todenn(cid:228)k(cid:246)inen poissaoloaika. Ohjaaja toi- mittaa todistuksen harjoittelupaikoista vastaavaan toimistoon. Yksik(cid:246)n edun niin vaatiessa harjoittelija voidaan ohjata l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastukseen. (cid:148) (2) Asia 155/78, M. vastaan komissio, Kok. 1980, s. 1797. 1. Kuten Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on tunnustanut, hoitoon pyrkiv(cid:228)n potilaan ja h(cid:228)nen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rins(cid:228) v(cid:228)lille muo- dostuu luottamuksellinen suhde, jonka vaaliminen on t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228). Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio kunnioittaa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri-potilassuhteen luottamukselli- suutta. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa kantelijan yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) otti ilman kantelijan suostumusta suoraan yhteytt(cid:228) siihen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)riin, joka oli antanut kantelijan l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistuksen. Kantelijan tilanteesta kysyttyjen tai annettujen tietojen tarkasta luon- teesta riippumatta on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) yhteydenotto saattoi vaarantaa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri-potilassuhteen luottamuksellisuuden. Jos komissio katsoi tilanteen kaipaavan selvitt(cid:228)mist(cid:228), se olisi voinut k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) harjoittelijoita koskevaa erityismenettely(cid:228), joka on esitetty s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten 33 artiklassa. 2. Komission mukaan kantelijan kirjeeseen laadittiin vastaus, mutta hallinnollisen huolimattomuuden seurauksena se j(cid:228)i l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228). Komission olisi my(cid:246)s ollut syyt(cid:228) ilmaista pahoittelunsa t(cid:228)m(cid:228)n huolimattomuuden johdosta. Koska tapauksen molemmat n(cid:228)k(cid:246)kohdat koskivat menettelyj(cid:228) menneisyydess(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheel- lista. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. EHDOKKAAN HYLK˜˜MISEN PERUSTEET P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 825/20. 8. 96/SH/SW/VK Euroopan komissiota vastaan Kantelu X kanteli oikeusasiamiehelle elokuussa 1996 siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)net oli suljettu komission avoimesta kilpailusta KOM/A/972, johon h(cid:228)n oli osallistunut. T(cid:228)m(cid:228) avoin kilpailu perustui hakemuksiin ja suulliseen kokeeseen, ja sen pohjalta laadittiin kansalaisuu- deltaan it(cid:228)valtalaisten, suomalaisten tai ruotsalaisten asiantunti- jal(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien varallaololuettelo (palkkaluokka A 5 / A 4). X toimitti pyynn(cid:246)st(cid:228) komissiolle ansioluettelon, jossa oli yksi- tyiskohtaiset tiedot h(cid:228)nen koulutuksestaan ja kokemuksestaan vaadituilla aloilla. X:lle ilmoitettiin 29. toukokuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) valintalautakunta oli hyl(cid:228)nnyt h(cid:228)nen ehdokkuutensa. Vakiokir- C 300/122 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 jeess(cid:228) ilmoitettiin vaihtoehtoina sek(cid:228) se, ett(cid:228) X:ll(cid:228) ei ollut l(cid:228)(cid:228)- k(cid:228)rin p(cid:228)tevyytt(cid:228) ja ett(cid:228) h(cid:228)n ei ollut esitt(cid:228)nyt todistusta (cid:148)ty(cid:246)ter- veyshuollon erikoistumisopintojen suorittamisesta(cid:148). Kantelijan huomautukset X pyysi 8. kes(cid:228)kuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) valintalautakun- taa k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)nen hakemustaan uudelleen. Vastaukses- saan valintalautakunta totesi, ett(cid:228) X:ll(cid:228) ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228)sti ammattikokemusta trooppisen l(cid:228)(cid:228)ketieteen ja s(cid:228)teilysuojan aloilla. Oikeusasiamiehelle osoittamassaan kantelussa X v(cid:228)itti, ett(cid:228) Huomautuksissaan kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komission perustelut eiv(cid:228)t viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n olleet t(cid:228)ysin selke(cid:228)t. H(cid:228)n korosti my(cid:246)s, ett(cid:228) komissio my(cid:246)nsi ilmoittaneensa kaksi eri syyt(cid:228). Lopuksi X ilmoitti olevansa tyytyv(cid:228)inen siihen, ett(cid:228) lautakunta vakuutti, ett(cid:228) ajankohta, jolloin h(cid:228)n oli opiskellut Ruotsin kou- lutusj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228), ei ollut vaikuttanut sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. i) h(cid:228)nen p(cid:228)tevyytens(cid:228) t(cid:228)ytti avoimen kilpailun vaatimukset. H(cid:228)n korosti erityisesti sit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) oli s(cid:228)teilysuoja-alan ammattikokemusta, jota ei ollut otettu huomioon; P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ii) komissio oli esitt(cid:228)nyt kaksi eri syyt(cid:228) h(cid:228)nen hakemuksensa hylk(cid:228)(cid:228)miselle, ja h(cid:228)n ei siten ollut saanut asianmukaista vastausta hakemuksensa uudelleen k(cid:228)sittely(cid:228) koskeneeseen pyynt(cid:246)(cid:246)n; iii) komission virheelliset perusteet voisivat olla merkki siit(cid:228), ett(cid:228) hakijoita, joilla oli ruotsalainen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintutkinto, syrjit- tiin. Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Komissio esitti lausunnossaan seuraavaa: i) Valintalautakunta tutki kantelijan hakemuksen ja p(cid:228)(cid:228)tti olla hyv(cid:228)ksym(cid:228)tt(cid:228) h(cid:228)nt(cid:228) kilpailuun, koska se katsoi, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) ei ollut todistusta ty(cid:246)terveyshuollon opintojen suorittamisesta. (cid:148)P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ilmoitettiin X:lle 29. toukokuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Lautakunta my(cid:246)nsi, ett(cid:228) kirje ei tehnyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen syyt(cid:228) t(cid:228)ysin selv(cid:228)ksi. (cid:148) 1. Valintalautakunnan perustelut 1. 1 Kilpailu KOM/A/972 j(cid:228)rjestettiin, jotta voitiin laatia varal- laololuettelo A 5 / A 4 -palkkaluokan ty(cid:246)terveyden alan l(cid:228)(cid:228)ketieteellisist(cid:228) neuvonantajista komission l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)lliseen yksikk(cid:246)(cid:246)n. Kilpailuilmoituksen kohdassa III. B. 2 vaadittiin, ett(cid:228) hakijoilla oli oltava l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rinammatin harjoittamiseen oikeuttava ylempi korkeakoulututkinto l(cid:228)(cid:228)ketieteen alalta sek(cid:228) todistus ty(cid:246)terveyshuollon erikoistumisopintojen suo- rittamisesta. Lis(cid:228)ksi hakijoilta vaadittiin ty(cid:246)kokemusta muun muassa trooppisen l(cid:228)(cid:228)ketieteen ja s(cid:228)teilysuojan alalta. 1. 2 Ensimm(cid:228)isess(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n kantelijalle valintalautakunta ilmoitti t(cid:228)m(cid:228)n hakemuksen hylk(cid:228)(cid:228)misen syyksi joko sen, ett(cid:228) t(cid:228)lt(cid:228) puuttui l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin p(cid:228)tevyys tai ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei ollut todistusta ty(cid:246)terveyshuollon erikoistumisopintojen esitt(cid:228)nyt suorittamisesta. valintalautakunta kirjeess(cid:228)(cid:228)n ilmoitti eri syyn: hakijalla ei ollut muihin ehdokkaisiin verrattuna riitt(cid:228)v(cid:228)sti kokemusta trooppisen l(cid:228)(cid:228)ketieteen ja s(cid:228)teilysuojan alalla. Toisessa 1. 3 Hyv(cid:228)n hallintotavan perusperiaate on, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten on oltava perusteltuja, kuten esimerkiksi EY:n perustamissopi- muksen 190 artiklassa vaaditaan. Perustelujen pit(cid:228)isi antaa osapuolelle mahdollisuus tiet(cid:228)(cid:228) syy toimenpiteeseen. Selvi- tyksess(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamiehelle komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) valin- talautakunnan ensimm(cid:228)inen kirje kantelijalle (cid:148)ei tehnyt p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen syyt(cid:228) t(cid:228)ysin selv(cid:228)ksi(cid:148). Itse asiassa on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) perustelu oli paitsi ep(cid:228)selv(cid:228) niin my(cid:246)s virheellinen. ii) Valintalautakunta k(cid:228)sitteli kantelijan hakemuksen pyyn- n(cid:246)st(cid:228) uudelleen, ja teki sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) ei ollut muihin ehdokkaisiin verrattuna riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kokemusta trooppisen l(cid:228)(cid:228)ketieteen tai s(cid:228)teilysuojan alalla. 1. 4 Toisessa kirjeess(cid:228)(cid:228)n valintalautakunta piti hakijan koke- musta sek(cid:228) trooppisen l(cid:228)(cid:228)ketieteen ett(cid:228) s(cid:228)teilysuojan alalla muihin hakijoihin verrattuna riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228). (cid:148)Valintalautakunta voi vakuuttaa [X:lle], ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ei vaikuttanut ajankohta, jolloin t(cid:228)m(cid:228) on opiskellut Ruotsin koulu- tusj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228), vaan ainoastaan tarve varmistaa, ett(cid:228) vain p(cid:228)tevimm(cid:228)t hakijat kutsutaan haastatteluun. (cid:148) 1. 5 Euroopan yhteis(cid:246)jen henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) palvelukseen ottamisen tarkoituksena on varmistaa, ett(cid:228) toimielin saa palvelukseensa mahdollisim- 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/123 man p(cid:228)tevi(cid:228) ja tehokkaita virkamiehi(cid:228). Kilpailuilmoituk- sessa esitettyj(cid:228) valintaperusteita soveltaessaan valintalauta- kunnalla oli oikeus vertailla hakijoita varmistaakseen, ett(cid:228) haastatteluun valittiin sopivimmat ehdokkaat. TUTKIMUSAPURAHOJEN PIENENT˜MINEN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluihin 878/13. 9. 96/TT/IT/PD ja 905/26. 9. 96/AGS/ IT/PD Euroopan komissiota vastaan 1. 6 Toisessa kirjeess(cid:228) esitetyt syyt vaikuttivat erillisin(cid:228) riitt(cid:228)- vilt(cid:228) antamaan hakijalle mahdollisuuden ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) hyl- k(cid:228)yksen syyt. Lis(cid:228)ksi syyt vastasivat valintalautakunnan harkintavallan asianmukaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Toisessa kirjeess(cid:228) ei kuitenkaan my(cid:246)nnetty, ett(cid:228) ensimm(cid:228)isess(cid:228) kirjeess(cid:228) anne- tut syyt olivat v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t. Yhdess(cid:228) ensimm(cid:228)inen ja toinen kirje eiv(cid:228)t siten riitt(cid:228)neet selitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hakijan hylk(cid:228)(cid:228)misen syit(cid:228). Kantelu 2. V(cid:228)ite, ett(cid:228) hakijoita, joilla oli ruotsalainen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin p(cid:228)tevyys, syrjittiin Apurahansaajien yhdistys kanteli oikeusasiamiehelle syyskuussa 1996 siit(cid:228), ett(cid:228) sen j(cid:228)senten komissiolta saamia apurahoja oli alennettu, sek(cid:228) tavasta, jolla komissio oli toteuttanut alentami- sen. 2. 1 Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ei ollut vaikuttanut ajankohta, jolloin kantelija oli opiskellut Ruotsin koulutusj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228), vaan ainoastaan se, ett(cid:228) oli varmistettava p(cid:228)tevimpien hakijoiden kutsuminen haastat- teluun. Huomautuksissaan kantelija ilmoitti olevansa tyy- tyv(cid:228)inen t(cid:228)h(cid:228)n vastaukseen. 2. 2 Oikeusasiamiehen tutkimuksessa ei siten havaittu todis- teita hallinnollisesta ep(cid:228)kohdasta kantelun t(cid:228)ss(cid:228) kohdassa. Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oli annet- tava seuraavat kriittiset huomautukset: Hyv(cid:228)n hallintotavan perusperiaate on, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten on oltava perusteltuja, kuten esimerkiksi EY:n perustamissopimuksen 190 artiklassa vaaditaan. Perustelujen pit(cid:228)isi antaa osapuolelle mahdollisuus tiet(cid:228)(cid:228) syy toimenpiteeseen. Selvityksess(cid:228)(cid:228)n oikeus- asiamiehelle komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) valintalautakunnan ensim- m(cid:228)inen kirje kantelijalle (cid:148)ei tehnyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen syyt(cid:228) t(cid:228)ysin selv(cid:228)ksi(cid:148). Itse asiassa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) perustelu oli paitsi ep(cid:228)selv(cid:228) niin my(cid:246)s virheellinen. Toisessa kirjeess(cid:228) esitetyt syyt vaikuttivat erillisin(cid:228) riitt(cid:228)vilt(cid:228) antamaan hakijalle mahdollisuuden ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) hylk(cid:228)(cid:228)misen syyt. Lis(cid:228)ksi syyt vastasivat valintalautakunnan harkintavallan asianmukaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Toisessa kirjeess(cid:228) ei kuitenkaan my(cid:246)n- netty, ett(cid:228) ensimm(cid:228)isess(cid:228) kirjeess(cid:228) annetut syyt olivat v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t. Yhdess(cid:228) ensimm(cid:228)inen ja toinen kirje eiv(cid:228)t siten riitt(cid:228)neet selit- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hakijan hylk(cid:228)(cid:228)misen syit(cid:228). Neuvosto ja Euroopan parlamentti tekiv(cid:228)t vuonna 1994 p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen 1110/94/EY (1) tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) koskevasta Euroopan yhteis(cid:246)n nelj(cid:228)nnest(cid:228) puiteohjel- masta. Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti neuvosto teki vastaavan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 94/268/Euratom (2) Euroopan atomi- energiayhteis(cid:246)(cid:228) koskevasta yhteis(cid:246)n tutkimus- ja koulutustoi- minnan puiteohjelmasta. N(cid:228)iden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten johdanto-osien mukaan puiteohjelmien yhteydess(cid:228) toteutettavilla yhteis(cid:246)jen toimilla pyrit(cid:228)(cid:228)n muiden tavoitteiden ohessa edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tutkijoiden ja erityisesti nuorten tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta. Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)jen yhtei- sen tutkimuskeskuksen on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) osallistua puiteohjelmien t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon. Yhteisen tutkimuskeskuksen teht(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n yksityiskoh- taisemmin neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 94/918/EY (3). Siin(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- tet(cid:228)(cid:228)n erityisest(cid:228) tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esitte- ly(cid:228) koskevasta ohjelmasta, joka toteutetaan Euroopan unionille yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) yhteisen tutkimuskeskuksen ja toisaalta kilpailullisen l(cid:228)hestymistavan piiriin kuuluvin keinoin ja joka on suunnattu yhteis(cid:246)n politiikan tieteelliseksi ja teknologiseksi tueksi. Neu- voston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 94/919/Euratom (4) taas m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n yhteisen tutkimuskeskuksen Euroopan atomienergiayhteis(cid:246)(cid:228) koskevaan tutkimukseen sek(cid:228) teknologian kehitt(cid:228)miseen ja esittelemiseen liittyv(cid:228)n erityisohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta. N(cid:228)iden kahden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen johdanto-osista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) yhtei- sen tutkimuskeskuksen on laboratorioineen ja laitteineen tehokkaasti edistett(cid:228)v(cid:228) tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski tapahtumia menneisyy- dess(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeus- asiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. (1) EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1. (2) EYVL L 115, 6. 5. 1994, s. 31. (3) EYVL L 361, 31. 12. 1994, s. 114. (4) EYVL L 361, 31. 12. 1994, s. 132. C 300/124 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 tehd(cid:228)(cid:228)n vakiolomakkeelle, N(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten mukaisesti yhteinen tutkimuskeskus teki sopimuksia eri yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioista olevien tutkijoiden kans- johon sa. Yksitt(cid:228)iset sopimukset kussakin tapauksessa t(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yksil(cid:246)lliset ja jonka nimen(cid:228) on (cid:148)henkil(cid:246)kohtainen vierailevan tutkijan sopimus Euroopan yhteis(cid:246)jen ja X:n kesken(cid:148). Sopimuksen liitteen(cid:228) ovat yleiset ehdot. Komission yksik(cid:246)t ovat laatineet molemmat asia- kirjat. Vakiolomakkeessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)skentelyn pituudesta yhteisess(cid:228) tutkimuskeskuksessa. Se on normaalisti kaksi vuotta. Ty(cid:246)skentelyn aikana tutkija saa kuukausittain apurahaa yhtei- s(cid:246)lt(cid:228). seikat Kaikkien nyt kyseess(cid:228) olevien sopimusten vakiolomakkeen 4 artiklan 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)Komissio maksaa sopimuksen tekij(cid:228)lle koko vierailun ajalta kuu- kausittain (cid:133) ecun summan. T(cid:228)t(cid:228) summaa tarkistetaan joko yl(cid:246)s- p(cid:228)in tai alasp(cid:228)in Euroopan komission hyv(cid:228)ksytty(cid:228) tutkimuksen alan koulutusstipendej(cid:228) koskevat uudet yleiset ehdot. T(cid:228)m(cid:228) muu- tos ei ole takautuva. (cid:148) Niinp(cid:228) apurahansaajien yhdistykseen kokoontuneet tutkijat p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t kannella oikeusasiamiehelle. Kantelussa todettiin, ett(cid:228) tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s vei t(cid:228)ysin pohjan silt(cid:228), mink(cid:228) varassa yksitt(cid:228)iset apurahansaajat olivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neet osallistua tutkimusohjelmaan. T(cid:228)m(cid:228) koski erityisesti perheellisi(cid:228) tutkijoita. Lis(cid:228)ksi kantelussa todettiin, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s teki eritt(cid:228)in vaikeaksi tutkijoiden jatkami- sen yhteisess(cid:228) tutkimuskeskuksessa. Yhdistyksen keskeiset v(cid:228)it- teet olivat seuraavat: 1. Komission olisi pit(cid:228)nyt ilmoittaa apurahan saajille etuk(cid:228)- teen apurahojen mahdollisista leikkauksista ennen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen tekoa. 2. Komission 6. lokakuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tty kirje olisi pit(cid:228)nyt osoittaa kullekin apurahansaajalle t(cid:228)m(cid:228)n omalla kielell(cid:228). 3. Sopimusten lausekkeet, jotka mahdollistivat apurahojen leikkaamisen, olivat laittomia ja ep(cid:228)oikeudenmukaisia sek(cid:228) liikkuvuusohjelmien hengen vastaisia. Vakiolomakkeen 9 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) oheen liitetyt ylei- set ehdot muodostavat sopimuksen kiinte(cid:228)n osan ja ett(cid:228) Tutkimus (cid:148)N(cid:228)m(cid:228) yleiset ehdot korvataan, kun tutkimuksen alan koulu- tusstipendej(cid:228) koskevat uudet yleiset ehdot on hyv(cid:228)ksytty. Ehtojen korvaamista ei toteuteta takautuvasti. (cid:148) Komission lausunto Komissio teki 29. hein(cid:228)kuuta 1996 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen uusista vakiolo- makkeista, uusista tukim(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja uusista yleisist(cid:228) ehdoista. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti my(cid:246)s, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) sovellettaisiin kaikkiin ole- massa oleviin sopimuksiin, lausekkeet sis(cid:228)ltyv(cid:228)t. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan se tulisi voimaan 1. elokuuta 1996. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen johdosta noin 50 tuensaajan senhetkinen tuki pienenisi noin 30 prosentilla. joihin edell(cid:228) lainatut Yhdistyksen ensimm(cid:228)isest(cid:228) v(cid:228)itteest(cid:228) komissio totesi, ett(cid:228) yhtei- sen tutkimuskeskuksen hallinto tiedotti apurahansaajille joko suoraan tai yhdistyksen v(cid:228)lityksell(cid:228) uusia apuraham(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) koske- vien neuvottelujen tilanteesta. Komissio korosti erityisesti sit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n tutkimuskeskuksen Ispran laitoksella pidettiin 11. jossa apurahansaajille ilmoitettiin hein(cid:228)kuuta 1996 kokous, komission tulevasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228). Yksitt(cid:228)isille apurahansaajille ilmoitettiin 6. elokuuta 1996 p(cid:228)i- v(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) sek(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) se tulisi voimaan 1. elokuuta 1996. Kirje oli laadittu ranskaksi. Kirjeen liitteen(cid:228) oli- vat uudet yleiset ehdot ranskaksi sek(cid:228) niiden ep(cid:228)virallinen eng- lanninnos. Kirjeen lopussa yksitt(cid:228)isi(cid:228) apurahansaajia kehotettiin ottamaan yhteytt(cid:228) komission yksik(cid:246)ihin uusien sopimusten allekirjoittamista varten, mutta vasta 9. syyskuuta 1996 j(cid:228)lkeen kes(cid:228)lomien vuoksi. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen apurahansaajat ryhtyiv(cid:228)t huomattaviin toimiin, kuulivat asianajajia ja ottivat yhteytt(cid:228) komission j(cid:228)seniin saadakseen komission luopumaan apuraho- jen alentamisesta ja saadakseen lis(cid:228)selvityst(cid:228) joihinkin uusien yleisten ehtojen lausekkeisiin. Viimemainittua seikkaa lukuun ottamatta kontaktit olivat ilmeisen hedelm(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) oli v(cid:228)(cid:228)rin l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) apurahansaajille vain ranskankielinen kirje 6. elokuuta 1996, ja sitoutui siihen, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei toistuisi vastaisuudessa. Se my(cid:246)s sitoutui k(cid:228)(cid:228)nn(cid:228)tt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n sopimukset muille yhteis(cid:246)n kielille. Yhdistyksen kolmannesta v(cid:228)itteest(cid:228) komissio totesi, ett(cid:228) uudet apurahasummat oli hyv(cid:228)ksytty yhtenev(cid:228)isyys- ja yhdenmukai- suussyist(cid:228), jotta apurahat olisivat yht(cid:228) suuret kuin edell(cid:228) mai- nittujen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten mukaisesti k(cid:228)ynnistetyn nelj(cid:228)nnen puite- ohjelman muiden ohjelmien koulutus- ja tutkimussopimuksissa. Komissio totesi lis(cid:228)si, ett(cid:228) uudet summat m(cid:228)(cid:228)riteltiin j(cid:228)senval- 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/125 tioiden edustajien huolellisen kuulemisen j(cid:228)lkeen. Ne laskettiin siten, ett(cid:228) varmistettaisiin mahdollisuuksien mukaan se, ett(cid:228) apurahansaajat saivat nettona vastaavan summan kuin vastaa- vantasoinen tutkija ansaitsisi is(cid:228)nt(cid:228)maassa. Lis(cid:228)tutkimukset jotka sis(cid:228)lsiv(cid:228)t edell(cid:228) lainatut P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan uudet summat koskisivat my(cid:246)s nykyisi(cid:228) Jotta sopimuksia, yhteisen tutkimuskeskuksen Ispran laitoksen 47 apurahan naut- tijaa ja Sevillan laitoksen 4 apurahan nauttijaa kuitenkin voisi- vat valmistautua apurahojensa huomattavaan alenemiseen, komissio p(cid:228)(cid:228)tti 16. joulukuuta 1996 lyk(cid:228)t(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen sovelta- mista 31. maaliskuuta 1997 asti. Siten nykyisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja ei leikattaisi tuohon p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228). lausekkeet. Yhdistyksen huomautukset vaikutti pyrittiin, asettamisella Tutkittuaan huolellisesti komission lausunnon ja yhdistyksen huomautukset oikeusasiamies kirjoitti komissiolle. Kirjeess(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)n totesi, ett(cid:228) vaikka yleinen tavoite, johon uusien apuraha- m(cid:228)(cid:228)rien ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228), komissio ei ollut t(cid:228)sment(cid:228)nyt, miksi sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen oli kosket- tava nykyisi(cid:228) apurahoja. Oikeusasiamies totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) tut- kijat voisivat perustellusti olettaa, ett(cid:228) komissio ei hy(cid:246)dynt(cid:228)isi edell(cid:228) lainattuja sopimuslausekkeita n(cid:228)in voimakkaasti ja ett(cid:228) nykyisten apurahojen supistaminen 30 prosentilla oli k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) tehnyt useiden tutkijoiden ty(cid:246)n jatkamisen hyvin vai- keaksi ja joka tapauksessa uhannut heid(cid:228)n motivaatiotaan. Lopuksi oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) saattaisi k(cid:228)yd(cid:228) niin, ett(cid:228) tulevaisuudessa tutkijat pid(cid:228)ttyv(cid:228)t osallistumasta tutkimusj(cid:228)rjes- telyihin, jos he saavat tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) apurahoja voidaan merkitt(cid:228)- leikata kesken sopimuksen. Kirjeens(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tteeksi oikeus- v(cid:228)sti asiamies kehotti komissiota tarkistamaan kantaansa n(cid:228)iden seikkojen valossa. Ensimm(cid:228)isest(cid:228) v(cid:228)itteest(cid:228) yhdistys totesi, ett(cid:228) yhteisen tutkimus- keskuksen Ispran laitoksen hallinto teki kaiken voitavansa antaakseen apurahansaajille tietoa heit(cid:228) koskevasta kehitykses- tietoa t(cid:228). Yhdistys kuitenkin totesi, ett(cid:228) hallinto ei saanut komission yksik(cid:246)ilt(cid:228) Brysselist(cid:228). Apurahansaajat saivat joka tapauksessa tiet(cid:228)(cid:228) apurahojensa tulevasta leikkauksesta vasta 11. hein(cid:228)kuuta 1996 pidetyss(cid:228) kokouksessa. Vastauksessaan komissio totesi, ett(cid:228) sit(cid:228) oli usein arvosteltu sii- t(cid:228), ett(cid:228) se my(cid:246)nsi apurahansaajille suuria summia eik(cid:228) t(cid:228)ysin ottanut huomioon paikallisia olosuhteita. Komission mukaan n(cid:228)ist(cid:228) kysymyksist(cid:228) oli keskusteltu kyseisess(cid:228) ohjelmakomiteas- sa, ja komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt uusista summista ottaen huo- mioon useiden valtuuskuntien esitt(cid:228)m(cid:228)t seikat. Komissio koros- ti, ett(cid:228) uusilla summilla oli tarkoitus luoda yhten(cid:228)isyytt(cid:228) ja joita k(cid:228)ytettiin tasavertaisuutta suhteessa niihin apurahoihin, nelj(cid:228)nnen puiteohjelman muissa erityisohjelmissa. Yhdistys totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) se hyv(cid:228)ksyi komission pahoittelut siit(cid:228), ett(cid:228) se oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt yksitt(cid:228)isille apurahansaajille ainoas- taan ranskankielisen version 6. elokuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyst(cid:228) kir- jeest(cid:228). Muita seikkoja Yhdistys ei asettanut kyseenalaiseksi sit(cid:228), oliko komissiolla oikeus m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) uudet summat. Se oli jopa valmis hyv(cid:228)ksy- m(cid:228)(cid:228)n uusien ehdotusten perustelut ja tavoitteen, johon uusilla summilla pyrittiin, ts. sen, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)dyt(cid:228)(cid:228)n summiin, jotka ovat verrattavissa siihen, mit(cid:228) vastaavan tasoinen tutkija ansaitsisi samassa maassa. Yhdistys kuitenkin arvosteli voimakkaasti sit(cid:228), miksi uusia summia oli sovellettava voimassa oleviin sopimuk- siin. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) se korosti, ett(cid:228) voimassa olevien sopi- musten apurahojen alentamisella ei pyritty esim. alhaisempien elinkustannusten tai alempien verojen kompensointiin, jolloin apurahan alentaminen ei olisi merkinnyt apurahan nettom(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ist(cid:228) v(cid:228)henemist(cid:228). Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) ei viitattu t(cid:228)llaisiin mahdollisesti perusteltuihin tekij(cid:246)ihin. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s p(cid:228)invastoin mer- kitsi sit(cid:228), ett(cid:228) meneill(cid:228)(cid:228)n olevien sopimusten apurahoja supis- tettiin 30 prosentilla. Joissakin tapauksissa v(cid:228)hennys teki t(cid:228)ysin tyhjiksi ehdot, jotka olivat johtaneet siihen, ett(cid:228) tutkija osallis- tui tervetulleena sit(cid:228), ett(cid:228) komissio lykk(cid:228)si tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa 31. maa- liskuuta 1997 asti, mutta se totesi, ett(cid:228) ne tutkijat, joiden sopi- mus p(cid:228)(cid:228)ttyisi vasta vuoden 1997 lopussa, k(cid:228)rsisiv(cid:228)t edelleen voimakkaasti tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kielteisist(cid:228) vaikutuksista. tutkimusohjelmaan. Yhdistys piti Oikeusasiamiehelle 23. syyskuuta 1997 esitetyn kantelun (kan- telu 855/97/PD) pohjalta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) yksi tutkija oli joutunut luopumaan tutkimusohjelmastaan ja palaamaan perheineen kotimaahansa, koska apurahaa oli pienennetty huomattavasti kesken kauden. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ennen komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) 1. Mit(cid:228) tulee ensimm(cid:228)iseen v(cid:228)itteeseen tietojen puutteesta ja annetuista apurahansaajille ilmoituksista, on ensiksi todettava, ett(cid:228) hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto kohtelee kansalaisia oikeudenmukaisesti. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee muun muassa sit(cid:228), ett(cid:228) jos hallinto aikoo ryhty(cid:228) toimenpiteisiin, jotka kohdis- tunnistettavaan kansalaisten tuvat rajalliseen ja selv(cid:228)sti C 300/126 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 jotta n(cid:228)m(cid:228) voivat joukkoon, hallinnon on luotava sopivat yhteydet kyseisiin lausua mielipiteens(cid:228). Se kansalaisiin, merkitsee my(cid:246)s sit(cid:228), ett(cid:228) kansalaisten on saatava ajoissa tie- toa toimenpiteist(cid:228), jotta he voivat ryhty(cid:228) aiheellisiin toi- miin mukautuakseen muuttuneeseen tilanteeseen. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) asiasta vastaavat komis- sion yksik(cid:246)t ja apurahansaajat eiv(cid:228)t olleet yhteydess(cid:228) toi- siinsa. Apurahansaajille ilmoitettiin vain 11. hein(cid:228)kuuta 1996 pidetyss(cid:228) kokouksessa apurahojen mahdollisesta alen- tamisesta ennen kuin komissio todella teki vastaavan p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksens(cid:228) 29. hein(cid:228)kuuta 1996. Kun apurahansaajat saivat 6. elokuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) tiet(cid:228)(cid:228) todellisesta v(cid:228)hennyksest(cid:228), jo tullut voimaan. T(cid:228)llainen menettely vaikuttaa v(cid:228)linpit(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)lt(cid:228) ja ylimieliselt(cid:228) eik(cid:228) siten noudata hyv(cid:228)n hallinnon periaat- teita. jota p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s merkitsi, alennus oli 2. Mit(cid:228) tulee 6. elokuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn kirjeeseen, komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) kirje olisi pit(cid:228)nyt l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) yksitt(cid:228)isille apu- rahansaajille heid(cid:228)n omalla kielell(cid:228)(cid:228)n, ja pahoitteli sit(cid:228). Siten oikeusasiamies ei katsonut, ett(cid:228) kantelun t(cid:228)m(cid:228)n n(cid:228)k(cid:246)- kohdan tutkiminen olisi perusteltua. 3. V(cid:228)itett(cid:228) sellaisten lausekkeiden laittomuudesta, jotka sallivat alentaa huomattavasti apurahoja, on tarkasteltava sovellet- tavan kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n valossa, ja se on toimival- taisten kansallisten viranomaisten teht(cid:228)v(cid:228). Oikeusasiamies ei siksi tarkastellut t(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228). Hallinnon on kuitenkin aina oltava oikeusasiamiehelle vastuussa siit(cid:228), ett(cid:228) se nou- dattaa hyv(cid:228)n hallinnon periaatteita, ja siten sen on kyett(cid:228)v(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamiehelle johdonmukainen selonteko toimistaan ja siit(cid:228), miksi se pit(cid:228)(cid:228) niit(cid:228) oikeutettuina. Hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t muun muassa sit(cid:228), ett(cid:228) komissio kohtelee kansalaisia oikeudenmukaisesti. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa todettiin, ett(cid:228) lausekkeet, jotka komissio oli sis(cid:228)llytt(cid:228)nyt vakiosopimukseen, sallivat alentaa nykyisi(cid:228) apurahoja rajoituksetta ja ilmoittamatta alentamiseen johta- neita tekij(cid:246)it(cid:228). T(cid:228)llaisten lausekkeiden johdosta ryhtyminen ty(cid:246)skentelem(cid:228)(cid:228)n tutkimusapurahan turvin on hyvin uska- liasta, ja lausekkeet mahdollistavat my(cid:246)s v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)kset. Niit(cid:228) ei voida pit(cid:228)(cid:228) oikeudenmukaisina. Kun t(cid:228)m(cid:228) otetaan huomioon, t(cid:228)ytyy olla v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)nkin pakottavat syyt, ett(cid:228) t(cid:228)llaisiin lausekkeisiin turvaudutaan. Komissio ei pystynyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaisia syit(cid:228). Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelujen johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta on esitett(cid:228)v(cid:228) seuraava kriittinen huomautus: Hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto kohtelee kansalaisia oikeudenmukaisesti. Komissio laiminl(cid:246)i t(cid:228)m(cid:228)n vaa- timuksen noudattamisen, kun se ei ottanut sopivalla tavalla yhteytt(cid:228) niihin apurahansaajiin, joita sen kaavailema apuraho- jen merkitt(cid:228)v(cid:228) alentaminen koski, ilmoittanut n(cid:228)ille ajoissa alentamisesta. Komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ytt(cid:228)nyt vaatimusta, kun se k(cid:228)ytti ep(cid:228)oikeudenmukaisia sopimuslausek- keita. ja kun se ei Koska tapauksen n(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohdat koskivat menettelyj(cid:228) men- neisyydess(cid:228) (cid:151) kyseiset apurahansaajat olivat lopettaneet ty(cid:246)ns(cid:228) yhteisess(cid:228) tutkimuskeskuksessa (cid:151) sovintoratkaisuun pyrkimi- nen ei ollut aiheellista. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sit- telyn. ELOKUVAJUHLIEN TUKEMINEN: RIITT˜M˜TT(cid:214)M˜T PERUSTELUT P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 23/97/KH Euroopan komissiota vastaan Kantelu M. kanteli joulukuussa 1996 ja tammikuussa 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyill(cid:228) kirjeill(cid:228) NFF-s(cid:228)(cid:228)ti(cid:246)n (Stichting Nederlands Film Festival) puolesta komissiota vastaan. H(cid:228)n v(cid:228)itti, ett(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)osasto XIII oli kohdellut h(cid:228)nt(cid:228) k(cid:228)sitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla, toiminut huonosti ja antanut h(cid:228)nelle puutteellisia tietoja. Kantelun taustasta voidaan esitt(cid:228)(cid:228) seuraava yhteenveto. NFF j(cid:228)rjesti vuonna 1995 tieteellisten elokuvien p(cid:228)iv(cid:228)n, jota varten se sai tukea komissiolta. Sek(cid:228) NFF ett(cid:228) komission kyseiset yksi- k(cid:246)t pitiv(cid:228)t tapahtumaa ilmeisesti onnistuneena. NFF p(cid:228)(cid:228)tti sit- ten j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) toisen tieteellisten elokuvien p(cid:228)iv(cid:228)n vuonna 1996, ja se haki yhteis(cid:246)n tukea my(cid:246)s t(cid:228)t(cid:228) varten. Tukea ei kuitenkaan saatu. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ep(cid:228)oikeudenmukaisia sopimuslausekkeita komissio oli lai- minly(cid:246)nyt hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteiden noudattami- sen. NFF esitti hakemuksen vuoden 1996 tiede-elokuvap(cid:228)iv(cid:228)n tukea varten toukokuussa 1996. Komissio vastasi kirjeell(cid:228)(cid:228)n 18. kes(cid:228)kuuta ja 28. kes(cid:228)kuuta 1996. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/127 Ensimm(cid:228)isess(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n se ilmoitti, ett(cid:228) kantelijan hanke oli luonteeltaan sellainen, ett(cid:228) se voisi saada tukea. Kantelijan olisi kuitenkin laadittava budjettinsa siten, ett(cid:228) se noudattaisi 12 000 ecun rajaa, jota ei kyseist(cid:228) komission ohjelmaa (1) kos- kevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti voitaisi ylitt(cid:228)(cid:228). Kirjeen mukana seurasi hakemuslomake. Olemme huolellisesti tutkineet, olisiko taloudellisen tuen my(cid:246)nt(cid:228)- minen mahdollista my(cid:246)s Alankomaiden 16. elokuvajuhlien yhtey- dess(cid:228). Pahoittelen, ett(cid:228) joudun ilmoittamaan Teille, ett(cid:228) varainhoi- don valvonnasta vastaavat viranomaisemme eiv(cid:228)t hyv(cid:228)ksyneet hakemusta, koska edellist(cid:228) tapahtumaa koskevaa kertomusta ei viel(cid:228) tuolloin ollut hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)sti esitetty. Toinen kirje sis(cid:228)lsi toisen hakemuslomakkeen, ja siin(cid:228) ilmoitet- tiin, mit(cid:228) asiakirjoja siihen tulisi liitt(cid:228)(cid:228) mukaan. Siin(cid:228) ilmoitet- tiin kantelijalle my(cid:246)s, ett(cid:228) hakemus olisi l(cid:228)hetett(cid:228)v(cid:228) mahdolli- simman pian. Pahoittelen, ett(cid:228) en voinut t(cid:228)ll(cid:228) kertaa auttaa Teit(cid:228). (cid:148) Tutkimus NFF vastasi 1. hein(cid:228)kuuta 1996 ja totesi, ett(cid:228): Komission lausunto (cid:148)Ohessa tieteellisen elokuvan p(cid:228)iv(cid:228)n, keskustelutilaisuuden ja seminaarin eritelty budjetti. Pyyd(cid:228)mme yst(cid:228)v(cid:228)llisesti 12 000 ecua EY-tukea tilaisuuksiin (PO XIII/D/2). (cid:148) osallistumista edustajan EY:n ja Komissio vastasi 11. syyskuuta 1996 ja totesi, ett(cid:228): (cid:148)Joudun valitettavasti ilmoittamaan Teille, ett(cid:228) tukihakemuksenne on hyl(cid:228)tty. Pahoittelen t(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) Teille mahdollisesti aiheutuvaa haittaa. Vuoden 1995 tapahtuman loppukertomusta ei viel(cid:228) ole esitetty komissiolle sopimuksessa edellytetyll(cid:228) tavalla. Sit(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n sopimusvelvoitteiden rikkomisena. (cid:148) T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen komission kyseiset yksik(cid:246)t ja NFF tapasivat 23. syyskuuta 1996. Kokouksen j(cid:228)lkeen NFF l(cid:228)hetti komissiolle kir- jeen 27. marraskuuta 1996. Kirjeess(cid:228)(cid:228)n se ilmoitti komissiolle, ett(cid:228) elokuvajuhlat olivat olleet suurmenestys. Kirjeess(cid:228) todettiin toimistossanne ja kun my(cid:246)s, ett(cid:228) kun edustajamme oli vieraillut olimme keskustelleet puhelimessa, lupasitte ottaa minuun yhteytt(cid:228) menettelyst(cid:228), joka koski 25 000 ecun tukea toiselle tieteellisen eloku- van p(cid:228)iv(cid:228)lle. Yritin tavoittaa Teit(cid:228) puhelimitse, mutta en onnistunut. Olisin kiitollinen, jos ottaisitte minuun yhteytt(cid:228) edell(cid:228) mainitun hankkeen johdosta. Kantelu toimitettiin komissiolle. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) vuoden 1995 tuen osalta NFF oli laimin- ly(cid:246)nyt yhden perusvelvollisuuksistaan esitt(cid:228)m(cid:228)lle tukea koske- van kertomuksensa liian my(cid:246)h(cid:228)(cid:228)n. Maksu oli kuitenkin hyv(cid:228)k- sytty. Komissio viittasi my(cid:246)s kantelijan kirjeenvaihtoon, joka koski vuoden 1996 hanketta. Viitatessaan 18. kes(cid:228)kuuta 1996 p(cid:228)i- v(cid:228)ttyyn kirjeeseen komissio totesi, ett(cid:228) NFF:lle oli asianmukai- sesti ilmoitettu 12 000 ecun rajasta t(cid:228)llaisten tukien kohdalla ja ett(cid:228) NFF:(cid:228)(cid:228) oli pyydetty tekem(cid:228)(cid:228)n uusi hakemus. Mit(cid:228) tuli NFF:n my(cid:246)hempiin hakemuksiin, komissio totesi, ett(cid:228) kyseisen p(cid:228)(cid:228)osaston asiakirjarekisterij(cid:228)rjestelm(cid:228)n tutkimuksessa ei l(cid:246)ydetty merkint(cid:246)j(cid:228) t(cid:228)llaisesta hakemuksesta tai kirjeenvaih- dosta. NFF esitti my(cid:246)hemmin tukea koskevan tiedustelun. Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) vastaus, jonka mukaan NFF:lle ilmoitet- tiin, ett(cid:228) sen hakemus oli muodollisesti hyl(cid:228)tty, oli virheellinen. My(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) puhelinkeskustelussa komissio ilmoitti NFF:lle, ett(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n hakemusta ei itse asiassa ollut saatu ja ett(cid:228) oli liian my(cid:246)h(cid:228)ist(cid:228) esitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llainen hakemus. NFF tiedusteli 23. syys- kuuta 1996 uudelleen, voisiko vuoden 1996 hanke edelleen saada tukea. He saivat tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) vuoden 1996 tapahtuman tukeminen ei olisi mahdollista. Kantelijan huomautukset T(cid:228)m(cid:228)n kirjeen j(cid:228)lkeen NFF ilmoitti komission yksik(cid:246)ille 29. marraskuuta 1996, ett(cid:228) se oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt jatkaa tukimenettelyj(cid:228) mahdollisimman pian diplomaattisten kanavien v(cid:228)lityksell(cid:228). Komissio l(cid:228)hetti 9. tammikuuta 1997 NFF:lle seuraavan kir- jeen: Huomautuksissaan NFF pit(cid:228)ytyi kantelussa. Koska 9. tammi- kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) komission kirjeess(cid:228) todettiin, ett(cid:228) NFF oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt antamatta riitt(cid:228)v(cid:228)n selvityksen vuoden 1995 tuen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), NFF dokumentoi kattavasti tavan, jolla se oli selvitt(cid:228)- nyt vuoden 1995 tuen k(cid:228)yt(cid:246)n. (cid:148)Olen iloinen voidessani ilmoittaa Teille, ett(cid:228) varainhoidon val- vonnasta vastaavat viranomaisemme ovat viimein hyv(cid:228)ksyneet tuen. NFF:lle 12 000 ecun summa hyvitet(cid:228)(cid:228)n pankkitilillenne l(cid:228)hip(cid:228)ivin(cid:228). vuonna 1995 my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)mme taloudellisen Lis(cid:228)tutkimukset (1) Innovaatio (cid:151) tutkimusta ja teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskeva nelj(cid:228)s puiteohjelma, kolmas toimi (cid:151) tuloksia koskevan tiedon levitt(cid:228)mi- nen ja tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)minen. Koska komissio antoi erilaisia syit(cid:228) sille, miksi se ei my(cid:246)nt(cid:228)nyt tukea vuodelle 1996, oikeusasiamies pyysi komissiolta lis(cid:228)tie- toja. C 300/128 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Toisessa lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) se ei ollut miss(cid:228)(cid:228)n vaiheessa harkinnut kysymyst(cid:228), olisiko tukea my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) vai ei, koska komissiolle ei ollut koskaan l(cid:228)hetetty asianmukaisesti t(cid:228)ytetty(cid:228) hakemuslomaketta. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Komissio lis(cid:228)si, ett(cid:228) NFF:n kantelun j(cid:228)lkeen kyseiset yksik(cid:246)t oli- vat tarkistaneet sis(cid:228)isi(cid:228) menettelyj(cid:228)(cid:228)n erityisesti yhteydenpi- dossa tuen hakijoihin kanssa. Komission toisesta lausunnosta esitt(cid:228)miens(cid:228) huomautusten yhteydess(cid:228) NFF pit(cid:228)ytyi kantelussaan. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Kahdessa lausunnossaan komissio ei v(cid:228)itt(cid:228)nyt, ett(cid:228) vuoden 1996 tuen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) kielt(cid:228)ydyttiin, koska NFF ei ollut tehnyt asianmukaisesti selkoa vuoden 1995 tuen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Oikeusasiamies ei siten tutkinut sit(cid:228), oliko komission n(cid:228)ke- mys NFF:n kirjanpidon virheellisyydest(cid:228) oikea. 2. Komissio v(cid:228)itti, ett(cid:228) NFF ei saanut tukea vuoden 1996 han- ketta varten, koska komissio ei koskaan saanut muodollista hakemusta. Sitovia todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) komissio todella sai muodolliset hakemukset, ei esitetty. Siten oikeusasiamies ei voinut tutkia tarkemmin kysymyst(cid:228) siit(cid:228), oliko komissio k(cid:228)sitellyt NFF:n hakemusta ep(cid:228)asianmukaisesti. 3. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) ja hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto perus- telee kansalaisia koskevat toimensa riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) ja johdonmu- kaisella tavalla (1). T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ensin esitt(cid:228)nyt perusteita sille, miksi hakijan tukihakemus oli hyl(cid:228)tty; sitten se perusteli hylk(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)it- t(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228), ett(cid:228) hakija ei ollut t(cid:228)ytt(cid:228)nyt vaatimusta selvitt(cid:228)(cid:228) edellisen tuen k(cid:228)ytt(cid:246); lopuksi komissio v(cid:228)itti, ett(cid:228) se ei kos- kaan ollut saanut hakemusta. Komissio ei siten t(cid:228)ytt(cid:228)nyt vaatimusta antaa riitt(cid:228)v(cid:228)t ja johdonmukaiset perustelut. Kantelun johdosta suoritetun oikeusasiamiehen tutkimuksen pohjalta on esitett(cid:228)v(cid:228) seuraava kriittinen huomautus: Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) ja hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto perustelee kansa- laisia koskevat toimensa riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) ja johdonmukaisella tavalla. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ensin esitt(cid:228)nyt perusteita sille, miksi hakijan tukihakemus oli hyl(cid:228)tty; sitten se perusteli hylk(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)itt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228), ett(cid:228) hakija ei ollut t(cid:228)ytt(cid:228)nyt vaatimusta selvitt(cid:228)(cid:228) edellisen tuen k(cid:228)ytt(cid:246); lopuksi komissio v(cid:228)itti, ett(cid:228) se ei koskaan ollut saanut hakemusta. Komissio ei ja johdonmukaiset siten t(cid:228)ytt(cid:228)nyt vaatimusta antaa riitt(cid:228)v(cid:228)t perustelut. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski menettelyj(cid:228) mennei- syydess(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. HELIKOPTERILUPAKIRJOJEN HYV˜KSYMINEN VASTAVUOROISESTI P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 121/97/VK Euroopan komissiota vastaan Kantelu B. kanteli oikeusasiamiehelle komissiota vastaan helmikuussa 1997. B. v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt varmistamatta, ett(cid:228) Saksan viranomaiset noudattavat direktiivi(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)n lupa- kirjojen vastavuoroisesta hyv(cid:228)ksymisest(cid:228), joka on annettu sivii- li-ilmailun teht(cid:228)vien suorittamisesta (2). H(cid:228)n v(cid:228)itti my(cid:246)s, ettei komissio ollut toiminut direktiivin sille asettamien velvoitteiden mukaisesti. 4. Oikeusasiamies piti tervetulleena sit(cid:228), ett(cid:228) komissio oli aloittanut menettelyjens(cid:228) tarkistamisen. (1) Katso muun muassa tuomio 7. marraskuuta 1997, asia T-218/95, Azienda Agricola (cid:148)Le Canne(cid:148) vastaan komissio, Kok. 1997, s. II-2055 (kohta 65). Katso my(cid:246)s hallinnon velvollisuus selitt(cid:228)(cid:228) toi- mintansa, J. A. Usher, (cid:148)The (cid:146)Good Administration(cid:146) of Community Law(cid:148), Current Legal Problems, 1985, s. 278. B. oli pyyt(cid:228)nyt Saksan viranomaisia tunnustamaan It(cid:228)vallan h(cid:228)nelle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n helikopterin ammattilent(cid:228)j(cid:228)n lupakirjan. Saksan viranomaiset katsoivat, ettei lupakirja vastannut saksa- laista lupakirjaa, joten sit(cid:228) ei hyv(cid:228)ksytt(cid:228)isi ilman lis(cid:228)vaatimuk- sia. B. piti t(cid:228)t(cid:228) syrjint(cid:228)n(cid:228) ja valitti komissiolle. Seuranneen kir- (2) Neuvoston direktiivi 91/670/ETY (EYVL L 373, 31. 12. 1991, s. 21). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/129 jeenvaihdon j(cid:228)lkeen B. oli tyytym(cid:228)t(cid:246)n komission kantaan ja kanteli oikeusasiamiehelle. B. v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio ei ollut: Kantelijan huomautukset 1. tehnyt vertailua kunkin j(cid:228)senvaltion helikopterilent(cid:228)j(cid:228)n lupakirjoille asetetuista vaatimuksista, kuten direktiivin 4 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n; Huomautuksissaan B. pit(cid:228)ytyi kantelussaan. 2. varmistanut, etteiv(cid:228)t Saksan viranomaiset aseta syrjivi(cid:228) ehtoja it(cid:228)valtalaisten helikopterilupakirjojen hyv(cid:228)ksymiselle; P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 3. tehnyt ehdotusta neuvoston asetukseksi lupakirjojen t(cid:228)ydel- lisest(cid:228) vastavuoroisesta hyv(cid:228)ksymisest(cid:228), kuten direktiivin johdanto-osan kappaleissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n; 4. vastannut kirjeeseen, jonka B. l(cid:228)hetti 9. syyskuuta 1996 herra Probstille komission p(cid:228)(cid:228)osasto VII:(cid:228)(cid:228)n. Tutkimus Komission lausunto Kantelu toimitettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi p(cid:228)(cid:228)piirteitt(cid:228)in seuraavaa: Mit(cid:228) tulee ensimm(cid:228)iseen kantelun aiheeseen, komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) ettei se ole viel(cid:228) tehnyt vertailua niist(cid:228) helikopterilupakirjojen ehdoista, vaikka direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaan n(cid:228)in olisi pit(cid:228)nyt toimia 1. tammikuuta 1992 menness(cid:228). Sill(cid:228), ett(cid:228) vertailu oli j(cid:228)tetty tekem(cid:228)tt(cid:228), ei kuitenkaan ole merkityst(cid:228) B:n tapauksessa. ilmoittivat komissiolle asianmukaisesti Saksan viranomaiset lis(cid:228)ehdoista, jotka ne olivat asettaneet it(cid:228)valtalaisille helikopte- rilupakirjoille. Asiaa k(cid:228)sitelty(cid:228)(cid:228)n komissio hyv(cid:228)ksyi n(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)- ehdot. B:lle tiedotettiin asiasta. Mit(cid:228) tulee kolmanteen kantelun aiheeseen, komission ehdotuk- sen teknisen ty(cid:246)n toteuttaa yhteinen ilmailuviranomainen, joka on Euroopan siviili-ilmailuliiton yhteisty(cid:246)elin. Oikeusasiamie- hen tutkimuksen aikoihin t(cid:228)m(cid:228) viranomainen oli juuri saanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen helikopterilupakirjoja jonka komissio tutkii asianmukaisesti ja jonka perusteella se pyrkii antamaan ehdotuksen neuvoston s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kseksi. koskevan ty(cid:246)ns(cid:228), Mit(cid:228) tulee B:n 9. syyskuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjeeseen, komissio katsoi, ett(cid:228) Bonnin edustuston faksi 7. marraskuuta 1996 teki vastauksen tarpeettomaksi. 1. Mit(cid:228) tulee ensimm(cid:228)iseen kantelun aiheeseen, direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa todetaan, ett(cid:228) (cid:148)komissio suorittaa kussa- kin j(cid:228)senvaltiossa samoihin teht(cid:228)viin oikeuttavien lupakirjojen saamiseen sovellettavien kelpoisuusvaatimusten vertailun ja toi- mittaa sen kaikille j(cid:228)senvaltioille 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n tammikuuta 1992 menness(cid:228). (cid:148) Komissio my(cid:246)nsi, ettei se ollut viel(cid:228) tehnyt ver- tailua helikopterilupakirjojen suhteen. Komissiolla on valta ehdottaa muutosta direktiiviin, jos se ei kykene noudatta- maan direktiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) aikarajaa. Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio noudattaa sit(cid:228) sitovia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja periaatteita. Koska komissio ei ollut noudattanut direktiivin 4 artiklan 1 kohtaa koskien helikopterilupakirjo- ja, komissio ei ollut noudattanut kyseist(cid:228) vaatimusta. 2. Mit(cid:228) tuli komission arvioon Saksan viranomaisten it(cid:228)valta- laisten helikopterilupakirjojen hyv(cid:228)ksymiselle asettamista lis(cid:228)vaatimuksista, k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen mukaan arviota ei voida pit(cid:228)(cid:228) virheellisen(cid:228). 3. Mit(cid:228) tuli kolmanteen kantelun aiheeseen, direktiivin viimei- sess(cid:228) johdanto-osan kappaleessa todetaan, ett(cid:228) lupakirjojen t(cid:228)ydellisen vastavuoroisen hyv(cid:228)ksymisen varmistamiseksi komissio j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) ehdotuksen neuvostolle 1. hein(cid:228)kuuta 1992 menness(cid:228). Komissio my(cid:246)nsi, ettei se ollut viel(cid:228) antanut t(cid:228)t(cid:228) ehdotusta. Komissiolla on valta ehdottaa muutosta direktii- viin, jos se ei kykene noudattamaan direktiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) aikarajaa. Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio ilmoittaa selke(cid:228)sti, yksiselitteisesti ja julkisesti aikataulusta. Koska antamisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotusten komissio ei ollut viel(cid:228) toiminut mainitun johdanto-osan kappaleen edellytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla, komissio ei ollut noudatta- nut t(cid:228)t(cid:228) vaatimusta. 4. Mit(cid:228) tuli nelj(cid:228)nteen kantelun aiheeseen, on huomattava, ett(cid:228) Bonnin edustuston faksissa 7. marraskuuta 1996 ei vii- tattu B:n 9. syyskuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjeeseen, vaikka komissio katsoi faksin olevan vastaus kirjeeseen. Faksin sis(cid:228)lt(cid:246) ei vastannut B:n kirjeess(cid:228) esille otettuihin t(cid:228)rkeisiin kysymyksiin. Faksin lopussa todetaan p(cid:228)in vastoin, ett(cid:228) edustusto ottaisi yhteytt(cid:228) komission yksikk(cid:246)ihin Brysseliss(cid:228), jotta n(cid:228)m(cid:228) ottaisivat yhteytt(cid:228) B:hen. Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio vastaa sille osoitettui- hin kirjeisiin. Koska komissio ei vastannut B:n 9. syyskuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjeeseen, komissio ei ollut noudattanut t(cid:228)t(cid:228) vaatimusta. C 300/130 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ii) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) hankkeen yhteisrahoittamisesta ei ollut asianmu- kaisesti julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten mukaan on tarpeellista esitt(cid:228)(cid:228) seuraavat kriittiset huomautuk- set: i) Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio noudattaa sit(cid:228) sitovia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja periaatteita. Koska komis- sio ei ollut noudattanut helikopterilupakirjoja koskevan direktiivin 4 artiklan 1 kohtaa, komissio ei ollut noudatta- nut kyseist(cid:228) vaatimusta. ii) Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio noudattaa selkeit(cid:228), yksiselitteisi(cid:228) ja julkisia ilmoituksia lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotusten antamisen aikataulusta. Koska komissio ei ollut viel(cid:228) antanut ehdotusta direktiivin 91/670/ETY vii- meisen johdanto-osan kappaleen edellytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla, komissio ei ollut noudattanut kyseist(cid:228) vaatimusta. iii) Yhdistys teki 8. tammikuuta 1996 komission vakioloma- ketta (EYVL C 26, 1. 2. 1989, s. 6) k(cid:228)ytt(cid:228)en yhdess(cid:228) Mytikan kunnan kanssa valituksen, jossa se valitti siit(cid:228), ett(cid:228) Kreikan ymp(cid:228)rist(cid:246)st(cid:228), aluesuunnittelusta ja julkisista hankkeista vas- taava ministeri(cid:246) oli rikkonut yhteis(cid:246)n oikeutta. Kantelu koski ministeri(cid:246)n yhteist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) nro 30146/94 (11. hei- n(cid:228)kuuta 1995), jonka mukaan k(cid:228)sitelty j(cid:228)tevesi laskettaisiin Joonianmereen Kalamitsin l(cid:228)hettyvill(cid:228). Valituksen tekij(cid:228)n mukaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli yhteis(cid:246)n ja kansallisen ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n vastainen. Yhdistys my(cid:246)s pyysi komissiota j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n kohdassa i) mainitun hankkeen rahoittamisen. Yhdis- tys l(cid:228)hetti komissiolle viisi muuta kirjett(cid:228) 7. helmikuuta 1996, 8. maaliskuuta 1996, 6. toukokuuta 1996, 15. hei- n(cid:228)kuuta 1996 ja 8. tammikuuta 1997, ja n(cid:228)iss(cid:228) se toimitti uusia tietoja alkuper(cid:228)iseen valitukseen. PO XVI ei koskaan vastannut n(cid:228)ihin kirjeisiin eik(cid:228) ilmoittanut yhdistykselle valituksen k(cid:228)sittelyn etenemisest(cid:228). iii) Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio vastaa sille osoitettuihin kirjeisiin. Koska komissio ei vas- tannut B:n 9. syyskuuta 1996 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjeeseen, komissio ei ollut noudattanut t(cid:228)t(cid:228) vaatimusta. Tutkimus Komission lausunto Koska tapauksen n(cid:228)m(cid:228) kohdat koskivat menettelyj(cid:228) menneisyy- dess(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeus- asiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. ILMOITTAMINEN VALITUKSEN TULOKSESTA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 250/97/OV Euroopan komissiota vastaan Kantelu S. kanteli oikeusasiamiehelle maaliskuussa 1997 er(cid:228)(cid:228)n yhdis- tyksen puolesta ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio (PO XVI/E/3) ei ollut antanut tai oli kielt(cid:228)ytynyt antamasta h(cid:228)nelle tietoja. H(cid:228)n esitti erityisesti seuraavat v(cid:228)itteet: i) Kun yhdistys kuuli komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228), ett(cid:228) komissio yhteisrahoittaisi koheesiorahastosta hanketta (cid:148)viem(cid:228)rij(cid:228)rjes- telm(cid:228) ja biologinen puhdistusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:148) Prevezassa (Kreik- ka), se pyysi PO XVI:lta (aluepolitiikka ja koheesio) puhe- limitse kopiota p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228). P:n pyynn(cid:246)st(cid:228) kielt(cid:228)ydyttiin. Kantelu toimitettiin komissiolle kes(cid:228)kuussa 1997. Ensimm(cid:228)i- lausunnossaan toimivaltaisen sest(cid:228) v(cid:228)itteest(cid:228) komissio totesi yksik(cid:246)n ilmoittaneen valituksen tekij(cid:228)lle, ett(cid:228) pyynt(cid:246) olisi esi- tett(cid:228)v(cid:228) kirjallisesti. T(cid:228)m(cid:228) on todettu komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) (2 artiklan 1 kohta) oikeudesta tutustua komission asiakirjoihin, jonka komissio teki 8. helmikuuta 1994. Komissio totesi, ett(cid:228) jos se saisi kirjallisen pyynn(cid:246)n, sill(cid:228) ei olisi mit(cid:228)(cid:228)n estett(cid:228) l(cid:228)het- t(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) kantelijalle, mutta t(cid:228)llaista pyynt(cid:246)(cid:228) ei ollut saatu. Toisesta syyt(cid:246)ksest(cid:228) komissio totesi, ett(cid:228) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artiklan 7 kohdan (1) mukaan vain komis- sion p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten olennaiset kohdat on julkaistava Euroopan yhtei- s(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) hanketta koskevat olennaiset koh- dat oli julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) C 122 (19. huhtikuuta 1997). Komissio selitti kuitenkin viivytyst(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen ja sen Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa leh- dess(cid:228) tapahtuneen julkaisemisen v(cid:228)lill(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) kyseess(cid:228) oli kooltaan ja luonteeltaan julkaisu, jossa yhdistettiin 66 eri p(cid:228)i- vin(cid:228) hyv(cid:228)ksytty(cid:228) hanketta. Koska p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) annetaan niiden tekemisen j(cid:228)lkeen tieto j(cid:228)senvaltioille, olennaiset kohdat julkais- taan vain avoimuussyist(cid:228). Siten komissio pit(cid:228)(cid:228) parempana ryh- mitell(cid:228) eri hankkeisiin liittyv(cid:228)t tiedot yhteen sen sijasta, ett(cid:228) ne julkaistaisiin Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) erillisin(cid:228) osi- na. (1) Neuvoston asetus 1164/94/EY, 16. toukokuuta 1994, koheesiora- haston perustamisesta, (EYVL L 130, 25. 5. 1994, s. 1). 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/131 Kolmannesta syyt(cid:246)ksest(cid:228) komissio ilmoitti ensin, ett(cid:228) sen yksi- k(cid:246)t olivat todenneet, ett(cid:228) hanke ei rikkonut yhteis(cid:246)n oikeutta ja ett(cid:228) valituksen rekister(cid:246)iminen ei siten ollut tarpeen. Lis(cid:228)ksi kyseess(cid:228) ei ollut neuvoston direktiivin 85/337/EY (1) rikkomi- nen, sill(cid:228) se tuli voimaan vasta hankkeen k(cid:228)ynnistytty(cid:228) vuonna 1985. jallisesti kyseiselle komission yksik(cid:246)lle. Toimivaltainen komission yksikk(cid:246) ilmoitti kantelijalle t(cid:228)st(cid:228) muodollisuu- desta, joka oli edellytys pyydetyn asiakirjan saannille. Oli kuitenkin ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kantelija ei esitt(cid:228)nyt PO XVI:lle t(cid:228)l- laista kirjallista pyynt(cid:246)(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa sit(cid:228), ett(cid:228) komis- sio ei l(cid:228)hett(cid:228)nyt h(cid:228)nelle p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kopiota, ei ollut katsot- tava hallinnolliseksi ep(cid:228)kohdaksi. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti hankkeen yhteisrahoituksesta vasta 5. marras- kuuta 1996 Kreikan hallituksen alustavan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ja ymp(cid:228)- rist(cid:246)ministeri(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnin j(cid:228)lkeen. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli tehty Kreikan hallituksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti. 2. V(cid:228)ite, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) ei julkaistu asianmukaisesti Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) Komissio totesi, ett(cid:228) 8. tammikuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyn valituksen johdosta valituksen tekij(cid:228)lle oli l(cid:228)hetetty alue- ja koheesiorahas- toyksik(cid:246)ist(cid:228) kaksi vastaanottoilmoitusta 17. tammikuuta ja 19. helmikuuta 1996, mutta ett(cid:228) komission ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) pit(cid:228)nyt vastata kaikkiin muihin yhdistyksen l(cid:228)hett(cid:228)miin kirjeisiin. Koheesiorahastoyksikk(cid:246) oli kuitenkin 23. hein(cid:228)kuuta 1997 l(cid:228)hett(cid:228)nyt valituksen tekij(cid:228)lle kirjeen, jossa se vastasi kaikkiin aikaisempiin kirjeisiin. Kantelijan huomautukset Kantelija piti kiinni v(cid:228)itteest(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen julkaisemista 5 kuukautta my(cid:246)hemmin kuin se oli tehty oli pidett(cid:228)v(cid:228) hallinnol- lisena virheen(cid:228), ja ett(cid:228) yhdistys ei ollut saanut tietoja siit(cid:228). Kan- telija totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) komissio oli v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ss(cid:228) vakuuttaessaan, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta ei ollut rikottu, ja ett(cid:228) komissio ei mis- s(cid:228)(cid:228)n vaiheessa ollut ilmoittanut yhdistykselle siit(cid:228), ett(cid:228) sen vali- tus oli hyl(cid:228)tty. Kantelija totesi lopuksi, ett(cid:228) h(cid:228)n ei vuoteen ollut saanut vastausta kaikkiin kirjeisiins(cid:228), jotka komissio oli j(cid:228)tt(cid:228)nyt huomiotta. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. V(cid:228)ite, ett(cid:228) kopiota taloudellisen tuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koskevasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ei l(cid:228)hetetty Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) mit(cid:228) tuli pyynt(cid:246)(cid:246)n saada kopio hankkeen yhteisrahoitusta koskevasta komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sest(cid:228), neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) oikeudesta tutustua komis- sion asiakirjoihin (8. helmikuuta 1994; 2 artiklan 1 kohta) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kaikki asiakirjapyynn(cid:246)t on osoitettava kir- 2. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) hankkeen yhteisrahoittami- sesta ei ollut julkaistu asianmukaisesti Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) ja ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen ja sen jul- kaisemisen v(cid:228)lill(cid:228) kului viisi kuukautta. Komissio vastasi, ett(cid:228) kyseisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen olennaiset kohdat julkaistiin Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) C 122, 19. huhti- kuuta 1997. joilla hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n hankkeet 2. 2 Asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artiklan 7 kohdassa s(cid:228)(cid:228)- det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) on jul- kaistava ainoastaan olennaiset kohdat sellaisista komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228), ja my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n tukea koheesiorahastosta. Asetuksessa ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) julkaise- misen aikarajasta. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tehtiin 5. mar- julkaistiin 19. raskuuta 1996 ja sen olennaiset kohdat huhtikuuta 1997. Komissio selitti t(cid:228)m(cid:228)n viiden kuukau- den viivytyksen viittaamalla siihen, ett(cid:228) julkaisu oli kool- taan ja luonteeltaan sellainen, ett(cid:228) siin(cid:228) ryhmiteltiin yhteen 66 eri tavoin hyv(cid:228)ksytty(cid:228) hanketta. Se korosti, ett(cid:228) sen yksik(cid:246)t pitiv(cid:228)t parempana n(cid:228)iden tietojen kokoamista yhteen Euroopan yhteis(cid:246)jen viralliseen lehteen sen sijasta, ett(cid:228) ne julkaisisivat ne erikseen. Selitys viivytykselle p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen ja julkaisemisen v(cid:228)lill(cid:228) vaikutti j(cid:228)rkev(cid:228)lt(cid:228). Siten sit(cid:228), ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s julkaistiin vasta 19. huhtikuuta 1997, ei ollut katsottava hallinnolliseksi ep(cid:228)kohdaksi. 3. V(cid:228)ite, ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228)lle ei ollut ilmoitettu yhtei- s(cid:246)n oikeuden noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) koskevan vali- tuksen (169 artiklan mukainen menettely) tuloksista hallinnolliseen 3. 1 T(cid:228)ss(cid:228) kantelun osassa v(cid:228)itettiin, ett(cid:228) komissio oli syyllis- tynyt ep(cid:228)kohtaan hallintomenettelyss(cid:228) syytet(cid:228)(cid:228)n joissa k(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n tapauksia, yhteis(cid:246)n oikeuden rikkomisesta. T(cid:228)st(cid:228) hallintomenettelyst(cid:228) komissio oli antanut lausunnon oikeusasiamiehelle t(cid:228)m(cid:228)n omasta aloitteestaan suorittaman tutkimuksen 303/97/ PD (2) yhteydess(cid:228). Se totesi silloin, ett(cid:228) kaikki komissiolle j(cid:228)senvaltiota (1) Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, 27. kes(cid:228)kuuta 1985, tiettyjen jul- kisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista, EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40). (2) 303/97/PD, k(cid:228)sitelty Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuk- sessa 1997, s. 270(cid:151)274, ks. my(cid:246)s komission viidestoista vuosiker- tomus yhteis(cid:246)n oikeuden soveltamisen valvonnasta (1997), johdan- to, s. III(cid:151)IV (KOM(98) 317/lopull. ). C 300/132 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 tulevat valitukset rekister(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n ja ett(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) ei poiketa ja ett(cid:228) se ilmoittaa valituksen vastaanottamisesta ja ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228) saa tietoa toimista, joihin komissio on ryhtynyt valituksen johdosta, tai siit(cid:228), onko sen joh- dosta ryhdytty toimiin vai ei. Komissio totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s asian k(cid:228)sittelyn lopettamisesta ilman toimenpiteit(cid:228) on teht(cid:228)v(cid:228) kunkin valituksen kohdalla korkeintaan vuo- den kuluessa sen rekister(cid:246)intip(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). 3. 2 T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) valituksen tekij(cid:228)lle oli l(cid:228)hetetty tammi- ja helmikuussa 1996 kaksi vastaanottoil- moitusta. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti sitten olla rekister(cid:246)im(cid:228)tt(cid:228) vali- tusta, koska se p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta ei ollut rikottu. Komissio ei kuitenkaan ilmoittanut valituksen joiden vuoksi valitusta ei ollut tekij(cid:228)lle t(cid:228)st(cid:228) eik(cid:228) syist(cid:228), rekister(cid:246)ity. Komissio ei antanut valituksen tekij(cid:228)lle mit(cid:228)(cid:228)n kirjallista tietoa t(cid:228)m(cid:228)n valituksen tuloksesta ennen hein(cid:228)kuuta 1997, eli 17 kuukautta vastaanottoilmoitusten j(cid:228)lkeen. Erityisesti on huomattava, ett(cid:228) n(cid:228)iden 17 kuukau- den aikana valituksen tekij(cid:228) l(cid:228)hetti komissiolle viisi kirjet- t(cid:228), joissa h(cid:228)n pyysi tietoja valituksensa k(cid:228)sittelyn edisty- mist(cid:228), ja ett(cid:228) komissio ei ilmoittanut h(cid:228)nelle, miksi se kat- soi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta ei rikottu. Oikeusasiamies tote- si, ett(cid:228) komissio oli antanut huomautuksensa oikeusasia- miehen oman aloitteen yhteydess(cid:228). N(cid:228)iden huomautusten mukaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), ett(cid:228) kaikki komissiolle tulevat valituk- ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s asian k(cid:228)sittelyn set rekister(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n, ei poiketa, lopettamisesta ilman toimenpiteit(cid:228) on teht(cid:228)v(cid:228) korkeintaan vuoden kuluessa valituksen rekister(cid:246)imisp(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). 3. 3 Vaikka sitoumukset, jotka komissio oikeusasiamiehen tut- kimuksen yhteydess(cid:228) antoi, ovat per(cid:228)isin t(cid:228)m(cid:228)n valituksen esitt(cid:228)misajankohtaa my(cid:246)hemm(cid:228)lt(cid:228) ajalta, hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komission olisi pit(cid:228)nyt ilmoit- taa valituksen tekij(cid:228)lle riitt(cid:228)v(cid:228)sti ja mahdollisimman pian t(cid:228)m(cid:228)n valituksen tuloksesta. Siksi oli katsottava hallinnol- liseksi ep(cid:228)kohdaksi se, ett(cid:228) komissio ei t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa ollut ilmoittanut valituksen tekij(cid:228)lle, ett(cid:228) valitusta ei ollut rekister(cid:246)ity, eik(cid:228) ollut perustellut sen j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) rekister(cid:246)i- m(cid:228)tt(cid:228), sek(cid:228) ett(cid:228) komissio ei per(cid:228)ti 17 kuukauteen ollut antanut valituksen tekij(cid:228)lle mit(cid:228)(cid:228)n kirjallisia tietoja vali- tuksen tuloksesta. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Huomautuksissaan oikeusasiamiehen omasta aloitteestaan suo- rittaman tutkimuksen 303/97/PD yhteydess(cid:228) komissio oli esit- t(cid:228)nyt, ett(cid:228) kaikki komissiolle tulevat valitukset rekister(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n, eik(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) poiketa, ja ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s asian k(cid:228)sittelyn lopettamisesta ilman toimenpiteit(cid:228) on teht(cid:228)v(cid:228) korkeintaan vuo- den kuluessa valituksen rekister(cid:246)imisp(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). Vaikka sitoumuk- set, jotka komissio oikeusasiamiehen tutkimuksen yhteydess(cid:228) antoi, on tehty my(cid:246)hemmin kuin t(cid:228)m(cid:228) valitus on esitetty, hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komission olisi pit(cid:228)nyt ilmoittaa valituksen tekij(cid:228)lle riitt(cid:228)v(cid:228)sti ja mahdollisim- man pian t(cid:228)m(cid:228)n valituksen tuloksesta. Siksi oli pidett(cid:228)v(cid:228) hallin- nollisena ep(cid:228)kohtana sit(cid:228), ett(cid:228) komissio ei t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa ilmoittanut valituksen tekij(cid:228)lle siit(cid:228), ett(cid:228) valitusta ei ollut rekis- ter(cid:246)ity eik(cid:228) perustellut sen j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) rekister(cid:246)im(cid:228)tt(cid:228), ja ett(cid:228) komissio ei per(cid:228)ti 17 kuukauteen antanut valituksen tekij(cid:228)lle mit(cid:228)(cid:228)n kirjallisia tietoja valituksen tuloksesta. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski menettelyj(cid:228) mennei- syydess(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. PALVELUKSEENOTTOPOLITIIKAN MUUTOS P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 320/97/PD Euroopan komissiota vastaan Kantelu R. kanteli huhtikuussa 1997 oikeusasiamiehelle ja v(cid:228)itti, ett(cid:228) tapa, jolla komissio oli k(cid:228)sitellyt h(cid:228)nen palvelukseenottoaan, muodosti hallinnollisen ep(cid:228)kohdan. l(cid:228)p(cid:228)isi kes(cid:228)kuussa 1994 komission j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)n valintame- R. nettelyn, jonka perusteella laadittiin varallaololuettelo palkka- luokkiin A 7/6 kuuluvien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden palve- lukseenottoa varten (65T/XXIII/93). R:n ty(cid:246)skennelless(cid:228) Perussa syyskuussa 1996 komission PO IB:n virkamies soitti t(cid:228)lle ja tie- dusteli, olisiko t(cid:228)m(cid:228) kiinnostunut Latinalaista Amerikkaa kos- kevasta paikasta. R. vahvisti olevansa kiinnostunut. Kantelun osien 1 ja 2 johdosta suoritettujen tutkimusten perus- teella komissio ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt syyllistyneen hallinnolliseen ep(cid:228)- kohtaan. Marraskuussa 1996 R. sai p(cid:228)(cid:228)osastolta IX kirjeen, jossa h(cid:228)net kutsuttiin Brysseliin haastatteluun sek(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastukseen, joka olisi pakollinen, jos h(cid:228)nelle tarjottaisiin paikkaa. Haastat- telu ja l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastus j(cid:228)rjestettiin my(cid:246)hemmin samassa kuussa. Kantelun osan 3 johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutki- musten perusteella on aiheellista antaa seuraava kriittinen huo- mautus: PO IB ilmoitti R:lle 6. joulukuuta 1996 suullisesti, ett(cid:228) t(cid:228)lle tar- jottiin kyseist(cid:228) paikkaa. PO IB pyysi 16. joulukuuta 1996 p(cid:228)i- v(cid:228)tyll(cid:228) muistiolla PO IX:(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n palvelukseenottome- nettelyn mahdollisimman pian. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/133 R. otti 13. tammikuuta 1997 yhteytt(cid:228) PO IX:(cid:228)(cid:228)n. H(cid:228)nelle sanottiin, ett(cid:228) h(cid:228)nen palvelukseenottonsa oli varmaa ja ett(cid:228) h(cid:228)n saisi asiaa koskevan faksin viikon kuluessa. 16. tammi- kuuta PO IX ilmoitti R:lle, ett(cid:228) palvelukseenottomenettely oli j(cid:228)(cid:228)dytetty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) kyseisen varallaololuettelon voimassaolon lopettamisesta, ja siksi R:(cid:228)(cid:228) ei voitaisi ottaa palvelukseen. R:lle ei koskaan ilmoitettu kirjallisesti siit(cid:228), ett(cid:228) varallaololuettelon voimassaoloaika oli p(cid:228)(cid:228)ttynyt. R. kirjoitti komissiolle 15. maaliskuuta 1997 kirjeen, jossa h(cid:228)n ilmoitti, ett(cid:228) h(cid:228)n ei pit(cid:228)nyt t(cid:228)t(cid:228) menettely(cid:228) asianmukaisena. Oikeusasiamiehelle osoittamassaan kantelussa R. v(cid:228)itti, ett(cid:228) komission tapa hoitaa asiaa muodosti hallinnollisen ep(cid:228)koh- dan. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n se osoitti puutteellisia menettelyj(cid:228), komission yksik(cid:246)iden ammatillisen tunnollisuuden puutetta, ep(cid:228)kunnioitusta kansalaisia kohtaan sek(cid:228) kehnoa varainhoitoa, koska komissio oli maksanut R:n meno-paluulipun v(cid:228)lille Lima(cid:151)Bryssel. Tutkimus Komission lausunto Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) se oli tehnyt 13. marraskuuta 1996 uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)uusi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s(cid:146)), joka koski sen politiikkaa muihin ty(cid:246)n- tekij(cid:246)ihin sovellettavien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 2a artiklan piiriin kuuluvia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) kohtaan. Uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen teke- mist(cid:228) oli edelt(cid:228)nyt yksik(cid:246)iden ja henkil(cid:246)st(cid:246)n edustajien yksi- tyiskohtainen kuuleminen, ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tuli voimaan 1. joulukuuta 1996. Uudet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset olivat paljon entisi(cid:228) tiukempia, koska ne rajoittivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden palvelukseenoton palkkaluokissa A 7/6 hakijoihin, jotka oli merkitty ulkoisen kil- pailun perusteella laadittuun varallaololuetteloon, tai hakijoihin, jotka olivat l(cid:228)p(cid:228)isseet tiettyj(cid:228) aloja koskevan valintamenettelyn. Uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) otettaisiin palvelukseen p(cid:228)(cid:228)asiassa palkkaluokissa A 5/4, jotta toimieli- mell(cid:228) olisi mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) erikoisasiantuntemusta. Lis(cid:228)ksi komission hallinto p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) kaikki varallaololuettelot, jotka laadittu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisia paikkoja koskevien menettelyjen oli mukaisesti, olisi j(cid:228)(cid:228)dytett(cid:228)v(cid:228) 1. joulukuuta 1996, jotta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ai- kaisiin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin sovellettava politiikka voitaisiin k(cid:228)ynnis- t(cid:228)(cid:228) uudelleen t(cid:228)m(cid:228)n uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen pohjalta. P(cid:228)(cid:228)johtajat ja yksik(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)t saivat tiedon uudesta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) 3. joulu- kuuta 1996. Komissio totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) se piti valitettavana, ett(cid:228) R. sai risti- riitaisia tietoja mahdollisesta ty(cid:246)tarjouksesta, mutta se piti tar- peellisena seuraavien seikkojen korostamista: 1. Kun R:(cid:228)(cid:228) pyydettiin tulemaan Brysseliin, uutta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) ei ollut viel(cid:228) tehty, ja siten PO IX ei voinut kielt(cid:228)yty(cid:228) PO IB:n pyynn(cid:246)st(cid:228) kutsua R. haastatteluun. 2. Se, ett(cid:228) henkil(cid:246) on merkitty varallaololuetteloon, ei anna kyseiselle henkil(cid:246)lle mit(cid:228)(cid:228)n oikeutta ty(cid:246)paikkaan. Itse asias- sa vain PO IX:n p(cid:228)(cid:228)johtajalla on valtuudet p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ai- kaisten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden palvelukseenotosta ja vain PO IX:n yksik(cid:246)ill(cid:228) on valtuudet l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)tarjouksia komission nimiss(cid:228). On todettu, ett(cid:228) R. ei koskaan saanut t(cid:228)llaista kir- jett(cid:228). 3. Komissio vastasi R:n 15. maaliskuuta 1997 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjeeseen. Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan R. pit(cid:228)ytyi kantelussaan. H(cid:228)n korosti erityi- sesti sit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n piti komission menettelytapaa laillisten odo- tusten periaatteen vastaisena. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n se, ett(cid:228) komis- sion yksik(cid:246)t sek(cid:228) joulu- ett(cid:228) tammikuussa (ts. uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen voimaantulon j(cid:228)lkeen) suullisesti vahvistivat ty(cid:246)tarjouksen, joka h(cid:228)nen oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saada, osoitti, ett(cid:228) komission menettelyiss(cid:228) oli vikaa. Lis(cid:228)tutkimukset Tarkasteltuaan komission lausuntoa ja kantelijan huomautuksia huolellisesti, oikeusasiamies pyysi komissiota toimittamaan h(cid:228)nelle kopion 13. marraskuuta 1996 tehdyst(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ja antamaan h(cid:228)nelle tietoa seuraavista seikoista: 1. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiink(cid:246) mainitussa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) siirtym(cid:228)kauden toi- menpiteist(cid:228) meneill(cid:228)(cid:228)n olevia palvelukseenottomenettelyj(cid:228) varten? Jos siin(cid:228) ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty t(cid:228)llaisista toimenpiteist(cid:228), mill(cid:228) perusteella n(cid:228)in ei tehty? Komissio totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) oli totta, ett(cid:228) uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen teke- miseen johtaneen prosessin aikana PO IB oli yhteydess(cid:228) R:(cid:228)(cid:228)n ja ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) oli haastateltu PO IB:n virkaa varten. Koska PO IB kuitenkin pyysi ottamaan R:n palvelukseen vasta 16. joulu- kuuta 1996, PO IX:n oli noudatettava uusia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja siten hyl(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) pyynt(cid:246). 2. Oliko PO IB mukana yksik(cid:246)iden v(cid:228)lisess(cid:228) tiiviiss(cid:228) kuulemis- menettelyss(cid:228)? Milloin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) koskeva ty(cid:246) saatiin valmiik- si, ja milloin k(cid:228)ynnistettiin menettely, jolla uusi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s alis- tettiin komission hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi? C 300/134 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 3. Miten komission yksik(cid:246)t saivat tiedon uudesta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun se oli tehty? Vastauksessaan komissio toimitti oikeusasiamiehelle 13. mar- raskuuta 1996 tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen sek(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)johtajille ja yksik(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)ille osoitetun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) koskevan PO IX:n muistion, joka oli p(cid:228)iv(cid:228)tty 3. joulukuuta 1996. Lis(cid:228)ksi komis- sio toimitti kopion R:n ansioluettelosta. Komission mukaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sis(cid:228)lsi siirtym(cid:228)kauden toimenpiteit(cid:228), kun edell(cid:228) mainitussa 3. joulukuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) muistiossa todettiin, ett(cid:228) voimassaolevat varallaololuettelot voitaisiin s(cid:228)i- lytt(cid:228)(cid:228) voimassa, jotta mahdollistettaisiin uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukainen palvelukseenottaminen. Komissio totesi lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) R:n valtiotieteen opintoja ei voitaisi pit(cid:228)(cid:228) uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisena erityisalana. Lopuksi komis- sio totesi, ett(cid:228) uuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekoon johtanut menettely oli toteutettu avoimuuden vallitessa ja ett(cid:228) kaikki komission yksi- tietoa meneill(cid:228)(cid:228)n olevasta saaneet k(cid:246)t olivat ty(cid:246)st(cid:228) esim. avustajien viikottaisten kokousten yhteydess(cid:228) sek(cid:228) 3. joulukuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti voimassa hetkell(cid:228), jolloin t(cid:228)m(cid:228) osallistui menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti pal- ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio ei velukseenottomenettelyyn. Siten oli ollut t(cid:228)ytt(cid:228)nyt vaatimusta j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) menettelyns(cid:228) sellaisella tavalla, ett(cid:228) kansalaisia kohdellaan oikeudenmukaisella ja perus- tellulla tavalla. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s T(cid:228)m(cid:228)n kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutki- musten perusteella on aiheellista antaa seuraava kriittinen huo- mautus: Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto kohte- lee kansalaisia oikeudenmukaisesti ja perustellusti. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) hakijaa, joka oli menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti l(cid:228)p(cid:228)issyt ty(cid:246)paikkahaastattelut ja l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastukset ja tullut kyseisen yksik(cid:246)n valitsemaksi, ei otettu palvelukseen. T(cid:228)m(cid:228) johtui siit(cid:228), ett(cid:228) komissio kohdisti palvelukseenottoon vaa- jolloin hakija oli timuksen, menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti osallistunut menettelyyn. N(cid:228)in toimimalla komissio syyllistyi hallinnolliseen ep(cid:228)kohtaan. joka ei ollut voimassa hetkell(cid:228), Komission toisesta lausunnosta antamissaan huomautuksissa R. pit(cid:228)ytyi kantelussaan. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski menneisyyden tapahtu- miin liittyneit(cid:228) menettelyj(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tti siksi lopettaa asian k(cid:228)sit- telyn. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto kohte- lee kansalaisia oikeudenmukaisesti ja perustellusti. On komis- sion teht(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) menettelyns(cid:228) siten, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) vaatimusta noudatetaan. PALVELUKSEENOTTOMENETTELYT P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 588/97/PD Euroopan komissiota vastaan T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa todettiin, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden palvelukseenottoa koskeva p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tuli voimaan 1. joulukuuta 1996 ja ett(cid:228) uudessa vaatimuksessa asetettiin palvelukseenoton ehdoksi, ett(cid:228) hakijan oli edustettava erityisalaa. Todettiin my(cid:246)s, ett(cid:228) R. ei t(cid:228)ytt(cid:228)nyt t(cid:228)t(cid:228) vaatimusta eik(cid:228) h(cid:228)nt(cid:228) siksi otettu palve- lukseen. Lis(cid:228)ksi todettiin, ett(cid:228) vanhojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti R. oli l(cid:228)p(cid:228)issyt haastattelut ja l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastukset menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti ja tullut vastaavan yksik(cid:246)n valitsemaksi. Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) jos vanhat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset olisivat s(cid:228)ilyneet voimassa 30. marraskuuta 1996 j(cid:228)lkeen, R. olisi otettu palvelukseen. Kantelu S. kanteli oikeusasiamiehelle kes(cid:228)kuussa 1997 siit(cid:228), ett(cid:228) komis- sio ei ollut tarjonnut h(cid:228)nelle ty(cid:246)paikkaa, vaikka h(cid:228)n oli menes- tynyt hallintovirkamiesten avoimessa kilpailussa KOM/A/720 vuonna 1992. Kilpailun j(cid:228)lkeen S. oli hakenut useita kertoja ty(cid:246)paikkaa komissiosta ja ollut useiden yksik(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)iden haastateltavana. Vaikka h(cid:228)nen p(cid:228)tevyytens(cid:228) yleisesti tunnustet- tiin, h(cid:228)nelle ei ollut viel(cid:228) tarjottu ty(cid:246)paikkaa. Komissio oli ilmoittanut syyksi t(cid:228)h(cid:228)n ensinn(cid:228)kin sen, ett(cid:228) vapaat paikat oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) uusista j(cid:228)senvaltioista, ts. Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995 liittyneist(cid:228) It(cid:228)vallasta, Suomesta ja Ruotsista tulevilla virkamiehill(cid:228), ja toiseksi sen, ett(cid:228) belgialaisia virkamie- hi(cid:228) oli jo runsaasti. Kysymys koski siten sit(cid:228), oliko oikeudenmukaista soveltaa R:n tapauksessa uutta vaatimusta, joka ei ollut voimassa hetkell(cid:228), jolloin h(cid:228)n osallistui menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti palvelukseenottomenet- telyyn. Komissio ei ollut osoittanut, ett(cid:228) sen erityinen etu oli kyseess(cid:228), kun se teki n(cid:228)in. Oikeusasiamies ei pit(cid:228)nyt oikeuden- mukaisena sit(cid:228), ett(cid:228) R:(cid:228)(cid:228)n sovellettiin vaatimusta, joka ei ollut Kantelija katsoi, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) komission suullisesti ilmoittamat perustelut ovat ristiriidassa Euroopan ihmisoikeusyleissopimuk- sessa m(cid:228)(cid:228)riteltyjen perusoikeuksien sek(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklan kanssa. Viimeksi mainitussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) virkoja 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/135 ei saa varata tietyn j(cid:228)senvaltion kansalaisille. Lis(cid:228)ksi kantelija piti ristiriitaisena sit(cid:228), ett(cid:228) komission teht(cid:228)vi(cid:228) annettiin erilai- sille v(cid:228)liaikaiseen henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n kuuluville, ts. ulkopuolisille pal- velujen tarjoajille sek(cid:228) ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isille ja v(cid:228)liaikaisille toimihenki- l(cid:246)ille, kun taas kilpailun l(cid:228)p(cid:228)isseit(cid:228) hakijoita ei otettu palveluk- seen. S. pyysi oikeusasiamiest(cid:228) puuttumaan asiaan siten, ett(cid:228) h(cid:228)nen ty(cid:246)hakemustaan tarkasteltaisiin asianmukaisesti. Tutkimus Kantelijan huomautukset Huomautuksissaan komission lausunnosta S. piti kiinni kante- lunsa asiasta. Lis(cid:228)ksi h(cid:228)n esitti joukon uusia kysymyksi(cid:228), jotka koskivat varallaololuettelon keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) voimassaoloaikaa ja syit(cid:228), joiden vuoksi komissio oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt olla pident(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) varallaololuettelon voimassaoloa, sek(cid:228) kilpailun j(cid:228)rjest(cid:228)misen kustannuksia ja syit(cid:228), joiden vuoksi komissio oli varallaololuet- telon voimassaoloajan p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt julistaa avoimeksi viran, johon h(cid:228)n piti itse(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)tev(cid:228)n(cid:228). My(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n S. pyysi saada tietoja toimista, joihin oikeusasiamies oli ryhtynyt pyrkiess(cid:228)(cid:228)n kantelussa sovintorat- kaisuun, jolla my(cid:246)hemmin mahdollistettaisiin h(cid:228)nen p(cid:228)(cid:228)syns(cid:228) ty(cid:246)h(cid:246)n komissioon. Komission lausunto P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelu v(cid:228)litettiin komissiolle. Lausunnossaan komissio totesi, ett(cid:228) kyseisen varallaololuettelon voimassaoloa oli jatkettu kah- desti, ja se oli lopulta p(cid:228)(cid:228)ttynyt 30. kes(cid:228)kuuta 1995. Siten S:(cid:228)(cid:228) ei en(cid:228)(cid:228) voitu ottaa palvelukseen, koska varallaololuettelo, johon h(cid:228)net oli merkitty, ei en(cid:228)(cid:228) ollut voimassa. Komissio muistutti lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan se, ett(cid:228) henkil(cid:246) on merkitty varallaololuetteloon, ei anna h(cid:228)nelle oi- keutta saada ty(cid:246)paikkaa yhteis(cid:246)n toimielimest(cid:228). Mit(cid:228) tuli kantelijan v(cid:228)itteeseen perusoikeuksien rikkomisesta, ts. kansalaisuuteen perustuvasta syrjinn(cid:228)st(cid:228), komissio totesi ensinn(cid:228)kin, ett(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklassa annettu ylei- nen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246) on, ett(cid:228) virkoja ei saa varata tietyn j(cid:228)senvaltion kansalaisille. Komission yksik(cid:246)t valitsevat varallaololuettelojen pohjalta ne hakijat, joiden ammatillinen profiili n(cid:228)ytt(cid:228)isi vas- taavan yksik(cid:246)n tarpeita, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen ne tekev(cid:228)t vastaavan palvelukseenottoehdotuksen kyseiselle p(cid:228)(cid:228)osastolle (PO IX). Komissio korosti, ett(cid:228) PO IX ei ollut saanut mit(cid:228)(cid:228)n S:(cid:228)(cid:228) koske- via ehdotuksia. Lis(cid:228)ksi komissio viittasi siihen, ett(cid:228) kahdeksasta kyseiseen varallaololuetteloon merkityst(cid:228) belgialaisesta nelj(cid:228) oli otettu palvelukseen. laajeni k(cid:228)sitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Toiseksi komissio totesi, ett(cid:228) kun unioni kolme uutta j(cid:228)senvaltiota, neuvosto antoi asetuksen (EY) N:o 626/95, jonka mukaan tiettyj(cid:228) virkoja oli varattava n(cid:228)iden mai- den kansalaisille. T(cid:228)m(cid:228) asetus oli siten laillinen poikkeus ylei- sest(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), jonka mukaan virkoja ei saa varata tietyn j(cid:228)senvaltion kansalaisille. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisen henkil(cid:246)st(cid:246)n k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) komissio totesi, ett(cid:228) budjet- tivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t kohdensivat komissiolle pysyvi(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikai- sia virkoja sek(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja ulkopuolisten palvelujen tarjoajien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Siten t(cid:228)llaisen henkil(cid:246)st(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:246) ei vaikuttanut mahdollisuuksiin ottaa palve- lukseen virkamiehi(cid:228) vakituisiin virkoihin. Ensinn(cid:228)kin on huomautettava, ett(cid:228) oikeusasiamies ei pit(cid:228)nyt kantelijan huomautuksissa esitettyjen uusien kysymysten tutki- mista perusteltuna, koska ne ulottuivat h(cid:228)nen alkuper(cid:228)ist(cid:228) kan- teluaan pitemm(cid:228)lle. On my(cid:246)s syyt(cid:228) huomauttaa, ett(cid:228) kysymys sovintoratkaisun l(cid:246)yt(cid:228)misest(cid:228) kanteluun nousee esiin ainoas- taan silloin, kun oikeusasiamies toteaa hallinnollisen ep(cid:228)koh- dan. Seuraavaksi on muistettava, ett(cid:228) komissiolla ei ollut oikeutta tarjota kantelijalle pysyv(cid:228)(cid:228) virkaa, koska varallaololuettelon voi- massaoloaika oli p(cid:228)(cid:228)ttynyt ja koska varallaololuetteloon merkit- seminen ei anna hakijoille oikeutta ty(cid:246)paikkaan yhteis(cid:246)n toi- mielimiss(cid:228). S:n kantelussa k(cid:228)siteltiin kysymyst(cid:228) siit(cid:228), oliko h(cid:228)neen kohdis- tettu kansalaisuuteen perustuvaa laitonta syrjint(cid:228)(cid:228). Se, ett(cid:228) komissio k(cid:228)ytti ulkopuolisia palvelujen tarjoajia ja/tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ai- t(cid:228)m(cid:228)n kysymyksen ei ollut keskeist(cid:228) kaista henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228), arvioinnin kannalta. Kysymyksen tarkastelu jakautui kahteen osaan; ensinn(cid:228)kin syrjint(cid:228)(cid:228)n niiden virkojen osalta, joita henki- l(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artikla koski, ja toiseksi syrjint(cid:228)(cid:228)n niiden vir- kojen osalta, joita yleinen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246) ei koskenut neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 626/95 ansiosta. Ensimm(cid:228)isen osan suhteen on syyt(cid:228) muistaa 27 artiklan sana- muoto: Palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, ett(cid:228) toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman p(cid:228)tevi(cid:228), tehokkaita ja ehdotto- joiden palvelukseen ottaminen man luotettavia virkamiehi(cid:228), tapahtuu yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioiden kansalaisten joukosta maantie- teellisesti mahdollisimman laajalta alueelta. Virkamiesten valinnassa ei kiinnitet(cid:228) huomiota heid(cid:228)n rotuunsa, uskontoonsa tai sukupuoleensa. Virkaa ei saa varata tietyn j(cid:228)senvaltion kansalaisille. C 300/136 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 T(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksell(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n saattamaan tasapainoon tarve saada palvelukseen p(cid:228)tev(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) ja kansainv(cid:228)lisell(cid:228) organisaa- tiolla oleva tarve varmistaa, ett(cid:228) sill(cid:228) on henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) organisaa- tion muodostavista eri valtioista. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) asetusta ei ollut riitautettu, komission oli noudatettava sit(cid:228). Oli siten ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissiolla oli t(cid:228)ysi oikeus varata t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t virat n(cid:228)iden kolmen maan kansalaisille. [- -] kun yhteis(cid:246)n toimielin ottaa palvelukseen, ylent(cid:228)(cid:228) tai nimit- t(cid:228)(cid:228) virkamiehi(cid:228) teht(cid:228)viin, ohjaavana periaatteena on toisaalta oltava yksik(cid:246)n etu kansalaisuudesta riippumatta, ja toisaalta sen varmistaminen, ett(cid:228) virkamiehet otetaan palvelukseen mahdolli- simman laajalta alueelta yhteis(cid:246)jen j(cid:228)senvaltioiden kansalaisten joukosta. Toimielin yhdist(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) vaatimukset, kuten tuomiois- tuin on todennut erityisesti 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1969 antamas- saan tuomiossa (asia 17/68, Reinarz, Kok. 1969, s. 61), kun se tapauksissa, joissa eri hakijoiden p(cid:228)tevyys on p(cid:228)(cid:228)piirteiss(cid:228)(cid:228)n sama, tekee kansalaisuudesta ratkaisevan kriteerin s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228)kseen tai palauttaakseen henkil(cid:246)st(cid:246)ns(cid:228) maantieteellisen tasapainon (1). Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) palvelukseen ottamisesta vastaava komission p(cid:228)(cid:228)osasto ei koskaan ollut saanut mit(cid:228)(cid:228)n ehdotuksia kantelijan palvelukseen ottamiseksi, ja ett(cid:228) siten mit(cid:228)(cid:228)n ehdotusta ei ollut hyl(cid:228)tty sen vuoksi, ett(cid:228) h(cid:228)n oli Belgian kansalainen. Kun lis(cid:228)ksi otetaan huomioon se, ett(cid:228) nelj(cid:228) kahdeksasta varallaololuette- loon merkityst(cid:228) belgialaisesta oli saanut ty(cid:246)paikan komissiosta, oli vaikea uskoa v(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan belgialaisten ty(cid:246)h(cid:246)n- ottoa yleisesti rajoitettaisiin. Siten ei voitu todeta, ett(cid:228) komissio harjoitti laitonta syrjint(cid:228)(cid:228) belgialaisia hakijoita kohtaan. Mit(cid:228) tuli komission virkamiesten S:lle suullisesti antamiin ilmoituksiin, joita komissio ei kiist(cid:228)nyt, oli kuitenkin totta, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) ilmoitukset saattoivat antaa sen vaikutelman, ett(cid:228) kyseiset virkamiehet eiv(cid:228)t olleet tietoisia heill(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklan mukaisesti olevista velvollisuuksista. Hyv(cid:228)n hallintota- van periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto noudattaa sit(cid:228) sitovia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) toimissaan kansalaisten kanssa. Koska S:lle annetut ilmoitukset oli helppo ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rin siten, ett(cid:228) kyseiset vir- kamiehet eiv(cid:228)t noudattaneet heill(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklan mukaisesti olevia velvollisuuksia, oikeusasiamies antoi komissiolle kriittisen huomautuksen siit(cid:228), ett(cid:228) sen olisi varmis- tettava, ett(cid:228) sen henkil(cid:246)st(cid:246) kunnioittaa henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklaa suhteissaan hakijoihin. T(cid:228)ten oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ollut syyllistynyt laittomaan syrjint(cid:228)(cid:228)n kantelijan kummankaan v(cid:228)itteen osalta. Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksill(cid:228) ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt olevan t(cid:228)m(cid:228)n tuloksen kannalta mit(cid:228)(cid:228)n merkityst(cid:228). Kantelun johdosta suoritetun tutkimuksen perusteella oikeus- asiamies katsoi, ett(cid:228) oli annettava seuraava kriittinen huomau- tus: Komission on varmistettava, ett(cid:228) sen henkil(cid:246)st(cid:246) on tietoinen sill(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklan mukaisesti olevista velvol- lisuuksista. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) kohta koski menettelyj(cid:228) menneisyydes- s(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeus- asiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. KOHTUUTON VIIV˜STYS KIRJEISIIN VASTAAMISESSA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 1087/97/OV Euroopan komissiota vastaan Kantelu G. johti kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228), joka tarjosi terveydenhoitoa sota- ja kriisialueiden vakavasti loukkaantuneille lapsille. Marraskuussa 1997 G. kanteli oikeusasiamiehelle siit(cid:228), ett(cid:228) komission PO VIII (kehitysyhteisty(cid:246)) oli hyl(cid:228)nnyt h(cid:228)nen rahoitushakemuksensa. Mit(cid:228) tuli It(cid:228)vallan, Suomen tai Ruotsin kansalaisille varattuihin virkoihin, neuvoston asetuksen (EY) N:o 626/95 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)Vapaana olevat toimet voidaan 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1999 asti t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) nimitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) niihin It(cid:228)vallan, Suomen ja Ruotsin kansalaisia, poiketen siit(cid:228), mit(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamiehiin sovellettavien henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen [- -] 27 artiklan kolmannessa alakohdassa [- -] s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, rajoitettuna kuitenkin niihin toimiin, jotka on t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen toimivaltaisten toimielinten budjetti- neuvotteluissa osoitettu. (cid:148) G. oli hakenut rahoitusta hankkeeseen, jonka tarkoituksena oli sijoittaa kodittomia lapsia uusiin valikoituihin perheisiin, koska lastenkodit eiv(cid:228)t pystyneet tarjoamaan heille heid(cid:228)n henkisen kehityksens(cid:228) kannalta tarpeellista perherakennetta. Hankkeen oli suunnitellut angolalainen kehitysyhteisty(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246) AAD (An- golan Action for Development, Luanda), ja sen oli hyv(cid:228)ksynyt asianomainen Angolan ministeri(cid:246). Koska riitt(cid:228)v(cid:228) rahoitus kui- tenkin puuttui, kantelija haki 30. elokuuta 1997 PO VIII:lta hankkeelle rahoitusta budjettikohdasta B7-7 0 2 0 (Kehitysmai- den ihmisoikeuksien ja demokratian edist(cid:228)minen). Oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) asetuksella poikettiin henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklan 3 kohdassa asetetusta yleisest(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228). Koska (1) Tuomio 30. kes(cid:228)kuuta 1983, asia 85/82, Schloh vastaan neuvosto, Kok. 1983, s. 2105, ks. kohta 26. Kantelijalle ilmoitettiin 3. joulukuuta 1996, ett(cid:228) h(cid:228)nen hake- muksensa oli hyl(cid:228)tty, koska budjettikohdan B7-7 0 2 0 resurssit olivat rajalliset ja koska h(cid:228)nen hankkeensa ei t(cid:228)ysin t(cid:228)ytt(cid:228)nyt budjettikohdan vaatimuksia. PO VIII ilmoitti kantelijalle my(cid:246)s ep(cid:228)ilev(cid:228)ns(cid:228), ett(cid:228) uudet perheet, jotka itse painivat suunnatto- mien p(cid:228)ivitt(cid:228)isten ongelmien kanssa, voisivat tarjota n(cid:228)ille vai- keassa tilanteessa oleville lapsille parhaan mahdollisen kodin. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/137 Koska G. piti hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) ep(cid:228)selv(cid:228)n(cid:228) ja perusteiltaan riitt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228), h(cid:228)n kirjoitti komissiolle nelj(cid:228) kertaa joulukuun 1996 ja syyskuun 1997 v(cid:228)lill(cid:228) ja pyysi lis(cid:228)selvityksi(cid:228) hank- keensa hylk(cid:228)(cid:228)misest(cid:228), jotta hankkeen perusajatus voitaisiin muotoilla uudelleen. H(cid:228)n sai vastauksen vasta marraskuussa 1997, kun oikeusasiamiehen toimistosta oli puhelimitse tiedus- teltu asiasta. G. oli kuitenkin edelleen tyytym(cid:228)t(cid:246)n hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen perusteisiin, joita h(cid:228)n piti ep(cid:228)johdonmukaisina, ep(cid:228)ob- jektiivisina ja liian ep(cid:228)selvin(cid:228). Niinp(cid:228) h(cid:228)n kanteli oikeusasia- miehelle v(cid:228)itt(cid:228)en ett(cid:228) komissio ei ollut: keensa ei n(cid:228)it(cid:228) perusteita t(cid:228)ytt(cid:228)nyt. Kantelija pyysi siten oikeus- asiamiest(cid:228) jatkamaan tutkimustaan. Kantelija huomautti my(cid:246)s, ett(cid:228) komission 8. huhtikuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)m(cid:228) kirje oli itse asiassa vastaus h(cid:228)nen kirjeeseens(cid:228) 6. maaliskuuta 1997, joka puolestaan oli jo muistutus h(cid:228)nen 27. joulukuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)m(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n kirjeest(cid:228). T(cid:228)ten komission huomautus siit(cid:228), ett(cid:228) se vastasi kolmessa viikossa, oli virheelli- nen. i) perustellut h(cid:228)nelle riitt(cid:228)v(cid:228)sti hylk(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n; eik(cid:228) Lis(cid:228)tutkimukset ii) vastannut h(cid:228)nen kirjeisiins(cid:228) moneen kuukauteen. Tutkimus Komission lausunto ja ett(cid:228) valituiksi Kantelu toimitettiin komissiolle. Hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perusteista komissio huomautti, ett(cid:228) ankara valintamenettely oli tarpeen, koska taloudelliset resurssit olivat rajalliset (17 miljoonaa ecua k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi noin sadassa maassa), tulivat hankkeet, jotka parhaiten edist(cid:228)isiv(cid:228)t demokratian, oikeusval- tion ja ihmisoikeuksien lujittumista kyseisess(cid:228) maassa. Komis- sio ilmoitti edelleen, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) hanketta oli k(cid:228)sitelty saman menettelyn mukaisesti ja samalla objektiivisella tavalla kuin muitakin. Se katsoi my(cid:246)s, ett(cid:228) hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perusteet eiv(cid:228)t olleet ep(cid:228)johdonmukaiset, sill(cid:228) komissio oli ensiksi ilmoittanut kantelijalle, ettei hanke t(cid:228)ytt(cid:228)nyt budjettikohdan valintaperus- teita, ja sen j(cid:228)lkeen ilmoittanut t(cid:228)lle p(cid:228)(cid:228)asiallisena ongelmana olevan sen, ett(cid:228) vain kohdemaan demokraattista kehityst(cid:228) tuke- via ohjelmia voitiin rahoittaa. Mit(cid:228) tuli siihen, ett(cid:228) komissio ei ollut vastannut kantelijan pyynt(cid:246)ihin saada lis(cid:228)selvityksi(cid:228), komissio totesi, ett(cid:228) vastauksen l(cid:228)hett(cid:228)miseen kulunut aika (kolme viikkoa 8. huhtikuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyn kirjeen j(cid:228)lkeen ja kahdeksan viikkoa 12. marraskuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyn kirjeen j(cid:228)lkeen) oli kohtuullinen, kun otetaan huomioon ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olleet henkil(cid:246)resurssit. Komission lausunnon ja kantelijan huomautusten huolellisen tutkinnan j(cid:228)lkeen oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) lis(cid:228)tutkimuksia tarvittiin eri- tyisesti m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n, mit(cid:228) budjettikohdan B7-7 0 2 0 valin- taperusteita kantelija ei t(cid:228)ytt(cid:228)nyt. Komissio huomautti, ett(cid:228) kantelijalle oli ilmoitettu valintaperus- teet (maan demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kun- nioittamisen lujittaminen). H(cid:228)n oli saanut budjettikohtaa B7-7 0 2 0 koskevat yleiset ehdot ja t(cid:228)ytt(cid:228)nyt niihin liitetyn vakiolomakkeen. Komissio totesi kuitenkin, ett(cid:228) koska rahoitushakemuksia oli tullut paljon (vuodessa yli 300, joista vain viidennes voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228)), oli vaikea antaa yksityiskohtaista selvityst(cid:228) kaikille hyl(cid:228)tyille. T(cid:228)st(cid:228) tapauksesta komissio totesi, ett(cid:228) hanke oli p(cid:228)(cid:228)asiassa sosiaalisesti ja l(cid:228)(cid:228)ketieteellisesti suuntautunut (lasten psykologi- nen hoito) eik(cid:228) se siten sis(cid:228)ltynyt budjettikohdan ensisijaisiin tavoitteisiin. Hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s johtui t(cid:228)ten hankkeen luonteesta. Kantelija my(cid:246)nsi saaneensa budjettikohtaa koskevat yleiset ehdot. H(cid:228)n kuitenkin huomautti, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) ehdot olivat erit- t(cid:228)in laaja-alaiset ja tulkinnanvaraiset. Kantelija totesi my(cid:246)s, ettei h(cid:228)n viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n ollut saanut selke(cid:228)(cid:228) vastausta siihen, miksi h(cid:228)nen hankkeensa ei tarkalleen ottaen t(cid:228)ytt(cid:228)nyt valintaperusteita. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelijan huomautukset 1. V(cid:228)ite, ett(cid:228) hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perusteita ei ollut ilmoitettu Kantelija huomautti, ett(cid:228) komissio ei ottanut huomioon, ett(cid:228) Angolan hallitus oli hyv(cid:228)ksynyt hankkeen. Hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perusteista kantelija totesi, ettei komissio koskaan ilmoittanut h(cid:228)nelle tarkkoja valintaperusteita ja sit(cid:228), miksi h(cid:228)nen hank- 1. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) 3. joulukuuta 1996 tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jolla komissio hylk(cid:228)si h(cid:228)nen rahoitushakemuksensa, oli ep(cid:228)- selv(cid:228) eik(cid:228) siin(cid:228) ilmoitettu riitt(cid:228)vi(cid:228) perusteita. Komissio huomautti, ett(cid:228) se oli ilmoittanut kantelijalle valintaperus- C 300/138 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 teet ja ett(cid:228) ainoastaan kohdemaan demokraattiseen kehi- tykseen vaikuttavia hankkeita voidaan rahoittaa. Lis(cid:228)huo- mautuksissaan komissio totesi, ett(cid:228) hakemusten suuresta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) johtui, ett(cid:228) oli vaikeaa antaa yksityiskohtaista selvityst(cid:228) kaikille hyl(cid:228)tyille. Budjettikohtamme kriteereist(cid:228) johtuen valituiksi ovat tulleet jotka parhaiten edist(cid:228)v(cid:228)t maan vain sellaiset hankkeet, demokraattista kehityst(cid:228) [- -]. (cid:148) 1. 2 Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan yhteis(cid:246)n toimielimen riidanalaisen toimenpiteen perustelut on ilmaistava selke(cid:228)sti ja yksiselitteisesti siten, ett(cid:228) henkil(cid:246)ille, joita toimenpide koskee, selvi(cid:228)(cid:228) sen syyt, jotta he voivat puolustaa oikeuksiansa, ja ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin voi valvoa toimenpiteen laillisuut- ta (1). 1. 3 Komissio hylk(cid:228)si hakemuksen 3. joulukuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)- tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n seuraavasti: 1. 4 Oikeusasiamies totesi aluksi, ett(cid:228) huomautuksissaan kante- lija my(cid:246)nsi saaneensa tiedot valintakriteereist(cid:228) (hankkeet, joilla on mahdollisimman lujittava vaikutus maan demok- ratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksien kunnioittami- seen). Lis(cid:228)ksi edell(cid:228) lainatusta kirjeenvaihdosta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) komissio oli esitt(cid:228)nyt riitt(cid:228)v(cid:228)t perusteet kantelijan hakemuksen hylk(cid:228)(cid:228)miselle, sill(cid:228) h(cid:228)nelle ilmoitettiin, ettei hanke t(cid:228)ytt(cid:228)nyt valintakriteerej(cid:228) ja ett(cid:228) ainoastaan maan demokraattiseen kehitykseen parhaiten vaikuttavat hank- keet oli valittu. Koska kantelijan hanke kohdistui p(cid:228)(cid:228)- asiassa sosiaaliseen ja l(cid:228)(cid:228)ketieteelliseen apuun, komission selvitys oli ilmeisen kohtuullinen. (cid:148)[- -] Tutkittuani edell(cid:228) mainittua ehdotustanne yhdess(cid:228) Angolan edustustomme ja Angolasta vastaavan maantieteel- lisen yksik(cid:246)n kanssa joudun valitettavasti toteamaan, ettei komissio voi ottaa hankettanne harkintaan. Budjettikohdan B7-7 0 2 0 rajalliset resurssit, jotka kattavat monia maita ja toiminnan aloja, edellytt(cid:228)v(cid:228)t painopisteiden asettamista, jotta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen kohdentamisen yhteydess(cid:228) varmistetaan maantieteellinen ja temaattinen tasapaino. Vaikka hankkeenne kohdistuukin ajankohtaiseen ja t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228)n ongelmaan, tarkkaan ottaen t(cid:228)yt(cid:228) budjettikohdan se B7-7 0 2 0 valintaperusteita. ei Hankkeen sis(cid:228)ll(cid:246)n suhteen ep(cid:228)ilemme lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) suunnatto- mien p(cid:228)ivitt(cid:228)isten ongelmien keskell(cid:228) el(cid:228)v(cid:228)t (cid:146)uudet perheet(cid:146) eiv(cid:228)t ehk(cid:228) ole parhaita mahdollisia koteja n(cid:228)ille vaikeassa tilanteessa oleville lapsille [- -]. (cid:148) Kirjeess(cid:228)(cid:228)n 12. marraskuuta 1997 komissio vastasi seu- raavasti: (cid:148)[- -] Kuten aiemmin jo todettiin, joudun valitettavasti totea- maan, ettei komissio voi ottaa hankettanne harkintaan. Ensinn(cid:228)kin haluan ilmoittaa, ett(cid:228) hanke-ehdotuksia on niin paljon, ett(cid:228) on noudatettava ankaraa valintamenettely(cid:228) rajal- listen taloudellisten resurssiemme (17 miljoonaa ecua vuo- dessa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi noin sadassa maassa) jakamisen maan- tieteellisen ja temaattisen tasapainon varmistamiseksi. 2. Kohtuuton viiv(cid:228)stys kirjeisiin vastaamisessa 2. 1 Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) komissio j(cid:228)tti vastaamatta h(cid:228)nen 27. joulukuuta 1996, 6. maaliskuuta, 3. huhtikuuta ja 3. syys- kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)ttyihin kirjeisiins(cid:228), joissa h(cid:228)n pyysi lis(cid:228)- selvityksi(cid:228) hakemuksensa hylk(cid:228)(cid:228)miselle. Komissio huo- mautti, ett(cid:228) se oli vastannut kirjeisiin kolmessa viikossa (8. huhtikuuta 1997 l(cid:228)hetetty faksi) ja kahdeksassa vii- kossa (12. marraskuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tty vastaus), mit(cid:228) komissio piti kohtuullisina aikoina, kun otetaan huomi- oon ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat henkil(cid:246)resurssit. 2. 2 Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komis- siolle l(cid:228)hetettyihin valituskirjeisiin vastataan kohtuullisessa ajassa. 2. 3 Oikeusasiamies huomautti, ett(cid:228) 8. huhtikuuta 1997 l(cid:228)he- tetty faksi oli vastaus kantelijan kirjeeseen, jossa pyydettiin komission Angolassa olevien edustajien nimi(cid:228), eik(cid:228) siin(cid:228) annettu lis(cid:228)tietoja hylk(cid:228)ysp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perusteista. PO VIII vastasi kantelijan pyynt(cid:246)(cid:246)n saada lis(cid:228)tietoja 12. marras- kuuta 1997, sen j(cid:228)lkeen kun oikeusasiamiehen toimistosta oli esitetty puhelimitse asiaa koskeva pyynt(cid:246). T(cid:228)t(cid:228) ei voida pit(cid:228)(cid:228) kohtuullisena aikana vastata kirjeeseen. Siten se, ett(cid:228) komissio vastasi kantelijan joulukuussa 1996 aloittamaan kirjeenvaihtoon vasta 12. marraskuuta 1997, on katsot- tava hallinnolliseksi ep(cid:228)kohdaksi. Hankettanne koskevaa ehdotusta on tutkittu muiden saa- miemme ehdotusten kanssa maantieteellisiss(cid:228) yksik(cid:246)iss(cid:228)mme Brysseliss(cid:228) ja Luandassa, ja tarkastelun yhteydess(cid:228) on otettu joihin EY:n on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) huomioon ne yleiset painopisteet, puuttua Angolan nykytilanteessa. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s (1) Asia T-166/94, Koyo Seiko vastaan neuvosto, Kok. 1995, s. II-2129, artikla 103. Kantelun t(cid:228)m(cid:228)n n(cid:228)k(cid:246)kulman johdosta suoritettujen oikeusasia- miehen tutkimusten pohjalta on annettava seuraava kriittinen huomautus: 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/139 Hyv(cid:228)n hallintotavan periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissiolle l(cid:228)hetettyihin valituskirjeisiin vastataan kohtuullisessa ajassa. Siten se, ett(cid:228) komissio vastasi kantelijan joulukuussa 1996 aloittamaan kirjeenvaihtoon vasta 12. marraskuuta 1997, on katsottava hallinnolliseksi ep(cid:228)kohdaksi. (cid:151) enint(cid:228)(cid:228)n 120 ecua, jos matka on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 800 km ja alle 1 500 km, (cid:151) enint(cid:228)(cid:228)n 180 ecua, jos matka on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 1 500 km(cid:148). Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta koski menettelyj(cid:228) mennei- sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. syydess(cid:228), Oikeusasiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 3. 5. 4 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN KULUJEN KORVAAMINEN KILPAILUUN OSALLISTUVILLE HAKIJOILLE P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s kanteluun 928/7. 10. 96/LL-JP/FIN/PD tilintarkastustuomio- istuinta vastaan Kantelu L. ja P. kantelivat oikeusasiamiehelle lokakuussa 1996 ja v(cid:228)itti- v(cid:228)t, ett(cid:228) tilintarkastustuomioistuin oli kohdellut heit(cid:228) ep(cid:228)oikeu- denmukaisesti ja syrjiv(cid:228)sti, kun se oli tarjonnut heille hyvin rajallista korvausta matkakuluista, joita heille olisi aiheutunut, jos he olisivat osallistuneet tilintarkastustuomioistuimen j(cid:228)rjes- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kilpailuun. Kantelijat toimittivat kopion kantelustaan my(cid:246)s suoraan tilintarkastustuomioistuimelle. Kilpailu oli sis(cid:228)inen ja toimielinten v(cid:228)linen, joten kaikkien yhteis(cid:246)n toimielinten palveluksessa olevat virkamiehet ja ty(cid:246)n- tekij(cid:228)t saattoivat osallistua siihen. Kantelijat j(cid:228)ttiv(cid:228)t hakemuk- sensa. He ty(cid:246)skenteliv(cid:228)t tuolloin molemmat komission Suomen edustustossa. Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti kantelijoille kirjeell(cid:228)(cid:228)n 9. elokuuta 1996, ett(cid:228) heid(cid:228)t kutsuttiin kirjallisiin kokeisiin. Kirjeen mukaan kokeet j(cid:228)rjestett(cid:228)isiin 17. lokakuuta 1996 Brysseliss(cid:228). Kantelijoita pyydettiin olemaan paikalla klo 8. 30. Kirjeen liitteen(cid:228) oli lomake, jossa esitettiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t mat- kakulujen korvaamisesta. S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 2 artiklan mukaan kor- vausta ei maksettaisi, jos hakijan kotipaikan ja kilpailupaikan v(cid:228)linen et(cid:228)isyys oli korkeintaan 300 km. Niiden 3 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin, ett(cid:228) jos matka oli yli 300 km, hakijoilla olisi oikeus summaan, joka laskettaisiin kilometrien perusteella seuraavasti: (cid:148)(cid:151) enint(cid:228)(cid:228)n 60 ecua, jos v(cid:228)limatka on yli 300 km ja alle 800 km, Kantelijat katsoivat, ett(cid:228) korvaus jonka he n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan saisivat oli riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n. Voidakseen osallistua torstaina pidett(cid:228)viin kokeisiin heid(cid:228)n olisi pit(cid:228)nyt hankkia normaalihin- tainen meno-paluulentolippu (Helsinki(cid:151)Bryssel), joka maksaa noin 1 212 ecua. Yhden y(cid:246)n majoitus Brysseliss(cid:228) (noin 63 ecua) nostaisi kantelijoiden kustannukset heid(cid:228)n osallistumi- sestaan kirjallisiin kokeisiin 1 275 ecuun, kun he olisivat oikeu- tettuja vain 180 ecun korvaukseen. Koska kantelijoiden itsens(cid:228) maksettavaksi j(cid:228)(cid:228)vien kustannusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi j(cid:228)(cid:228)nyt suurem- maksi kuin on yhden kuukauden nettopalkka, kantelijat j(cid:228)ttiv(cid:228)t osallistumatta kilpailuun. Kantelussaan oikeusasiamiehelle kantelijat v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) matka- kulujen korvausta koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t suosivat t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa vastoin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228), jotka ty(cid:246)skenteliv(cid:228)t Luxemburgissa ja Brysseliss(cid:228). Kantelijat my(cid:246)s katsoivat, ett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t vaikuttivat vastoin henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklaan kirjattua periaatetta, jonka mukaan (cid:148)Palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, ett(cid:228) toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman p(cid:228)tevi(cid:228), tehokkaita ja ehdotto- man luotettavia virkamiehi(cid:228), joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioiden kansalaisten joukosta maantie- teellisesti mahdollisimman laajalta alueelta. (cid:148) Tutkimus Tilintarkastustuomioistuimen lausunto Kantelu toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle. Lausunnos- saan se totesi, ett(cid:228) se oli tyytynyt noudattamaan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka on esitetty hallintojen p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)iden kollegion tekem(cid:228)ss(cid:228) johto- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 211/95. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen sanamuodon mukaan sit(cid:228) voidaan soveltaa vain toimielinten j(cid:228)rjest(cid:228)miin avoimiin kilpai- luihin, mutta tilintarkastustuomioistuimen sis(cid:228)isen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti tapauksessa kyseess(cid:228) olevan kaltaisiin kilpailuihin. sovellettiin t(cid:228)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) samoja Lis(cid:228)tutkimukset Oikeusasiamies pyysi tilintarkastustuomioistuinta esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 211/95 tekoa koskevat tausta-asiakirjat. Saa- duista asiakirjoista k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tavoitteena oli v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) toimielimille matkakulujen korvaamisesta aiheutuvia kustannuksia ja yksinkertaistaa korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). Oli kuiten- kin ilmeist(cid:228), ett(cid:228) samassa yhteydess(cid:228) oli esitetty huolestumista siit(cid:228), ett(cid:228) johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) ei otettu huomioon sit(cid:228) raskasta taloudellista taakkaa, jonka se kohdistaisi kaukaa tuleviin haki- ja ett(cid:228) se siten oli ep(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) suhteessa periaattee- joihin, C 300/140 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 seen, jonka mukaan hakijoilla olisi oltava yht(cid:228)l(cid:228)iset mahdolli- suudet osallistua kilpailuihin. T(cid:228)h(cid:228)n huolestumiseen vastattiin toteamalla, ett(cid:228) kilpailupaikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)tt(cid:228)isiin ja hajautet- taisiin. 2. Oikeusasiamies pani my(cid:246)s merkille, ett(cid:228) komitea totesi, ett(cid:228) toimielimet olivat s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) antaessaan sopineet kilpailupaik- kojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n moninkertaistamisesta hakijoille aiheutuvien matkojen pituuden lyhent(cid:228)miseksi. Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) tilintarkastustuomioistuin ei ollut toiminut t(cid:228)m(cid:228)n sopi- muksen mukaisesti. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten oikeusasiamies l(cid:228)hetti tilintarkastustuomio- istuimelle kirjeen. Kirjeess(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamies pani merkille, ett(cid:228) kyseist(cid:228) koetta ei ollut j(cid:228)rjestetty muuna viikonp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), esim. lauantaina, jotta hakijat olisivat voineet hy(cid:246)ty(cid:228) edullisemmista lentolipuista. Oikeusasiamies pani my(cid:246)s merkille, ett(cid:228) jos kil- pailupaikkoja oli vain yksi, esimerkiksi Bryssel, hakijalle aiheu- tuvat keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset kustannukset (matkakorvauksen v(cid:228)hent(cid:228)- misen j(cid:228)lkeen) toisen luokan junalipusta olisivat seuraavien paikkakuntien yhteydess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n seuraavat: (cid:151) Luxemburg 43 ecua, (cid:151) Strasbourg 29 ecua ja (cid:151) Ateena 330 ecua. Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kaukaa tulevien hakijoiden oli maksettava kohtuuttomasti, ja kysyi tilintarkas- tustuomioistuimelta, aikoiko se harkita toimenpiteit(cid:228), joilla estet(cid:228)(cid:228)n vastaavan tilanteen toistuminen. Kun tilintarkastustuomioistuin oli esitt(cid:228)nyt t(cid:228)m(cid:228)n kysymyksen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)kysymysten valmistelusta vastaavalle komitealle, joka on hallintojen p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)iden kollegion alainen elin, se ilmoitti oi- keusasiamiehelle, ett(cid:228) komitean toimintaan osallistuvat toimieli- met olivat todenneet, ett(cid:228) matkakorvausten maksaminen oli sellaisenaan hakijoille aiheutuva taloudellinen etu, josta ei m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)tty henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228), ja ett(cid:228) toimielimet olivat johtop(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)st(cid:228) tehdess(cid:228)(cid:228)n sopineet kilpailupaikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n moninker- taistamisesta, jotta v(cid:228)limatkat olisivat hakijoiden kannalta ly- hyemm(cid:228)t. T(cid:228)m(cid:228)n viimeisimm(cid:228)n n(cid:228)k(cid:246)kohdan osalta tilintarkas- tustuomioistuin lis(cid:228)si, ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) kirjalliset kokeet vain Luxemburgissa ja Brysseliss(cid:228) oli j(cid:228)rkev(cid:228) olosuhteet ja yksi- k(cid:246)n edut huomioon ottaen. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan kirjallisten kokeiden j(cid:228)rjest(cid:228)minen yhteis(cid:246)n edustusto- jen kaltaisissa muissa paikoissa olisi aiheuttanut suhteettomia kustannuksia. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1. Oikeusasiamies pani merkille, ett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)kysymysten val- mistelusta vastaavassa komiteassa kokoontuvat toimielimet totesivat, ett(cid:228) matkakulujen korvaaminen on taloudellinen etu, josta ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228). Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) jos hallinto tekee toimenpiteit(cid:228), joista henkil(cid:246)s- t(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228), sen on kuitenkin noudatettava sit(cid:228) sitovia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja periaatteita. 3. Tilintarkastustuomioistuin pyrki puolustelemaan sopimuk- sesta poikkeamista sill(cid:228), ett(cid:228) kokeiden j(cid:228)rjest(cid:228)misest(cid:228) my(cid:246)s Suomessa olisi aiheutunut suhteettoman suuret kustannuk- set. Oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) kilpailun j(cid:228)rjest(cid:228)minen oli tilintarkastustuomioistuimen asia, ja se olisi voinut k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) valtuuksiaan v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228)kseen itselleen ja hakijoille aiheutuvia kustannuksia. Ei ollut todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) kilpailua ei olisi voitu j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) toisena viikonp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), tai siit(cid:228), ett(cid:228) toisen kilpailupaikan tarjoaminen esimerkiksi komission tai parla- mentin edustustojen apua pyyt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228), olisi aiheuttanut suh- teettomia kustannuksia. 4. Oli kiist(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n tosiasia, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten soveltaminen ai- heutti t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa kohtuuttomia kustannuksia joille- kin kilpailun kirjalliseen kokeeseen osallistuville. Hyv(cid:228)n hal- linnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto toimii oike- udenmukaisesti ja perustellusti kaikkia kilpailun hakijoita kohtaan. Sen ett(cid:228) kilpailu j(cid:228)rjestettiin tavalla, joka merkit- see kohtuuttomia kustannuksia joillekin hakijoille, ei voida katsoa t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) vaatimusta. Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Kantelun johdosta suoritettujen oikeusasiamiehen tutkimusten pohjalta on aiheellista antaa seuraava kriittinen huomautus: Hyv(cid:228)n hallinnon periaatteet edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) hallinto toimii oikeudenmukaisesti ja perustellusti kaikkia kilpailun hakijoita kohtaan. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) tilintarkastustuo- mioistuin j(cid:228)rjesti kilpailun tavalla, joka merkitsi kohtuuttomia kustannuksia kahdelle yhdest(cid:228) j(cid:228)senvaltiosta olevalle hakijalle (meno-paluulentolipun hinta noin 1 212 ecua). Siten se, ett(cid:228) tilintarkastustuomioistuin j(cid:228)rjesti kilpailun t(cid:228)ll(cid:228) tavalla, oli kat- sottava hallinnolliseksi ep(cid:228)kohdaksi. Oli tilintarkastustuomiois- tuimen teht(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) kilpailut siten, ett(cid:228) vaatimus t(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n, esimerkiksi j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) lis(cid:228)(cid:228) kilpailupaikkoja matkustuset(cid:228)i- syyksien lyhent(cid:228)miseksi. Koska tapauksen t(cid:228)m(cid:228) kohta koski menettelyj(cid:228) menneisyydes- s(cid:228), sovintoratkaisuun pyrkiminen ei ollut aiheellista. Oikeus- asiamies lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/141 3. 6 OIKEUSASIAMIEHEN SUOSITUSLUONNOKSET Kantelijan huomautukset 3. 6. 1 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO P˜IVITETTY LUETTELO TOIMENPITEIST˜ OIKEUS- JA SIS˜ASIOIDEN ALALLA Suositusluonnos kanteluun 1055/25. 11. 96/STATEWATCH/UK/IJH neuvostoa vastaan Kantelu B. kanteli oikeusasiamiehelle marraskuussa 1996 siit(cid:228), ett(cid:228) neu- vosto ei pid(cid:228) yll(cid:228) p(cid:228)ivitetty(cid:228) luetteloa toimenpiteist(cid:228)(cid:228)n oikeus- ja sis(cid:228)asioiden alalla eik(cid:228) aseta sit(cid:228) yleis(cid:246)n saataville (1). Kante- lija v(cid:228)itti, ett(cid:228) neuvoston olisi yll(cid:228)pidett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)llaista luetteloa ja pyydett(cid:228)ess(cid:228) asetettava se yleis(cid:246)n saataville, jotta kansalaiset saisivat tietoja ja jotta demokratian normeja noudatettaisiin. Tutkimus Neuvoston lausunto Kantelu toimitettiin neuvostolle. Lausunnossaan neuvosto viit- tasi merkitt(cid:228)viin pyrkimyksiins(cid:228) joita se oli tehnyt lis(cid:228)t(cid:228)kseen menettelyidens(cid:228) avoimuutta, kuten erityisesti: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti tehdyist(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) laaditaan vuosittain tiivistelm(cid:228), joka on vuodesta 1995 l(cid:228)htien julkaistu neuvoston ty(cid:246)t(cid:228) esitte- lev(cid:228)n katsauksen liitteen(cid:228). Sek(cid:228) sopimuksen VI osaston mukaisesti tehdyist(cid:228) ett(cid:228) muita aloja koskevista neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) ilmoitetaan p(cid:228)(cid:228)sihteeris- t(cid:246)n julkaisemissa lehdist(cid:246)tiedotteissa, joissa periaatteessa ilmoi- toimenpiteet. tetaan my(cid:246)s kirjallisella menettelyll(cid:228) toteutetut Eri kokoonpanoissa toimivan neuvoston muodolliset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset, jotka eiv(cid:228)t koske kyseist(cid:228) aihetta, ovat helposti l(cid:246)ydett(cid:228)viss(cid:228) erillisen otsikon alta lehdist(cid:246)tiedotteissa. Neuvoston lehdist(cid:246)tiedotteista voi tehd(cid:228) tietokonehaun k(cid:228)ytt(cid:228)- m(cid:228)ll(cid:228) (cid:148)Rapid(cid:148)-tietokantaa, johon p(cid:228)(cid:228)see Internetist(cid:228) (cid:148)Euro- pa(cid:148)-palvelimen kautta. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) on luomassa omia tietokantojaan, joita p(cid:228)(cid:228)see k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228). Niiss(cid:228) esi- tell(cid:228)(cid:228)n muun muassa neuvoston viimeaikaisia p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) niin oikeus- ja sis(cid:228)asioissa kuin yhteisess(cid:228) ulko- ja turvallisuuspoli- tiikassakin (2). Huomautuksissaan kantelija my(cid:246)nsi, ett(cid:228) neuvosto pyrki tarjoa- maan enemm(cid:228)n tietoja. H(cid:228)n kuitenkin katsoi, ett(cid:228) oli osoitus tehottomuudesta, jos neuvostolla itsell(cid:228)(cid:228)n ei ollut p(cid:228)ivitetty(cid:228) luetteloa toimenpiteist(cid:228) kullakin alalla. H(cid:228)n toisti my(cid:246)s v(cid:228)it- teens(cid:228), ett(cid:228) ei ole hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kansalaiset eiv(cid:228)t halutes- saan saa p(cid:228)ivitetty(cid:228) luetteloa tehdyist(cid:228) toimenpiteist(cid:228). Oikeusasiamiehen pyrkimys sovintoratkaisuun Tutkittuaan B:n kantelun, neuvoston lausunnon ja kantelijan huomautukset oikeusasiamies kirjoitti neuvostolle 15. joulu- kuuta 1997 tarkoituksenaan pyrki(cid:228) sovintoratkaisuun oikeus- asiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Oikeusasiamies ilmoitti neuvostolle katsovansa, ett(cid:228) se, ett(cid:228) neuvosto ei pid(cid:228) p(cid:228)ivitetty(cid:228) luetteloa toimenpiteist(cid:228), saattaa olla hallinnollinen ep(cid:228)kohta, koska: i) Hyv(cid:228)n hallintotavan perusperiaatteisiin kuuluu, ett(cid:228) julki- nen viranomainen yll(cid:228)pit(cid:228)(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asiakirja-arkistoa. T(cid:228)l- laiset arkistot toimenpiteiden johdonmukaisuu- den ja jatkuvuuden, asiat, jotka mainitaan Euroopan unio- nista tehdyn sopimuksen C artiklassa. Puutteelliset arkistot saattavat haitata tarpeellisten asiakirjojen l(cid:246)yt(cid:228)mist(cid:228) t(cid:228)sm(cid:228)l- lisesti ja nopeasti. turvaavat ii) Neuvosto julkaisee vuosittain tiivistelm(cid:228)n neuvoston p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksist(cid:228), jotka on tehty Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen VI osaston mukaisesti. Kun neuvoston sihteerist(cid:246) tekee t(cid:228)m(cid:228)n luettelon aina vasta vuoden lopulla, luettelossa voi olla virheit(cid:228) ja jotain voi j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) pois. Hallinnon kannalta olisi tehokkaampaa, jos sihteerist(cid:246) pit(cid:228)isi yll(cid:228) luetteloa, jota p(cid:228)ivitett(cid:228)isiin vuoden mittaan. iii) Nykyiselle kannalle ei ole oikeudellisia perusteita. Neuvosto voisi yll(cid:228)pit(cid:228)(cid:228) luetteloa k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) sis(cid:228)isi(cid:228) j(cid:228)rjestelyj(cid:228) kos- kevia valtuuksiaan, joiden avulla se voi ryhty(cid:228) tarvittaviin toimenpiteisiin saattaakseen sis(cid:228)isen toimintansa hyv(cid:228)n hal- lintotavan mukaiseksi (3). Oikeusasiamies ehdotti, ett(cid:228) neuvosto voisi vastata my(cid:246)nty- m(cid:228)ll(cid:228) yll(cid:228)pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n luetteloa toimenpiteist(cid:228) oikeus- ja sis(cid:228)asioi- den alalla. Oikeusasiamies totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) t(cid:228)llaisen luettelon julkistaminen lis(cid:228)isi lujittaisi neuvoston demokraattista luonnetta ja suuren yleis(cid:246)n luottamusta neuvos- ton hallintoon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen lii- tetyn julistuksen (N:o 17) mukaisesti. avoimuutta sek(cid:228) (1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto, (cid:148)kolmas pilari(cid:148). (2) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osasto, (cid:148)toinen pilari(cid:148). (3) Katso esim. asia C-58/94, Alankomaat vastaan neuvosto, Kok. 1996, s. I-2169. C 300/142 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Neuvoston vastaus Neuvosto vastasi oikeusasiamiehelle 26. helmikuuta 1998 p(cid:228)i- v(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) seuraavasti: koski j(cid:228)lkimm(cid:228)ist(cid:228). Kantelija totesi edelleen, ett(cid:228) toimenpide- luettelon julkaiseminen neuvoston vuosikatsauksessa ei riitt(cid:228)nyt t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n demokratian edellytt(cid:228)mi(cid:228) normeja, joiden mukaan kansalaisilla olisi niin halutessaan oltava oikeus tutustua p(cid:228)ivi- tettyyn luetteloon milloin tahansa vuoden mittaan. joulukuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyst(cid:228) kirjeest(cid:228)nne, (cid:148)Kiit(cid:228)mme 15. joka koski B:n kantelua ja h(cid:228)nen toivomustaan, ett(cid:228) neuvosto pit(cid:228)isi p(cid:228)ivitetty(cid:228) luetteloa toimenpiteist(cid:228) oikeus- ja sis(cid:228)asioiden alalla, sek(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n luettelon asettamisesta yleis(cid:246)n saataville. Edell(cid:228) esitetyn valossa oli ilmeist(cid:228), ett(cid:228) oikeusasiamiehen pyrki- mykset sovintoratkaisuun eiv(cid:228)t t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa olleet tuotta- neet tulosta. Voin ilokseni todeta, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) todellakin pit(cid:228)(cid:228) luetteloa kaikista t(cid:228)llaisista toimenpiteist(cid:228). Parhaillaan on harkittavana kysymys, miten ja miss(cid:228) muodossa n(cid:228)m(cid:228) tiedot voitaisiin asettaa yleis(cid:246)n saataville. Suositusluonnos Kun oikeusasiamies oli tutkinut neuvoston vastausta kysymyk- joulukuuta 1997, siin, h(cid:228)n teki seuraavat johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset: jotka h(cid:228)n oli esitt(cid:228)nyt kirjeess(cid:228)(cid:228)n 15. Oikeus- ja sis(cid:228)asioita k(cid:228)sittelev(cid:228) neuvosto aikoo lis(cid:228)ksi 19. maa- liskuuta 1998 tutkia kolmannen pilarin avoimuutta koskevaa kysymyst(cid:228). (cid:148) i) Neuvosto on todennut, ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) pit(cid:228)(cid:228) luette- loa kaikista toimenpiteist(cid:228) oikeus- ja sis(cid:228)asioiden alalla. Neuvosto antoi lis(cid:228)tietoja asiasta 13. hein(cid:228)kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)- tyll(cid:228) kirjeell(cid:228)(cid:228)n, joka sis(cid:228)lsi mm. seuraavat huomiot: i) P(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) aikoo asettaa Internetiin saataville tietokan- nan, joka koskee neuvoston toimintaa oikeus- ja sis(cid:228)asiois- sa. Tietokanta sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) muun muassa luettelot annetuista s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksist(cid:228) niiden p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja aiheen mukaan sek(cid:228) mahdollisuuden koko tekstien lukemiseen virallisilla kielill(cid:228). ii) Mit(cid:228) tulee luetteloon, joka koskee neuvoston toimenpiteit(cid:228) oikeus- ja sis(cid:228)asioiden alalla, kyseiset tiedot sis(cid:228)ltyv(cid:228)t tieto- kannan lis(cid:228)ksi neuvoston ty(cid:246)t(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228)n vuosikatsauk- seen. Neuvoston kirje sis(cid:228)lsi my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t, jotka oikeus- ja sis(cid:228)- asioita k(cid:228)sittelev(cid:228) neuvosto oli tehnyt 19. maaliskuuta 1998 oikeus- ja sis(cid:228)asioiden avoimuudesta, sek(cid:228) tietoja p(cid:228)(cid:228)telmien seurannasta. Kantelijan vastaus ii) Oikeudesta tutustua neuvoston asiakirjoihin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 1 artiklan 2 kohdassa (1) (cid:148)neuvoston asiakirjalla(cid:148) tarkoitetaan (cid:148)k(cid:228)ytetyst(cid:228) tietov(cid:228)lineest(cid:228) riippumatta kirjallisessa muodossa ole- vaa teksti(cid:228), joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) olemassa olevaa tietoa ja joka on neu- voston hallussa(cid:148). iii) Luettelo kaikista toimenpiteist(cid:228) oikeus- ja sis(cid:228)asioiden alal- la, jota neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) neuvoston ilmoituksen mukaan yll(cid:228)pit(cid:228)(cid:228), on ilmeisesti neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 93/731/EY 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu (cid:148)neuvoston asiakirja(cid:148). Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti oikeusasiamies esitt(cid:228)(cid:228) siten neuvostolle seuraavan suositusluon- noksen: Neuvoston olisi neuvoston asetuksen 93/731/ETY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti asetettava pyynn(cid:246)st(cid:228) yleis(cid:246)n saataville p(cid:228)(cid:228)sihteeris- t(cid:246)ns(cid:228) yll(cid:228)pit(cid:228)m(cid:228) luettelo kaikista oikeus- ja sis(cid:228)asioiden alalla toteutetuista toimenpiteist(cid:228). Neuvoston kirjeet, jotka oli p(cid:228)iv(cid:228)tty 26. helmikuuta 1998 ja 13. hein(cid:228)kuuta 1998, v(cid:228)litettiin kantelijalle. T(cid:228)m(cid:228) vastasi 9. maaliskuuta 1998 ja 18. syyskuuta 1998. Kantelija suhtautui my(cid:246)nteisesti neuvoston 13. hein(cid:228)kuuta 1998 mainitsemiin uusiin aloitteisiin, jotka koskivat avoimuutta oikeus- ja sis(cid:228)- asioissa. H(cid:228)n kuitenkin pit(cid:228)ytyi kantelussaan ja huomautti eri- tyisesti, ett(cid:228) neuvoston mainitsema luettelo s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksist(cid:228) ei ole sama asia kuin luettelo toimenpiteist(cid:228), ja ett(cid:228) h(cid:228)nen kantelunsa Neuvosto ja kantelija saavat tiedon t(cid:228)st(cid:228) suositusluonnoksesta. Oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvosto antaa yksityiskohtaisen lausunnon ennen 31. tammi- kuuta 1999. Yksityiskohtainen lausunto voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) tiedon oikeusasiamiehen suositusluonnoksen hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) ja ku- vauksen toimista, joilla se on pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. (1) EYVL L 340, 31. 12. 1993, s. 43. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/143 3. 7 TUTKIMUKSET OIKEUSASIAMIEHEN OMASTA Tutkimus ALOITTEESTA 3. 7. 1 EUROOPAN KOMISSIO IK˜RAJAT PALVELUKSEENOTOSSA P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s omasta aloitteesta suoritetussa tutkimuksessa 626/97/BB Asiat Oikeusasiamies k(cid:228)ynnisti hein(cid:228)kuussa 1997 omasta aloittees- taan tutkimuksen palvelukseen ottamiseen liittyvien ik(cid:228)rajojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielimiss(cid:228). Asiasta oli tehty huomattava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kanteluja, jotka koskivat enimm(cid:228)kseen ehdokkaiden hyl- k(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) tietyist(cid:228) toimielinten j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228) kilpailuista. vastaisia jo olleet kansalaisten perusoikeuksien 851/3. 9. 96/ALC/ES/PD, Ik(cid:228)rajat Kanteluissa esitettiin p(cid:228)(cid:228)asiassa seuraavia v(cid:228)itteit(cid:228): syrjivi(cid:228) ja ovat 479/11. 3. 96/MCHP/ES/KT, (1042/25. 11. 96/SKTOL/FIN/BB, 850/3. 9. 96/JIA/FR/KT, 300/97/BB, 725/97/BB, 277/98/IP). Ik(cid:228)rajat rikkovat hakijoiden tasavertai- suuden periaatetta (529/98/XD). Ne eiv(cid:228)t koske henkil(cid:246)it(cid:228), toimielinten palveluksessa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n jotka ovat Ik(cid:228)rajoja vuoden ajan (325/8. 1. 96/ML/L/PD, 529/98/XD). ei toimiin t(cid:228)ytett(cid:228)viin (479/11. 3. 96/MCHP/ES/KT). Nykyisten ik(cid:228)rajojen asettamisen oikeudellinen perusta ei ole selke(cid:228) (695/5. 7. 96/RW/UK/KT). Kilpailuilmoituksissa vaadittu syntym(cid:228)aika ei ole objektiivinen valintaperuste, ja se on ristiriidassa ammatillisen kokemuksen ja terveystarkastuksen kaltaisten objektiivisten valintaperustei- den kanssa (529/98/XD). Jotkut kantelijat viittasivat siihen, ett(cid:228) tietyiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa ik(cid:228)rajat on kielletty valtios(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) tai lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). poliittisilla perusteilla sovelleta Tutkimusmuistio ik(cid:228)rajojen soveltamisesta Euroopan yhteis(cid:246)jen j(cid:228)senvaltioissa Oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) asiaa oli tutkittava kokonaiskuvan saamiseksi eri j(cid:228)senvaltioiden nykyisest(cid:228) tilanteesta. Oikeusasia- mies otti siksi yhteytt(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimeen, joka suostui yhteisty(cid:246)h(cid:246)n ja antoi tutkimus- ja dokumentaatio- yksikk(cid:246)ns(cid:228) valmistella tutkimusmuistion oikeusasiamiehelle. Muistiosta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa ei ole yhteist(cid:228) valtio- s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n tai lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n pohjautuvaa periaatetta ik(cid:228)rajojen sallimisesta tai kielt(cid:228)misest(cid:228). Yli puolet j(cid:228)senvaltiosta soveltaa ik(cid:228)rajoja julkisella sektorilla. T(cid:228)m(cid:228) ik(cid:228)raja on yleens(cid:228) kuitenkin korkeampi kuin 35 vuotta ja syyt sen k(cid:228)ytt(cid:228)miseen ovat erilai- sia eri j(cid:228)senvaltioissa. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi huomautettiin, ett(cid:228) joissa- kin j(cid:228)senvaltioissa ik(cid:228)rajoihin on alettu suhtautua perusteetto- mana syrjint(cid:228)n(cid:228) ja siksi niiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ollaan luopumassa. Komission lausunto Yhteenvetona komissio esitti lausunnossaan seuraavaa: Komissio p(cid:228)(cid:228)tti toimintaperiaatteenaan hyl(cid:228)t(cid:228) ik(cid:228)rajojen k(cid:228)yt(cid:246)n kilpailuilmoituksissa. Komissio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) periaatetta on sovellettava toimieli- mien yhteisell(cid:228) sopimuksella. Se p(cid:228)(cid:228)tti siksi v(cid:228)liaikaisena toi- menpiteen(cid:228) korottaa peruspalkkaluokan kilpailujen ik(cid:228)rajaa 45 vuoteen sopusoinnussa Euroopan parlamentin 20. lokakuuta 1997 tekem(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kanssa. Komissio totesi, ett(cid:228) toimielinten v(cid:228)lisen sopimuksen aikaan- saamiseen kuluu v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) aikaa, mutta t(cid:228)m(cid:228) viivytys antaa mahdollisuuden harkita erilaisia virkaurahallintoon liittyvi(cid:228) toi- menpiteit(cid:228). Neuvoston lausunto Yhteenvetona neuvosto esitti lausunnossaan seuraavaa: Toimielimill(cid:228) on harkintavalta, kun ne valitsevat soveltuvimpia keinoja henkil(cid:246)st(cid:246)tarpeidensa t(cid:228)ytt(cid:228)miseen. T(cid:228)m(cid:228) harkintavalta on erityisen laaja laadittaessa kilpailuehtoja. Ik(cid:228) ei kuulu niihin perusteisiin, joiden pohjalta tapahtuva erot- telu kiellet(cid:228)(cid:228)n henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) palvelukseen ottamisen yhteydess(cid:228). Henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen III ik(cid:228)raja on yksi niist(cid:228) ehdoista, on oikeutettu p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tarvittaessa. liitteen 1 artiklan g kohdan mukaan joista nimitt(cid:228)v(cid:228) viranomainen J(cid:228)(cid:228) n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228)ksi, noudattavatko henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t t(cid:228)ss(cid:228) suhteessa yhteis(cid:246)n oikeuden yleisi(cid:228) periaatteita, etenkin mit(cid:228) tulee perus- oikeuksiin, jotka on taattu Roomassa 4. marraskuuta 1950 teh- dyss(cid:228) Euroopan yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perus- oikeuksien suojelemiseksi, ja etenkin koska ne johtuvat j(cid:228)sen- valtioiden yhteisist(cid:228) valtios(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)perinteist(cid:228), ja ovat siksi yhtei- s(cid:246)n oikeuden yleisi(cid:228) periaatteita. Neuvosto huomautti, ett(cid:228) Amsterdamin sopimus ei ole viel(cid:228) tullut voimaan. 1990-luvun alussa tarkasteltiin sit(cid:228), pit(cid:228)isik(cid:246) i(cid:228)n olla mukana valintaperusteissa mill(cid:228)(cid:228)n tavalla. Kun huomattiin, ett(cid:228) kaikkien ik(cid:228)rajojen poistamisella olisi ep(cid:228)toivottavia vaikutuksia toimi- C 300/144 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 elimen kannalta (cid:151) kuten se, ett(cid:228) valitut hakijat saattaisivat olla l(cid:228)hell(cid:228) el(cid:228)keik(cid:228)(cid:228) (cid:151) ik(cid:228)raja asetettiin 50 vuoteen lukuisien kil- pailujen ajaksi. Vuoden 1995 j(cid:228)lkeen sovittiin kilpailujen yhteist(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228) koskevista j(cid:228)rjestelyist(cid:228), ja t(cid:228)ll(cid:246)in yhdenmukaistettiin my(cid:246)s kil- pailuehdot, joihin kuului peruspalkkatason toimille asetettu 35 vuoden ik(cid:228)raja. Euroopan unionin nuorisoty(cid:246)tt(cid:246)myysongelma otettiin siten huomioon. Yksi kantelija totesi, ettei ollut tyytyv(cid:228)inen neuvoston lausun- toon. Kantelijan mukaan henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artikla antaa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) lailliset perusteet ik(cid:228)syrjinn(cid:228)lle. Kantelija v(cid:228)itti, ett(cid:228) neuvosto asetti ik(cid:228)rajoja mielivaltaisesti, ja ett(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) pit(cid:228)isi luo- pua. H(cid:228)n toivoi, ett(cid:228) oikeusasiamies ei lopettaisi asian k(cid:228)sitte- ly(cid:228), ennen kuin toimielimet muuttavat t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskevia toi- mintaperiaatteitaan ja ennen kuin kaikki ik(cid:228)rajat on poistettu. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Tuoreimmissa uusia j(cid:228)senvaltioita koskevissa kilpailuissa ik(cid:228)raja asetettiin 55 ja 45 vuoteen kyseisiss(cid:228) teht(cid:228)viss(cid:228) tarvittavan kokemuksen vuoksi. 1. Ik(cid:228)rajat ja ihmisoikeudet ˜skett(cid:228)in julkistetuissa kilpailuilmoituksissa annetaan mahdolli- suus ik(cid:228)rajan korottamiseen tietyiss(cid:228) tapauksissa jopa kuudella vuodella. 1. 1 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 koh- dassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228): Ik(cid:228)rajoja koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei ole tehty mekaanisesti, vaan ne vaihtelevat yksik(cid:246)n tarpeiden mukaan henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti, ja niiss(cid:228) sallitaan erojen teke- minen hakijoiden v(cid:228)lill(cid:228) n(cid:228)iden henkil(cid:246)kohtaisen tilanteen otta- miseksi huomioon. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) katsoo, ett(cid:228) ik(cid:228)rajojen soveltaminen kilpailun l(cid:228)p(cid:228)isseiden hakijoiden palkkaamisen yhteydess(cid:228) hen- kil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen III liitteen 1 artiklan g kohdan mukaisesti, etenkin kun ik(cid:228)rajoja voidaan erityistapauksissa korottaa, ei ole (cid:148)syrjiv(cid:228)(cid:148) toimenpide Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tarkoittamassa mieless(cid:228). P(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) totesi viel(cid:228) tiedoksi, ett(cid:228) se on parhaillaan kes- kustelemassa ehdotuksesta henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen muuttamiseksi tasavertaisen kohtelun suhteen (1). Kantelijan huomautukset Oikeusasiamies l(cid:228)hetti komission lausunnon seitsem(cid:228)lle kanteli- jalle ja neuvoston lausunnon yhdelle kantelijalle huomautuksia varten. Huomautukset saatiin kolmelta kantelijalta. N(cid:228)ist(cid:228) kaksi v(cid:228)itti, ett(cid:228) koska komissio oli nyt my(cid:246)nt(cid:228)nyt, ett(cid:228) ik(cid:228)rajojen k(cid:228)ytt(cid:246) on v(cid:228)(cid:228)rin, ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt periaatteessa poistaa ik(cid:228)rajat, nii- den korottaminen v(cid:228)liaikaisena ratkaisuna 45 vuoteen olisi ris- tiriidassa t(cid:228)m(cid:228)n periaatteen kanssa ja siten mahdotonta hyv(cid:228)k- sy(cid:228). (1) Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (Euratom, EHTY, ETY) Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamiehiin sovellettavien henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)- jen ja n(cid:228)iden yhteis(cid:246)jen muuhun henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n sovellettavien palve- lussuhteen ehtojen muuttamisesta tasa-arvoisen palkkauksen osalta, KOM(96) 77 lopull. , 4. 3. 1996. (cid:148)Unioni pit(cid:228)(cid:228) arvossa yhteis(cid:246)n oikeuden yleisin(cid:228) periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kun ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyss(cid:228), Roomassa 4 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopi- j(cid:228)senvaltioiden muksessa ja sellaisina kuin ne yhteisess(cid:228) valtios(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)perinteess(cid:228). (cid:148) ilmenev(cid:228)t 1. 2 Mit(cid:228) tulee syrjinn(cid:228)n vastaisiin ihmisoikeusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin, ihmisoikeuksia koskevan Euroopan yleissopimuksen 14 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n seuraavaa: oikeuksista tunnustetuista yleissopimuksessa (cid:148)T(cid:228)ss(cid:228) ja vapauksista nauttiminen taataan ilman mink(cid:228)(cid:228)nlaista suku- puoleen, rotuun, ihonv(cid:228)riin, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, kansalliseen v(cid:228)hemmist(cid:246)(cid:246)n kuulumiseen, varalli- suuteen, syntyper(cid:228)(cid:228)n tai muuhun asemaan perustuvaa syrjin- t(cid:228)(cid:228). (cid:148) 14 artikla t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) yleissopimuksen ja p(cid:246)yt(cid:228)kirjojen muita asiaa koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Sill(cid:228) ei ole itsen(cid:228)ist(cid:228) ole- musta, koska se vaikuttaa ainoastaan suhteessa n(cid:228)ill(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksill(cid:228) turvattuun (cid:148)oikeuksista ja vapauksista nauttimi- seen(cid:148). Yleissopimuksen 14 artiklaa koskevan Euroopan ihmis- oikeustuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan erilainen kohtelu on syrjiv(cid:228)(cid:228), jos (cid:148)sill(cid:228) ei ole objektiivisia ja j(cid:228)rkevi(cid:228) perusteita(cid:148), jos sill(cid:228) ei pyrit(cid:228) (cid:148)lainmukaiseen tavoitteeseen(cid:148), tai jos (cid:148)k(cid:228)ytett(cid:228)vien keinojen ja saavutettavien tavoitteiden v(cid:228)lill(cid:228) ei ole kohtuullista suhteellisuutta(cid:148) (2). (2) Asia: Gaygusuz vastaan It(cid:228)valta (39/1995/545/631), tuomio 16. syyskuuta 1996. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/145 YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainv(cid:228)lisen yleissopimuksen (1) syrjint(cid:228)kielto esitet(cid:228)(cid:228)n yleissopimuksen 2 artiklassa: (cid:148)Jokainen sopimusvaltio sitoutuu kunnioittamaan ja takaa- maan jokaiselle alueellaan olevalle ja oikeuspiiriins(cid:228) kuu- luvalle yksil(cid:246)lle t(cid:228)ss(cid:228) yleissopimuksessa tunnustetut oikeudet ilman mink(cid:228)(cid:228)nlaista rotuun, ihonv(cid:228)riin, sukupuoleen, kie- leen, uskontoon, poliittisen tai muuhun mielipiteeseen, kan- salliseen tai yhteiskunnalliseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, omaisuuteen, syn- typer(cid:228)(cid:228)n tai muuhun asemaan perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228). (cid:148) 1. 3 Vaikka ihmisoikeuksia koskevan Euroopan yleissopimuk- sen 14 artiklassa tai kansalaisoikeuksia ja poliittisia oi- keuksia koskevan kansainv(cid:228)lisen yleissopimuksen 2 artik- lassa ei nimenomaisesti kiellet(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n syrjint(cid:228)(cid:228) i(cid:228)n perus- teella, n(cid:228)iden sopimusten sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t syrjint(cid:228)lausekkeet kat- tavat eritt(cid:228)in laajan soveltamisalan. Lienee mahdollista, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) soveltamisala voisi kattaa my(cid:246)s i(cid:228)n perusteella tapahtuvan syrjinn(cid:228)n sellaisissa tapauksissa, joissa kysei- selle syrjinn(cid:228)lle ei ole objektiivisia ja hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228) perus- teita. 1. 4 Euroopan unioni ryhtyi hein(cid:228)kuussa 1997 toimiin ik(cid:228)syr- jinn(cid:228)n torjumiseksi. Amsterdamin sopimuksessa esiteltiin Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen uusi 13 artikla, jossa ik(cid:228) mainitaan yhten(cid:228) syrjinn(cid:228)n muotona. T(cid:228)m(cid:228) artikla kuuluu seuraavasti: (cid:148)Neuvosto voi t(cid:228)ss(cid:228) sopimuksessa yhteis(cid:246)lle uskotun toimi- vallan rajoissa yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toi- menpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, uskon- toon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ik(cid:228)(cid:228)n tai sukupuoli- seen suuntautumiseen perustuvan syrjinn(cid:228)n torjumiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen muiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten soveltamista. (cid:148) 1. 5 Vaikka Amsterdamin sopimus ei ole viel(cid:228) tullut voimaan, uuden artiklan suunnittelun kautta Euroopan unioni on my(cid:246)nt(cid:228)nyt, ett(cid:228) ik(cid:228) voi olla ep(cid:228)oikeudenmukaisen syrjin- n(cid:228)n mahdollinen syy. Edelleen, kuten uudessa syrjinn(cid:228)n vastaisessa 13 artiklassa vahvistetaan, yhteis(cid:246)n toimielin- ten olisi rohkeasti ja oma-aloitteisesti tehostettava ihmis- oikeusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamista. 1. 6 Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on my(cid:246)nt(cid:228)nyt, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n on noudatettava tasavertaisuuden periaatetta pal- velukseen ottamisen yhteydess(cid:228). Samanlaisessa tilanteessa olevia hakijoita ei saa syrji(cid:228) kohtelemalla heit(cid:228) eri tavalla ilman hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228) perusteita. 1. 7 Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen johdonmukaisen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan yleisen tasavertaisuuden periaate on yksi yhteis(cid:246)n hallintoa koskevan oikeuden perusperi- aatteista. Kyseinen periaate edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) samankaltaisiin tilanteisiin ei suhtauduta eri tavalla ellei t(cid:228)t(cid:228) voida hyv(cid:228)k- sytt(cid:228)v(cid:228)sti perustella (2). 2. Ik(cid:228)rajojen soveltaminen j(cid:228)senvaltioissa Oikeusasiamiehen tutkimuksissa k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) j(cid:228)senval- tioissa ei t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ole yhteist(cid:228) valtios(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n tai lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n pohjautuvaa periaatetta, joka sallisi tai kielt(cid:228)isi ik(cid:228)rajojen k(cid:228)ytt(cid:228)misen. Yli puolet j(cid:228)senvaltioista k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ik(cid:228)rajaa julkisella sektorilla. T(cid:228)m(cid:228) ik(cid:228)raja on kuitenkin yleens(cid:228) korkeampi kuin 35 vuotta. Edelleen, joissain j(cid:228)senvaltioissa on alettu suhtautua ik(cid:228)rajoihin perusteetto- mana syrjint(cid:228)n(cid:228) ja alettu vaatia niist(cid:228) luopumista. 3. Ik(cid:228)rajojen soveltaminen yhteis(cid:246)n toimielimiss(cid:228) 3. 1 Kaikki yhteis(cid:246)jen toimielimet soveltavat ik(cid:228)rajoja hakijoi- den hyv(cid:228)ksymiseksi kilpailuihin. T(cid:228)m(cid:228) mahdollisuus mai- nitaan henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen III liitteen 1 artiklan g kohdas- sa, jossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) avointa kilpailua koskevassa ilmoituksessa on t(cid:228)smennett(cid:228)v(cid:228): (cid:148)mahdollinen ik(cid:228)raja sek(cid:228) sit(cid:228) koskeva poikkeus, jota sovelle- taan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n vuoden palveluksessa olleisiin toimihenki- l(cid:246)ihin(cid:148). 3. 2 Henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228): (cid:148)Virkamiesten valinnassa ei kiinnitet(cid:228) huomiota heid(cid:228)n rotuunsa, uskontoonsa tai sukupuoleensa(cid:148) 3. 3 Oikeusasiamiehen k(cid:228)sityksen mukaan nimitt(cid:228)v(cid:228) viran- omainen voi henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen III liitteen 1 artiklan g kohdan perusteella m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) ik(cid:228)rajan kilpailuilmoituksiin. 3. 4 Oikeusasiamies katsoi kuitenkin, ett(cid:228) kun otetaan huo- mioon p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten perustelemista koskeva periaate, henki- l(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 27 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys, henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen III liitteen 1 artiklan g kohdan sanamuoto, erityisesti sana (cid:148)mahdollinen(cid:148) sek(cid:228) yleist(cid:228) tasavertaisuuden periaatetta koskeva yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen johdonmukainen oi- keusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246), niin vaikuttaisi silt(cid:228), ett(cid:228) ik(cid:228)rajoja ei voida asettaa mielivaltaisesti, ja ett(cid:228) tietyn ik(cid:228)rajan valitsemisen tietty(cid:228) kilpailua varten on oltava perusteltua. (1) Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainv(cid:228)linen yleissopimus, hyv(cid:228)ksytty 16. joulukuuta 1966. (2) 14. hein(cid:228)kuuta 1983 annettu tuomio yhdistetyiss(cid:228) asioissa 152, 158, 162, 166, 170, 173, 177(cid:151)179, 182 ja 186/8, W. Ferrario et al vastaan Euroopan yhteis(cid:246)jen komissio, Kok. 1983, s. 2367. C 300/146 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 3. 5 Muodostunut k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) osoittaa, ett(cid:228) nimitt(cid:228)v(cid:228)t viranomai- toimielimiss(cid:228). set ovat soveltaneet erilaisia ik(cid:228)rajoja eri Henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 31 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n periaatteesta, jonka mukaan hakijat otetaan palvelukseen peruspalkka- luokkaan. Ik(cid:228)raja on yleisesti asetettu 35 vuoteen siksi, ett(cid:228) peruspalkkaluokka sopii vain nuorille hakijoille, jotka voivat ajan my(cid:246)t(cid:228) luoda uran Euroopan yhteis(cid:246)jen virka- miehin(cid:228). 3. 6 Komission mukaan muitakin ik(cid:228)rajoja on asetettu. Esimer- kiksi jaostop(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246)jen ik(cid:228)raja on 55 vuotta, k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten tarkastajien 50 ja k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)jien 40 vuotta. Ik(cid:228)rajoja on mah- dollista korottaa tietyiss(cid:228) tapauksissa (1). Neuvoston asetta- mat ik(cid:228)rajat ovat 35, 45, 50 ja 55 vuotta. Niit(cid:228) voidaan korottaa enint(cid:228)(cid:228)n kuudella vuodella (2). 4. Perusteet ik(cid:228)rajojen asettamiselle toimielinkohtaisesti 4. 1 Ik(cid:228)rajojen asettamisperusteet ovat vaihdelleet toimielin- kohtaisesti. Toimielimet esittiv(cid:228)t oikeusasiamiehelle lukui- sia eri perusteita ik(cid:228)rajojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) tehtyihin yksitt(cid:228)isiin kanteluihin liittyen. Perusteet voidaan tiivistettyn(cid:228) esitt(cid:228)(cid:228) seuraavasti: (cid:151) toimielimi(cid:228) sitoo vaatimus, jonka mukaan palveluk- seenottamisen on tapahduttava maantieteellisesti mah- dollisimman laajalta alueelta ilman kansallisiin kiinti(cid:246)i- hin turvautumista; (cid:151) mahdollisuudet liikkuvuuteen v(cid:228)henev(cid:228)t sek(cid:228) i(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228) ett(cid:228) suhteessa hakijan ty(cid:246)- ja asuinpaikkaan; (cid:151) nuorempien hakijoiden palvelukseen ottaminen hel- pottaa maantieteellisesti kohtuullisen tasapainon sek(cid:228) paremman sukupuolijakauman saavuttamista; (cid:151) peruspalkkaluokan virkojen ik(cid:228)rajan asettamisella 35 vuoteen huomioidaan Euroopan unionin nuorisoty(cid:246)t- t(cid:246)myysongelmat; (cid:151) kokemus on osoittanut, ett(cid:228) naispuolisten hakijoiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) palkkaluokan A 8 kilpailuissa on korkeampi kuin palkkaluokissa A 7 / 6. Ik(cid:228)rajat parantavat siten sukupuolijakaumaa; (cid:151) ik(cid:228)rajojen poistaminen vaikuttaisi kielteisesti, koska se lis(cid:228)isi miesten l(cid:228)hett(cid:228)mi(cid:228) hakemuksia poistamatta kui- tenkaan esteit(cid:228) naispuolisilta hakijoilta; (cid:151) henkil(cid:246)st(cid:246)resurssien ja erityisesti urarakenteen hallin- non on oltava tasapainossa; (cid:151) on tarpeellista taata parhaat mahdolliset olosuhteet tasapainoiselle virkaurahallinnolle; (cid:151) j(cid:228)rjestelm(cid:228) ei sovellu pitk(cid:228)ll(cid:228) urallaan kokemusta saa- neiden vanhempien henkil(cid:246)iden palvelukseen ottami- seen; (cid:151) eritt(cid:228)in kokeneiden henkil(cid:246)iden ottaminen palveluk- seen alempiin palkkaluokkiin hajottaa henkil(cid:246)st(cid:246)ra- kennetta; (cid:151) monikulttuuriseen ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n sopeutumisesta johtuvat uusien virkamiesten ongelmat saattavat lis(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) i(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228); ja monikieliseen (1) Pakollisen asevelvollisuuden tai muun pakollisen kansalaispalveluk- sen suorittaneiden hakijoiden, alle kouluik(cid:228)isen tai vakavan psyyk- kisen tai ruumiillisen vamman omaavan lapsen hoitamista varten v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n vuoden yht(cid:228)jaksoisesti ilman palkkaty(cid:246)t(cid:228) olleiden hakijoi- den tai ruumiillisesti vammaisten hakijoiden ik(cid:228)rajaa voidaan korot- taa. Ik(cid:228)rajoja ei sovelleta my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n hakijoihin, jotka ovat hakemus- ten j(cid:228)tt(cid:228)misen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaan menness(cid:228) palvelleet yht(cid:228)jaksoisesti v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n vuoden ajan Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamiehen(cid:228) tai muuna toimihenkil(cid:246)n(cid:228). (2) Kotona asuvan alle 16-vuotiaan lapsen hoitamista varten v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n vuodeksi palkkaty(cid:246)st(cid:228) pois j(cid:228)(cid:228)neiden hakijoiden ik(cid:228)rajoja on koro- tettu. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa ik(cid:228)rajaa korotetaan sen verran kuin hakija on ollut palkkaty(cid:246)n ulkopuolella, kolmella vuodella lasta kohti ja enint(cid:228)(cid:228)n kuudella vuodella. Asevelvollisuuden tai muun kotimaas- saan pakollisen kansalaispalveluksen suorittaneiden hakijoiden ik(cid:228)- rajaa korotetaan suoritetun palveluksen verran. Pakollisen palveluk- sen yli menevi(cid:228) vapaaehtoisia palvelusjaksoja ei oteta huomioon. Jos hakijalla on fyysinen vamma, joka ei haittaa suoritettavien ty(cid:246)- teht(cid:228)vien t(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) ja josta toimivaltainen kansallinen viranomai- nen on antanut ik(cid:228)rajaa voidaan korottaa kolmella vuodella. todistuksen, (cid:151) jos oletetaan, ett(cid:228) toimielimet hylk(cid:228)isiv(cid:228)t yleisen peri- aatteen henkil(cid:246)st(cid:246)n palvelukseen ottamisesta perus- palkkaluokkaan, henkil(cid:246)st(cid:246)n palvelukseen ottamista soveltuvampaan palkkaluokkaan ei voitaisi perustella, mik(cid:228) saattaisi aiheuttaa v(cid:228)(cid:228)ristymi(cid:228) henki- l(cid:246)st(cid:246)rakenteessa ja haitata motivaatiota ja hallinnon toimivuutta; ehk(cid:228) (cid:151) on kuviteltavissa, ett(cid:228) ik(cid:228)(cid:228)ntyneemm(cid:228)t A 8- ja A 7 -virkamiehet pyyt(cid:228)v(cid:228)t nopeammin ylennyksi(cid:228) saavut- taakseen kokemustaan paremmin vastaavan tason; (cid:151) ik(cid:228)rajoja koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei aseteta mekaanisesti, vaan ne vaihtelevat yksik(cid:246)n tarpeiden mukaan ja nii- den tilanteensa voidaan mukaan; erotella hakijat avulla (cid:151) usein on ep(cid:228)virallisesti todettu, ett(cid:228) ik(cid:228)rajan k(cid:228)ytt(cid:246) on keino rajoittaa hakijoiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), jolloin ik(cid:228)rajat siten k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdollistavat (cid:148)kohtuullisen kokoisten(cid:148) kilpailujen j(cid:228)rjest(cid:228)misen. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/147 4. 2 Oikeusasiamies oli huolestunut siit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n eri toi- mielinten esitt(cid:228)m(cid:228)t perusteet ik(cid:228)rajojen asettamiselle eiv(cid:228)t jotta niill(cid:228) olisi vaikuttaneet objektiivisesti perustelluilta, poistettu mahdollinen mielivaltaisuus. Ik(cid:228)rajojen asetta- mista ilman riitt(cid:228)vi(cid:228) perusteita voidaan siten pit(cid:228)(cid:228) syrjin- t(cid:228)n(cid:228). 5. Unionin kansalaisten mahdollisuus pyrki(cid:228) Euroopan unionin hallinnon palvelukseen 5. 1 Oikeusasiamies katsoo, ett(cid:228) jokaisella unionin kansalaisella olisi oltava mahdollisuus pyrki(cid:228) Euroopan unionin hallin- non palvelukseen. Jos t(cid:228)m(cid:228)n mahdollisuuden rajoittami- selle on tarvetta, sille on oltava riitt(cid:228)v(cid:228)t perusteet ja palve- lukseenottomenettelyss(cid:228) on v(cid:228)ltett(cid:228)v(cid:228) kaikkia syrjiviksi tai mielivaltaisiksi katsottavia tekij(cid:246)it(cid:228). 5. 2 Oikeusasiamiehen omasta aloitteesta suorittama tutkimus ik(cid:228)rajoista sek(cid:228) my(cid:246)s yksitt(cid:228)iset kantelut ovat selv(cid:228)sti osoittaneet, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielimet ovat soveltaneet eri- laisia ik(cid:228)rajoja ilman ett(cid:228) toimielinten k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tai ik(cid:228)- rajojen asettamista koskevasta henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksen perusteella olisi l(cid:246)ydett(cid:228)viss(cid:228) yhteisi(cid:228) perusteita. s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228), jotta taataan, ettei ik(cid:228)rajoja sovelleta syrjiv(cid:228)sti tai mielivaltaisesti. 7. Yhteis(cid:246)n toimielinten ik(cid:228)rajoja koskevat toimet 7. 1 Euroopan parlamentti p(cid:228)(cid:228)tti 20. lokakuuta 1997 korottaa seuraavien peruspalkkatason kilpailujen ik(cid:228)rajoja 45 vuo- teen. Kahden vuoden kuluttua asiaa tarkastellaan uudel- leen henkil(cid:246)st(cid:246)yksik(cid:246)n parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerille laatiman kertomuksen perusteella. jolla ik(cid:228)rajoista 7. 2 Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 21. tammikuuta 1998 toimintaperiaattees- ta, luovutaan palvelukseenottamisen yhteydess(cid:228). Huomautuksissaan komissio katsoi, ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olisi tarpeellista panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n yhdess(cid:228) muiden toimielinten kanssa, ja ett(cid:228) siihen asti komissio soveltaa 45 vuoden ik(cid:228)rajaa. 7. 3 Edell(cid:228) mainitun johdosta oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) on todella tarpeellista saada aikaan yhteinen toimielinten v(cid:228)li- nen sopimus. 6. Ik(cid:228)rajojen oikea soveltaminen Johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 6. 1 Oikeusasiamies huomautti, ett(cid:228) Euroopan unionista teh- dyn sopimuksen F artiklassa kaikki yhteis(cid:246)n toimielimet velvoitetaan noudattamaan ihmisoikeusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sellai- sina kuin ne taataan ihmisoikeuksia koskevassa Euroopan yleissopimuksessa ja j(cid:228)senvaltioiden valtios(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)perintees- s(cid:228). Lienee asiaankuuluvaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielimet sovel- tavat n(cid:228)it(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) omasta aloitteissaan ihmisoikeuk- sien ja perusvapauksien noudattamisen tehostamiseksi, kuten vaikuttaa tapahtuneen, kun Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimukseen on sis(cid:228)llytetty uusi 13 artikla. Oikeusasiamies on tutkinut asiaa omasta aloitteestaan ja otta- nut huomioon komission ilmoituksen toimintaperiaatteesta, jonka mukaan ik(cid:228)rajoista luovutaan, sek(cid:228) mahdollisen toimi- elinten v(cid:228)lisen sopimuksen. T(cid:228)m(cid:228)n johdosta oikeusasiamies katsoi, ettei ole perusteltua jatkaa ik(cid:228)rajojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevaa omasta aloitteesta suoritettavaa tutkimusta, ja p(cid:228)(cid:228)tti siksi lopet- taa asian k(cid:228)sittelyn. Oikeusasiamies pyysi komissiota tiedotta- joita toteutetaan ik(cid:228)rajojen poistamista maan toimenpiteist(cid:228), koskevan toimielinten v(cid:228)lisen sopimuksen aikaansaamiseksi. 6. 2 Oikeusasiamies havaitsi, ett(cid:228) ik(cid:228)(cid:228) on pidett(cid:228)v(cid:228) mahdolli- sena syrjinn(cid:228)n perusteena. Euroopan unionin tapauksessa t(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228) on selvitetty erityisesti Amsterdamin sopi- muksessa, joten ik(cid:228)syrjinn(cid:228)n torjumisen tarve vain koros- tuu sopimuksen tullessa voimaan. KOMISSION PAIKALLISTEN TOIMIHENKIL(cid:214)IDEN EL˜KEOIKEUDET P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s omasta aloitteesta suoritettuun tutkimukseen 1150/97/OI/ JMA 6. 3 Oikeusasiamies katsoo, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielinten nykyist(cid:228) jossa erilaisia ik(cid:228)rajoja asetetaan eri syist(cid:228) ja k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), ilman riitt(cid:228)vi(cid:228) perusteita, ei voida pit(cid:228)(cid:228) ik(cid:228)rajojen oikeana soveltamisena. Kantelu 6. 4 Oikeusasiamiehen suorittamassa tutkimuksessa ilmeni, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielimet voisivat hyv(cid:228)ksy(cid:228) j(cid:228)rkevist(cid:228) syist(cid:228) ja riitt(cid:228)vin perustein asetettavan yhden yhteisen ik(cid:228)rajan. Jos yhteis(cid:246)n toimielimet eiv(cid:228)t kykene luopumaan ik(cid:228)rajojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), olisi suositeltavaa selvent(cid:228)(cid:228) kyseist(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)- Euroopan parlamentti siirsi marraskuussa 1997 oikeusasiamie- helle vetoomuksen N:o L-35/96, l(cid:228)hett(cid:228)nyt Chilen kansalainen A. V. Vetoomus koski sit(cid:228), ett(cid:228) komissio kielt(cid:228)ytyi tunnustamasta A. V:n el(cid:228)keoikeuksia vuosilta 1977(cid:151)1978, jol- loin h(cid:228)n oli ty(cid:246)skennellyt komission Latinalaisen Amerikan edustuston paikallisena toimihenkil(cid:246)n(cid:228). jonka oli C 300/148 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Vetoomus rekister(cid:246)itiin kanteluna, mutta sit(cid:228) ei voitu hyv(cid:228)ksy(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, koska kantelija ei ollut unionin kansalainen eik(cid:228) asunut j(cid:228)senvaltioissa, joten h(cid:228)n ei t(cid:228)ytt(cid:228)nyt Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 138 e artiklassa eik(cid:228) oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) vaatimuksia. Ottaen huomioon asian olosuhteet oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tti kui- tenkin ryhty(cid:228) tutkimaan asiaa omasta aloitteestaan Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 138 e artiklan nojalla. Tutki- mus rekister(cid:246)itiin tapauksena numero 1150/97/OI/JMA. Tutkimus Komission lausunto Oikeusasiamies ilmoitti joulukuussa 1997 Euroopan parlamen- tin vetoomusvaliokunnalle ja Euroopan komission puheenjoh- tajalle tutkimuksestaan ja pyysi komissiolta lausuntoa marras- kuun 1998 loppuun menness(cid:228). Vastauksessaan oikeusasiamiehelle komissio ilmoitti, ett(cid:228) oi- keusasiamiehen puututtua asiaan komission el(cid:228)kkeist(cid:228) vastaavat yksik(cid:246)t olivat ryhtyneet arvioimaan paikallisen henkil(cid:246)st(cid:246)n tilannetta heid(cid:228)n el(cid:228)keoikeuksiensa osalta. paikallisten suorittaa paikallisen Komissio selvitti edelleen, ett(cid:228) A. V. oli ty(cid:246)skennellyt komis- sion Latinalaisen Amerikan edustustossa 1. tammikuuta syyskuuta 1978. Euroopan yhteis(cid:246)jen muuhun 1977(cid:151)30. henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 80 artiklan mukaan toimihenkil(cid:246)iden komissio sosiaaliturvamaksut lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. Koska Chilen inflaatiotaso 1970-luvulla oli kuitenkin korkea, komissio siirsi Santiagossa olevat paikalliset toimihenkil(cid:246)t eri- tyisen sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin. T(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228) oli nimelt(cid:228)(cid:228)n (cid:148)Office de SØcuritØ Sociale d’Outre-Mer(cid:148) (Ossom) ja se toimi Brysseliss(cid:228). Chilen taloudellisen tilanteen muututtua toimihenkil(cid:246)t siirrettiin asteittain Chilen komission sik(cid:228)l(cid:228)iset kansallisen sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin. Komissio oli ottanut yhteytt(cid:228) Ossomiin A. V:n el(cid:228)keoikeuksista ja saanut tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n oli ollut rekister(cid:246)ityn(cid:228) Ossomiin ty(cid:246)s- kennelless(cid:228)(cid:228)n Latinalaisen Amerikan edustustossa. T(cid:228)n(cid:228) aikana maksetut sosiaaliturvamaksut pit(cid:228)isi siten ottaa huomioon las- kettaessa A. V:n el(cid:228)keoikeuksia 55 vuoden i(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)htien. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Komission lausuntoon sis(cid:228)ltyvien ja kantelijan toimittamien tie- tojen pohjalta oikeusasiamies katsoi, ett(cid:228) komissio oli sopinut ongelman ja lopetti siksi asian k(cid:228)sittelyn. 4. SUHTEET EUROOPAN UNIONIN MUIHIN TOIMIELIMIIN 4. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI JA VETOOMUSVALIOKUNTA Oikeusasiamies Jacob S(cid:246)derman esitteli vetoomusvaliokunnalle ensimm(cid:228)isen erityiskertomuksensa 19. tammikuuta. Se k(cid:228)sitte- lee oikeusasiamiehen tutkimusta asiakirjojen julkisuudesta, jonka oikeusasiamies oli k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt omasta aloitteestaan. Jacob S(cid:246)derman ja h(cid:228)nen johtava hallintovirkamiehens(cid:228) Ian Harden tapasivat Luxemburgissa 20. tammikuuta parlamentin oikeudellisen neuvonantajan Garz(cid:243)n Clarianan ja parlamentin oikeudellisen yksik(cid:246)n ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228). Vuoden 1997 vuosikertomuksensa S(cid:246)derman esitteli Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle 20. huhtikuuta 1998. Tilai- suudessa toimi puheenjohtajana Edward Newman. S(cid:246)dermanin puhetta seurasi vilkas keskustelu. Kokouksen j(cid:228)lkeen pidettyyn lehdist(cid:246)tilaisuuteen osallistui runsaasti toimittajia. S(cid:246)derman puhui institutionaalisten asioiden valiokunnalle sen avoimuudesta j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)n kuulemistilaisuuden yhteydess(cid:228) 25. kes(cid:228)kuuta. Esittelij(cid:228) oli Maj-Lis L(cid:246)(cid:246)w. Muita puhujia olivat Utrechtin yliopiston professori Deirdre Curtin, Ruotsin oikeus- ministeri(cid:246)n valtiosihteeri Kristina Rennerstedt ja neuvostoa edustanut Hans Brunmayr. 25. kes(cid:228)kuuta S(cid:246)derman tapasi my(cid:246)s Euroopan parlamentin puhemies Gil-Roblesin ja p(cid:228)(cid:228)sihteeri Julian Priestleyn. He neu- vottelivat oikeusasiamiehen toimiston vakiinnuttamiseen liitty- vist(cid:228) avoimista kysymyksist(cid:228) sek(cid:228) vuoden 1999 talousarvioesi- tyksest(cid:228). S(cid:246)derman ja Harden tapasivat oikeudellisen neuvonantajan Garz(cid:243)n Clarianan 7. hein(cid:228)kuuta Luxemburgissa keskustellak- seen talousarvioon liittyvist(cid:228) oikeudellisista seikoista. 23. marraskuuta S(cid:246)derman keskusteli vetoomusvaliokunnan kanssa Brysseliss(cid:228). Komissio ilmoitti oikeusasiamiehelle my(cid:246)s, ett(cid:228) se oli l(cid:228)hett(cid:228)- nyt n(cid:228)m(cid:228) tiedot kantelijalle ja maininnut oikeusasiamiehen tut- kivan asiaa. 4. 2 EUROOPAN KOMISSIO Oikeusasiamies v(cid:228)litti komission kirjeen A. V:lle kes(cid:228)kuussa 1998, mutta ei saanut t(cid:228)lt(cid:228) huomautuksia. Ian Harden ja Peter Dyrberg tapasivat komission edustajia 2. helmikuuta p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)kseen sovintoratkaisuun asiassa 1109/96. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/149 S(cid:246)derman ja Dyrberg tapasivat komission p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)n joh- tajan Jean-Claude Eeckhoutin ja Philippe Godtsin 20. huhtikuu- ta. He keskustelivat mahdollisuudesta j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) Brysseliss(cid:228) mar- raskuussa yhteinen seminaari j(cid:228)senvaltioissa toimiville yhdys- henkil(cid:246)ille ja Euro-Jus-edustajille. salaisuuteen liittyv(cid:228) oikeus, kuten EY:n perustamissopimuksen 8 a artiklassa taattu oikeus vapaaseen liikkumiseen. Monissa tapauksissa t(cid:228)llaisia kanteluja voisi k(cid:228)sitell(cid:228) tehokkaimmin kan- sallinen oikeusasiamies tai vastaava elin (kuten vetoomusvalio- kunta), jotka molemmat k(cid:228)sittelev(cid:228)t yh(cid:228) enenev(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin asi- jotka koskevat kansalliset viranomaisten tapaa panna oita, yhteis(cid:246)n oikeutta t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. 21. huhtikuuta S(cid:246)derman tapasi PO I B:n (ulkosuhteet, V(cid:228)lime- ren etel(cid:228)puoliset maat, Keski- ja L(cid:228)hi-It(cid:228), Latinalainen Amerik- ka, Etel(cid:228)- ja Kaakkois-Aasia sek(cid:228) pohjois-etel(cid:228)-yhteisty(cid:246)) vara- p(cid:228)(cid:228)johtajan Santiago G(cid:243)mez-Reino Lecoqin. 5. 1 YHTEYSVERKOSTO He keskustelivat unionin mahdollisuudesta avustaa Keski-Ame- rikan kansallisia oikeusasiamiehi(cid:228) ja tehd(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) n(cid:228)iden kanssa. S(cid:246)derman tapasi PO XV B:n (tavaroiden vapaa liikkuvuus ja julkiset hankinnat) johtajan Alfonso Mattera Reciglianon 7. toukokuuta. He keskustelivat 169 artiklan menettelyst(cid:228). S(cid:246)derman tapasi suurl(cid:228)hettil(cid:228)s Christoffersenin Tanskan pysy- v(cid:228)st(cid:228) edustustosta Brysseliss(cid:228) 8. hein(cid:228)kuuta. Iltap(cid:228)iv(cid:228)ll(cid:228) h(cid:228)n tapasi komission j(cid:228)senen Anita Gradinin. S(cid:246)derman tapasi PO XV:n johtajan Mattera Reciglianon ja t(cid:228)m(cid:228)n ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) 29. syyskuuta ja kertoi n(cid:228)ille yleisesti oi- keusasiamiehen menettelytavoista, kun t(cid:228)m(cid:228) k(cid:228)sittelee kantelu- ja, jotka liittyv(cid:228)t komission menettelyihin 169 artiklan tapauk- sissa. S(cid:246)derman puhui aiheesta (cid:148)Onko asiakas aina oikeassa?(cid:148) Euroo- pan komission tiloissa Brysseliss(cid:228) 30. syyskuuta 1998. Konfe- renssiin osallistui runsaasti henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) kaikista yhteis(cid:246)n toi- mielimist(cid:228) ja laitoksista. Puheenjohtajana toimi PO IX:n p(cid:228)(cid:228)joh- taja Steffen Smidt. Yhteisty(cid:246) kansallisten oikeusasiamiesten ja vastaavien elinten sek(cid:228) Euroopan oikeusasiamiehen v(cid:228)lill(cid:228) jatkui vuonna 1998. Toinen yhteystiedote julkaistiin toukokuussa 1998 ja kolmas my(cid:246)h(cid:228)(cid:228)n syksyll(cid:228). Brysseliss(cid:228) j(cid:228)rjestettiin 23. (cid:151)24. marraskuuta 1998 yhdess(cid:228) kansallisten oikeusasiamiehen virastojen yhdyshenkil(cid:246)iden ja Euro-Jus-edustajien kanssa seminaari, jossa k(cid:228)siteltiin yhteis(cid:246)n oikeutta, hyv(cid:228)n hallintotavan standardeja sek(cid:228) kansallisten oikeusasiamiesten ja vastaavien elinten ty(cid:246)t(cid:228) suhteessa tuomio- istuinlaitoksen toimintaan sek(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeuteen liittyviin konkreettisiin tapauksiin. Tilaisuudessa puhuivat S(cid:246)dermanin lis(cid:228)ksi komission j(cid:228)sen Anita Gradin, Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan varapuheenjohtaja Edward Newman, Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tuomari Leif Sev(cid:243)n, oi- keustieteen professori David O’Keeffe (University College Lon- don), Euroopan komission edustaja De Brouwer, Irlannin oi- keusasiamiehen viraston edustaja Brophy, Euroopan komission edustaja Ebermann, yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuo- mioistuimen virkamies Palacio Gonzalez, Ranskan oikeusasia- miehen viraston edustaja Philippe Bardiaux, Portugalin oikeus- asiamiehen viraston edustaja Ribeiro, Saksan liittop(cid:228)ivien vetoomusvaliokunnan sihteerist(cid:246)n edustaja Gerstberger, Tans- kan oikeusasiamiehen viraston edustaja Andersen, Yhdistyneen kuningaskunnan oikeusasiamiehen viraston edustaja Tate sek(cid:228) Euroopan komission edustajat Gasparinetti ja Stoodley. Kokous- ten puheenjohtajina toimivat S(cid:246)derman, Espanjan oikeusasia- miehen viraston edustaja Bermejo, Suomen oikeusasiamiehen viraston edustaja Riitta L(cid:228)nsisyrj(cid:228) ja Ranskan oikeusasiamiehen viraston edustaja Bardiaux. 5. SUHTEET KANSALLISIIN OIKEUSASIAMIEHIIN JA VASTAAVIIN ELIMIIN Euroopan kansalaisten oikeuksien turvaamiseksi Euroopan oikeusasiamies ja j(cid:228)senvaltioiden oikeusasiamiehet ja vastaavat elimet ovat kehitt(cid:228)neet joustavaa yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). Monien yhteis(cid:246)n oikeuden n(cid:228)k(cid:246)kohtien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on j(cid:228)senvaltioiden kansallisten, alueellisten tai paikallisten viran- omaisten vastuulla. Kantelut, jotka katsovat n(cid:228)iden viranomaisten rikkoneen heill(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeu- den mukaan olevia oikeuksia, eiv(cid:228)t kuulu Euroopan oikeusasia- miehen toimivaltaan edes silloin, kun kyseess(cid:228) on unionin kan- jotka tulevat kansalaisilta, 5. 2 YHTEISTY(cid:214) KANTELUJEN K˜SITTELYSS˜ Seminaarissa kansallisten oikeusasiamiesten ja vastaavien elin- ten sek(cid:228) Euroopan oikeusasiamiehen kanssa Strasbourgissa syyskuussa 1996 sovittiin, ett(cid:228) Euroopan oikeusasiamies ottaa mielell(cid:228)(cid:228)n vastaan kansallisilta oikeusasiamiehilt(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta koskevia tiedusteluja ja joko vastaa niihin suoraan tai ohjaa tiedustelun oikealle yhteis(cid:246)n toimielimelle tai laitokselle. Vuonna 1998 k(cid:228)siteltiin viitt(cid:228) t(cid:228)llaista tiedustelua. C 300/150 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 5. 3 YHTEISTY(cid:214) ALUEELLISTEN OIKEUSASIAMIESTEN JA VASTAAVIEN ELINTEN KANSSA tossa 17. hein(cid:228)kuuta 1998. H(cid:228)n kutsui oikeusasiamiehen vie- railulle Toscanaan. tiedustelun Toukokuussa 1997 Euroopan oikeusasiamies sai Andalusian alueelliselta oikeusasiamiehelt(cid:228) Chamizo De la Rubialta. T(cid:228)m(cid:228) valitti siit(cid:228), ett(cid:228) Ranskan viranomaiset suhtau- tuivat v(cid:228)linpit(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)sti niihin hy(cid:246)kk(cid:228)yksiin, joita espanjalai- siin rekka-autonkuljettajiin kohdistui Ranskassa, sek(cid:228) n(cid:228)iden maataloustuotteiden tuhoamiseen. H(cid:228)nen mielest(cid:228)(cid:228)n asenne oli vastoin yht(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perusperiaatetta eli tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja oli erityisesti ristiriidassa EY:n perusta- missopimuksen 38, 39 ja 74 artiklan kanssa. Chamizo korosti, ett(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) toimilla oli eritt(cid:228)in haitallisia vaikutuksia Espanjan maataloustuotteiden viennin ja erityisesti Andalusian maanvilje- lij(cid:246)iden kannalta. (Kantelu 478/97/JMA) S(cid:246)derman tapasi 12. lokakuuta 1998 Sachsenin osavaltion valiokunnan maap(cid:228)ivien vetoomusvaliokunnan, puheenjohtaja Thomas M(cid:228)dler. S(cid:246)derman kertoi ensin ty(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n Euroopan oikeusasiamiehen(cid:228), mink(cid:228) j(cid:228)lkeen keskusteltiin n(cid:228)i- den kahden elimen yhteisty(cid:246)st(cid:228) tulevaisuudessa. johti jota 6. TIEDOTUSTOIMINTA Chamizo kehotti Euroopan oikeusasiamiest(cid:228) k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n omasta aloitteestaan tutkimuksen asiasta, jotta komissio perus- tamissopimuksen vartijana ryhtyisi toimiin Ranskan hallitusta vastaan. 6. 1 VUODEN TAPAHTUMIA FIDE-KONGRESSI 1998 Tutkittuaan kantelussa esitetyt v(cid:228)itteet oikeusasiamies totesi, ett(cid:228) h(cid:228)n ei voisi ottaa sit(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)kseen, koska ennen kante- lua ei ollut otettu hallintoteitse yhteytt(cid:228) kyseiseen EY:n toimie- limeen niin kuin tulee tehd(cid:228) Euroopan oikeusasiamiehen ohje- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 4 kohdassa mukaan, ja p(cid:228)(cid:228)tti v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) kante- lun Euroopan komissiolle. Kirjeess(cid:228)(cid:228)n Chamizolle kes(cid:228)kuussa 1997 oikeusasiamies selitti, ett(cid:228) siirto antaisi komissiolle mah- dollisuuden ryhty(cid:228) aiheellisiin toimenpiteisiin. Komissio ilmoitti Andalusian oikeusasiamiehelle, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n kirje oli rekister(cid:246)ity valituksena. Elokuussa 1997 PO VI:n p(cid:228)(cid:228)- johtaja Legras ilmoitti Chamizolle valituksen viimeisimm(cid:228)st(cid:228) tilanteesta. Komissio selitti, ett(cid:228) se oli seurannut asiaa ja piti sit(cid:228) perustamissopimuksen 30 artiklan vastaisena. K(cid:228)ynnistet- ty(cid:228)(cid:228)n rikkomismenettelyn komissio oli vienyt asian tuomiois- tuimeen (asia C-265/95). Viimeisimpien tapahtumien osalta komissio oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt Ranskan viranomaisille lukuisia kirjeit(cid:228). Legras kirjoitti Chamizolle uudestaan maaliskuussa 1998 ilmoittaen t(cid:228)lle tuomioistuimen Ranskalle kielteisest(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sest(cid:228). Legras selitti my(cid:246)s, ett(cid:228) kes(cid:228)kuussa 1997 pidetyn Ams- terdamin huippukokouksen j(cid:228)lkeen komissio oli kehitellyt ase- tusluonnosta, jo esitetty neuvostolle. T(cid:228)m(cid:228) asetus antaisi komissiolle mahdollisuuden kohdistaa toimenpiteit(cid:228) j(cid:228)senvaltioon, joka ei ryhdy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228)kseen hy(cid:246)kk(cid:228)ykset tavaroiden vapaata liikkuvuutta koh- taan. joka oli Euroopan oikeusasiamies toimi aihepiirin (cid:148)Kansalainen, hallinto ja yhteis(cid:246)n oikeus(cid:148) yleisesittelij(cid:228)n(cid:228) 18. FIDE-kongressissa, joka pidettiin Tukholmassa 3. (cid:151)6. kes(cid:228)kuuta 1998. Mukana olivat Ian Harden, Peter Dyrberg ja JosØ Mart(cid:237)nez Arag(cid:243)n. Ty(cid:246)istuntojen puheenjohtajana toimivat G(cid:246)teborgin hallinto-oi- keuden presidentti Elisabeth Palm ja Euroopan yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuimen tuomari, tri Hans Ragnemalm. FIDE-kongressiin osallistui yli 500 henkil(cid:246)(cid:228) Euroopan toimieli- mist(cid:228), kaikista unionin j(cid:228)senvaltioista sek(cid:228) Kyproksesta, Maltal- ta, Norjasta ja Sveitsist(cid:228). Kongressin avausistunnossa Ruotsin oikeusministeri Laila Frei- valds puhui aiheesta (cid:148)Oikeusvaltioperiaate ja Euroopan unionin tri Gil Carlos laajentuminen(cid:148) ja tuomioistuimen presidentti, Rodriguez Iglesias piti avausluennon aiheesta (cid:148)Euroopan yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuin sek(cid:228) eurooppaoikeuden ja kansallisen oike- uden vuorovaikutus(cid:148). Oikeusasiamiehen yleisesitys aiheesta (cid:148)Kansalainen, hallinto ja yhteis(cid:246)n oikeus(cid:148) sek(cid:228) h(cid:228)nen t(cid:228)ysistunnolle esitt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) loppu- raportti ovat saatavissa verkkosivuilla englanniksi ja ranskaksi. N(cid:228)iden selitysten johdosta Chamizo kirjoitti oikeusasiamiehelle toukokuussa 1998 ilmoittaen olevansa tyytyv(cid:228)inen komission toimenpiteisiin ja kiitti oikeusasiamiest(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n yhteisty(cid:246)st(cid:228) ongelman ratkaisua etsitt(cid:228)ess(cid:228). VUOSIKERTOMUS 1997 Toscanan alueellinen oikeusasiamies Romano Fantappie vieraili yhdess(cid:228) avustajiensa kanssa Euroopan oikeusasiamiehen toimis- Euroopan oikeusasiamies esitteli vuoden 1997 vuosikertomuk- sensa Euroopan parlamentille Strasbourgissa 16. hein(cid:228)kuuta 1998 pidetyss(cid:228) t(cid:228)ysistunnossa. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/151 Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan esittelij(cid:228) Edward Newman kiitti oikeusasiamiehen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) (cid:148)hallinnollisen ep(cid:228)- kohdan(cid:148) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228). Edellisen(cid:228) vuonna parlamentti oli kan- nustanut oikeusasiamiest(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ysin hyv(cid:228)kseen sit(cid:228) toimivaltaa, joka h(cid:228)nell(cid:228) on k(cid:228)sitell(cid:228) hallinnollisia ep(cid:228)kohtia yhteis(cid:246)n toimielinten ja laitosten toiminnassa, ja korosti, ett(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) selke(cid:228)sti (cid:148)hallinnollinen ep(cid:228)kohta(cid:148). 6. 2 KONFERENSSIT JA TAPAAMISET SAKSA Kansallisten oikeusasiamiesten ja vastaavien elinten toimitta- mien tietojen pohjalta Euroopan oikeusasiamies esitti vuosiker- tomuksessaan seuraavan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n: (cid:148)Hallinnollinen ep(cid:228)kohta ilmenee, kun julkinen elin ei toimi sit(cid:228) sitovan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen tai periaatteen mukaisesti. (cid:148) 10. toukokuuta S(cid:246)derman luennoi Blad Krozingenissa Euroo- pan parlamentin j(cid:228)senen Karl von Wogaun kutsusta aiheesta (cid:148)Euroopan kansalaisten oikeudet(cid:148) Eurooppa-p(cid:228)iv(cid:228)n yhteydess(cid:228). Tilaisuuksiin osallistui kaupunkia ymp(cid:228)r(cid:246)iv(cid:228)lt(cid:228) alueelta sek(cid:228) jotka vierailivat eri Ranskasta ja Sveitsist(cid:228) yli 1 000 ihmist(cid:228), esittelypisteiss(cid:228). EU:n esittelypisteess(cid:228) oli esill(cid:228) Euroopan oikeus- asiamiest(cid:228) koskevia esitteit(cid:228). Parlamentti katsoi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) sek(cid:228) vuosikertomuk- sessa esitetyt esimerkit antoivat selv(cid:228)n kuvan siit(cid:228), mik(cid:228) kuuluu oikeusasiamiehen toimivaltaan. Parlamentti seurasi Newmanin vetoomusvaliokunnan puolesta esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) ehdotusta (1) ja antoi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman, jossa m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228) pidettiin tervetulleena. S(cid:246)derman tapasi Baden-W(cid:252)rttembergin maatalousministerin Gerdi Staiblinin sek(cid:228) Blad Krozingenin pormestarin Ekkehart Merothin. EUROOPAN OIKEUSASIAMIEHEN ERITYISKERTOMUS Euroopan oikeusasiamies esitteli Euroopan parlamentin puhe- miehelle 15. joulukuuta 1997 erityiskertomuksensa asiakirjojen julkisuudesta. Oikeusasiamies oli tutkinut asiaa omasta aloit- teestaan. Parlamentti keskusteli raportista hein(cid:228)kuun t(cid:228)ysistun- nossaan vetoomusvaliokunnan mietinn(cid:246)n (esittelij(cid:228) Astrid Thors) (2) pohjalta. Erityiskertomuksesta antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slau- selmassa parlamentti piti tervetulleena oikeusasiamiehen pyrki- myksi(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228) avoimuutta unionissa. Se pani merkille, ett(cid:228) avoi- muuden lis(cid:228)(cid:228)ntyminen ja asiakirjojen julkisuuden parantami- nen liittyv(cid:228)t l(cid:228)heisesti hyv(cid:228)n hallintok(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n, jota oikeusasiamies ehdotti vuoden 1997 vuosikertomukses- saan. IHMISOIKEUKSIEN EUROOPPALAINEN ESITYSLISTA VUOTTA 2000 VARTEN Jacob S(cid:246)derman osallistui yhdess(cid:228) Peter Dyrbergin kanssa 9. ja 10. lokakuuta 1998 Wieniss(cid:228) konferenssiin, jonka aiheena oli (cid:148)EU ja ihmisoikeudet: esityslista vuotta 2000 varten(cid:148). Konfe- renssin j(cid:228)rjesti Euroopan yliopistoinstituutti yhdess(cid:228) It(cid:228)vallan ulkoasiainministeri(cid:246)n kanssa. S(cid:246)derman puhui Euroopan oi- keusasiamiehest(cid:228) ja ihmisoikeuksista ja teki ehdotuksia ihmis- oikeuksien suojelun parantamiseksi unionissa. 27. kes(cid:228)kuuta S(cid:246)derman oli kutsuttu osallistumaan paneelikes- kusteluun (cid:148)Eurooppa nyt (cid:151) sen toimielimet ja ihmiset(cid:148), jonka j(cid:228)rjesti Bonnin yliopiston professori, tri H(cid:246)nnighausen. Tilai- suus oli osa transatlanttista kes(cid:228)akatemiaa (Transatlantic Sum- mer Academy (TASA) 1998). Paneelia johti Wall Street Journal Europe -lehden toimittaja Matt Marshall. Muita puhujia olivat Friedrich Ebert -s(cid:228)(cid:228)ti(cid:246)n ulkopoliittisen tutkimuksen osaston johtaja, tri Eckhard L(cid:252)bkemeier sek(cid:228) Trierin yliopiston valtio- tieteiden professori Hella Mandt. Osallistujina oli 32 opiskelijaa eri yliopistoista Yhdysvalloista, Kanadasta, Ven(cid:228)j(cid:228)lt(cid:228), Italiasta, Alankomaista, Makedoniasta, Isosta-Britanniasta, Ukrainasta, Jugoslaviasta, Irlannista, Liettuasta ja Eestist(cid:228). Vicky Kloppenburg ja Mart(cid:237)nez Arag(cid:243)n osallistuivat 22. (cid:151)23. lokakuuta seminaariin, jossa k(cid:228)siteltiin aihetta (cid:148)Oikeus- ja sis(cid:228)- asiain alan yhteisty(cid:246) ja Schengen Amsterdamin j(cid:228)lkeen(cid:148). Sen j(cid:228)rjest(cid:228)nyt Trieriss(cid:228) toimiva eurooppaoikeuden akatemia. oli Tilaisuudessa tehtyj(cid:228) arvioitiin Amsterdamin sopimuksella muutoksia Euroopan unionin oikeus- ja poliisiyhteisty(cid:246)n kan- nalta sek(cid:228) sit(cid:228), millaisia vaikutuksia on uusilla yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksill(cid:228), jotka koskevat turvapaikkoihin, maahanmuuttoon ja rajavalvontaan liittyvi(cid:228) yhteisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Tilaisuudessa keskusteltiin sopimuksen oikeusasiamiehelle anta- mista valtuuksista, joiden ansiosta t(cid:228)m(cid:228) voi valvoa n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)sten noudattamista, kun otetaan huomioon muille yhteis(cid:246)n toimielimille ja erityisesti tuomioistuimelle asetetut rajoitukset, sek(cid:228) n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten vaikutuksista kansalaisten oikeuksiin. Yleinen k(cid:228)sitys oli, ett(cid:228) n(cid:228)iden uusien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- pano aiheuttaa merkitt(cid:228)vi(cid:228) oikeudellisia ongelmia, jotka edellyt- t(cid:228)v(cid:228)t yhteisty(cid:246)t(cid:228) kansallisten toimielinten ja yhteis(cid:246)n toimielin- ten kesken. (1) A4-0258/98 (EYVL C 292, 21. 9. 1998, s. 168). (2) A4-0265/98 (EYVL C 292, 21. 9. 1998, s. 170). Peter Dyrberg tapasi Sachsen-Anhaltin maap(cid:228)ivien vetoomus- valiokunnan puheenjohtajan Kn(cid:246)flerin ja valiokunnan virka- miehen Sch(cid:228)ferin 5. marraskuuta 1998. C 300/152 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 6. joulukuuta 1998 Peter Dyrberg puhui aiheesta (cid:148)Euroopan oikeusasiamies sek(cid:228) avoimuus ja demokratia(cid:148) konferenssissa, jonka aiheena oli (cid:148)Avoimuus ja demokratia(cid:148) ja jonka j(cid:228)rjesti Magdeburgissa yhdistys (cid:148)Europa-Forum Magdeburger B(cid:246)rde e. V. (cid:148). S(cid:246)derman vieraili my(cid:246)s Euroopan parlamentin Madridin toi- mistossa. S(cid:246)derman piti professori, tri J(cid:252)rgen Schwarzen kutsusta 2. jou- lukuuta luennon Freiburgin yliopistossa. ESPANJA YK:n ihmisoikeuksien julistuksen 50-vuotisjuhlien kunniaksi Katalonian ihmisoikeusinstituutti kutsui S(cid:246)dermanin osallistu- maan yhdess(cid:228) Katalonian alueellisen oikeusasiamiehen Caæella- sin sek(cid:228) Espanjan oikeusasiamies `lvarez de Miranda y Torre- sin kanssa konferenssiin Barcelonassa 6. maaliskuuta 1998. Py(cid:246)re(cid:228)n p(cid:246)yd(cid:228)n keskusteluissa k(cid:228)siteltiin ihmisoikeuksien osuutta oikeusasiamiehen ty(cid:246)ss(cid:228). Tilaisuuteen osallistui run- lakimiehi(cid:228) ja oikeustieteen opiskelijoita. S(cid:246)der- saasti yleis(cid:246)(cid:228), mania avusti JosØ Mart(cid:237)nez Arag(cid:243)n. Osana iberoamerikkalaisen oikeusasiamiesten yhdistyksen (FIO) aloitetta AlcalÆ de Henares -yliopisto (Madrid) j(cid:228)rjesti maalis- kuusta joulukuuhun 1998 kurssin, jonka tavoitteena oli oikeus- asiamiesinstituution vahvistaminen Latinalaisessa Amerikassa. Kurssin tarkoituksena on antaa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n harjoitusta Latinalai- sen Amerikan eri oikeusasiamiehen virastojen virkamiehille. S(cid:246)derman oli kutsuttu puhumaan avajaisjuhlallisuuksiin 9. maaliskuuta 1998. H(cid:228)n arvioi unionin kansalaisuuden kehityst(cid:228) viime vuosina latinalaisamerikkalaista yleis(cid:246)(cid:228) kiinnostavalla tavalla. Tilaisuuden muita osallistujia olivat yliopiston rehtori Gala, Portugalin oikeusasiamies Pimentel, Espanjan oikeusasiamies `lvarez de Miranda y Torres, Katalonian alueellinen oikeus- asiamies Caæellas ja Andalusian alueellinen oikeusasiamies Chamizo. Complutensen yliopisto j(cid:228)rjesti Madridissa 27. (cid:151)29. huhtikuuta 1998 kansainv(cid:228)lisen oikeuden ja yhteis(cid:246)n oikeuden p(cid:228)iv(cid:228)t, joi- den aiheena oli (cid:148)J(cid:228)senvaltioiden oikeusj(cid:228)rjestelmien yhdenmu- kaistaminen ja yhdent(cid:228)minen Euroopan unionin lain kanssa(cid:148). Ihmisoikeuksien julistuksen johdosta S(cid:246)derman oli kutsuttu puhumaan EU:sta ja ihmisoikeuksista Complutensen yliopis- toon (Madrid) 9. joulukuuta. 10. (cid:151)11. joulukuuta S(cid:246)derman osallistui yhdess(cid:228) Mart(cid:237)nez Ara- g(cid:243)nin kanssa seminaariin, jossa k(cid:228)siteltiin aihetta (cid:148)Ihmisoikeus- koulutus(cid:148) ja jonka j(cid:228)rjesti Sevillassa Andalusian oikeusasiamies. S(cid:246)derman piti avausluennon. RANSKA Ranskan oikeusasiamies Jacques Pelletier kutsui S(cid:246)dermanin keskustelutilaisuuteen, joka j(cid:228)rjestettiin Ranskan oikeusasia- miesinstituution 25-vuotisjuhlien kunniaksi 5. ja 6. helmikuuta. Ranskan presidentti Jacques Chirac piti avauspuheen, ja p(cid:228)(cid:228)- ministeri Lionel Jospin osallistui p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sjuhlallisuuksiin. S(cid:246)der- man puhui oikeusasiamiesinstituution alkuper(cid:228)st(cid:228) ja kehityk- sest(cid:228) maailmalla. H(cid:228)nt(cid:228) avusti Olivier Verheecke. Lakimies Benita Broms osallistui keskustelutilaisuuteen, jonka aiheena oli (cid:148)Ihmisoikeuksien suojelun tehokkuus 50 vuotta yleismaailmallisen julistuksen j(cid:228)lkeen(cid:148). Tilaisuuden j(cid:228)rjesti Euroopan neuvosto Strasbourgissa 2. (cid:151)4. syyskuuta 1998, ja sill(cid:228) juhlistettiin osaltaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 50-vuotisjuhlaa sek(cid:228) vuonna 1998 toteutettua Wie- nin julistuksen ja ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon tarkistusta. Avauspuheen piti YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Mary Robinson. K(cid:228)siteltyj(cid:228) aiheita olivat rakenteellisten tai laajamittaisten ihmis- oikeusrikkomusten ehk(cid:228)iseminen ja niihin reagointi (esittelij(cid:228) Vojin Dimitrijevic); Sosiaaliset oikeudet: jakamattomuuden ja keskin(cid:228)isen riippuvuuden haaste (esittelij(cid:228) Aalt-Willem Herin- ga); Naisten oikeuksien tehokas t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano (esittelij(cid:228) Kata- rina Tomasevski); Suojelu: tehokas toiminta kansallisella tasolla (esittelij(cid:228) RØgis De Gouttes); Suojelu: tehokas toiminta kansain- v(cid:228)lisell(cid:228) tasolla (esittelij(cid:228) Jeremy McBride) sek(cid:228) Ihmisoikeuksien edist(cid:228)minen: tiedotus, opetus ja koulutus (esittelij(cid:228) Kaija Gert- nere). Eri aiheita k(cid:228)sitelleiden rinnakkaisten keskusteluryhmien puheenjohtajina toimi ihmisoikeuksien alan tunnettuja henki- l(cid:246)it(cid:228). S(cid:246)derman puhui p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sjuhlallisuuksissa 29. huhtikuuta aiheesta (cid:148)Euroopan oikeusasiamiehen rooli: teht(cid:228)vi(cid:228) ja toimintamalleja(cid:148). Peter Dyrberg osallistui hallintotieteiden alan 24. kansainv(cid:228)li- seen konferenssiin, jonka j(cid:228)rjesti hallintotieteiden kansainv(cid:228)li- nen instituutti Pariisissa 7. (cid:151)11. syyskuuta. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/153 Ranskan oikeusasiamies Bernard Stasi vieraili 20. lokakuuta Euroopan oikeusasiamiehen luona yhdess(cid:228) johtavan hallintovir- kamiehens(cid:228) Vincent Bouvierin, ulkosuhteista vastaavan neu- vonantajansa Philippe Bardiauxin, tiedotusosaston p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n Anne Morrierin ja departementtiedustajien osaston p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n Jean-Fran(cid:231)ois Leroyn kanssa. det(cid:228)(cid:228)n Italian kansallisesta oikeusasiamiehest(cid:228), on Euroopan kansalaisuuden kannalta t(cid:228)rke(cid:228) kysymys. S(cid:246)derman korosti, ett(cid:228) vaikka Italiassa on toimivat paikalliset ja alueelliset oikeus- asiamiehet, jotka usein vastaavat alueista, jotka ovat suurempia kuin jotkut Euroopan unionin j(cid:228)senvaltiot, se on edelleen yksi jossa ei ole kansallista oikeusasia- harvoista unionin maista, miest(cid:228). Keskusteluissa osallistujat p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) seminaarin Parii- sissa syyskuussa 1999. Kokouksen j(cid:228)lkeen Stasi ja S(cid:246)derman pitiv(cid:228)t yhteisen lehdist(cid:246)tilaisuuden. IRLANTI 4. ja 5. marraskuuta Ian Harden esitteli Euroopan oikeusasia- miehen ty(cid:246)t(cid:228) seminaareissa, jotka koskivat avoimuutta ja demokratiaa Euroopassa ja jotka j(cid:228)rjestettiin Dungarvanissa (County Waterford) ja Killarneyss(cid:228) (County Kerry). J(cid:228)rjest(cid:228)jin(cid:228) toimivat South East European Centre ja South-West Ireland Rural Carrefour of the South Kerry Development Partnership. Muita puhujia olivat Michael Brophy Irlannin oikeusasiamiehen virastosta, Irlannissa toimiva Euro-Jus-edustaja Siobhan Duffy, Paul Gormley komission edustustosta ja Jim O’Brien Euroopan parlamentin toimistosta. ITALIA S(cid:246)derman teki virallisen vierailun Italiaan 23. (cid:151)26. syyskuuta 1998. Firenzess(cid:228) h(cid:228)n tapasi Toscanan alueellisen oikeusasia- miehen Romano Fantappien ja t(cid:228)m(cid:228)n henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228). S(cid:246)derma- nille kerrottiin alueellisen oikeusasiamiehen viraston k(cid:228)ynnist(cid:228)- mist(cid:228) hankkeista, kuten elektronisesta verkostosta jolla yhdiste- t(cid:228)(cid:228)n kaikki Toscanan oikeusasiamiehet, sek(cid:228) EU:n alueellisten oikeusasiamiesten kansainv(cid:228)lisen kokouksen j(cid:228)rjest(cid:228)misest(cid:228). Euroopan oikeusasiamies tapasi my(cid:246)s Toscanan aluehallituk- sessa yhteis(cid:246)n politiikoista vastaavan ministerin Paolo Gianna- rellin. T(cid:228)m(cid:228) puhui Euroopan oikeusasiamiehen toiminnan t(cid:228)r- keydest(cid:228) ja piti t(cid:228)t(cid:228) toimintaa olennaisena tekij(cid:228)n(cid:228), jolla Italian kansalaiset saadaan tietoiseksi n(cid:228)ill(cid:228) olevasta Euroopan kansa- laisuudesta. S(cid:246)derman toivoi voivansa luoda vahvat suhteet Ita- lian kaikkien tasojen oikeusasiamiehiin. Toscanan alueellisen oikeusasiamiehen esittelem(cid:228) hanke olisi erinomainen tapa p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) t(cid:228)llaiseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n. Tapaamisen aikana Euroopan oikeusasiamiehelle esiteltiin kaksi erityistapausta, joissa Euroo- pan komissio ja Toscana olivat vastakkain (viinintuotantoon ja karjankasvatukseen liittyv(cid:228)t tapaukset). Fantappie oli kutsunut Toscanan kolmekymment(cid:228) paikallista oikeusasiamiest(cid:228) tapaamaan Euroopan oikeusasiamiest(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) antoi mahdollisuuden keskustella ongelmista, joita Italian oi- keusasiamiesinstituution varsin heterogeeninen organisaatio aiheuttaa. Alaa koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten yhdist(cid:228)minen ja oikeus- asiamiesten keskin(cid:228)isen yhteisty(cid:246)n edist(cid:228)minen vaikuttivat (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen t(cid:228)rkeilt(cid:228). S(cid:246)derman vieraili my(cid:246)s Fiesolen eurooppalaisessa yliopistoins- tituutissa ja tapasi instituutin puheenjohtajan, professori Mas- tersonin sek(cid:228) professori Dehoussen ja professori Zillerin. S(cid:246)derman puhui ty(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n ja hallinnollisen ep(cid:228)kohdan k(cid:228)sittees- t(cid:228). Lis(cid:228)ksi tilaisuudessa keskusteltiin Euroopan oikeusasiamie- hen ja muiden yhteis(cid:246)n toimielinten v(cid:228)lisist(cid:228) suhteista sek(cid:228) suhteista joihinkin kansallisiin tuomioistuimiin ja oikeusasia- miehiin. Lopuksi S(cid:246)derman korosti, miten t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on luoda Euroopan oikeusasiamiehen ja kansallisten, alueellisten ja pai- kallisten oikeusasiamiesten yhteysverkosto erityisesti Amsterda- min sopimuksen n(cid:228)k(cid:246)kulmasta. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen S(cid:246)derman tapasi Toscanan alueneuvoston puheenjohtaja, professori Angelo Passalevan. Puheenjohtaja oli iloinen voidessaan toivottaa S(cid:246)dermanin tervetulleeksi Tosca- naan, miss(cid:228) on ensimm(cid:228)isen(cid:228) ollut alueellinen oikeusasiamies. Professori Passaleva ja S(cid:246)derman keskustelivat Euroopan oi- keusasiamiehen ty(cid:246)st(cid:228) sek(cid:228) kaikkien paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason oikeusasiamiesten v(cid:228)listen suhteiden t(cid:228)rkey- dest(cid:228). Omasta ty(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n professori Passaleva kertoi, ett(cid:228) Italiassa kansanterveyskysymykset muodostivat merkitt(cid:228)v(cid:228)n osan alueel- listen oikeusasiamiesten ty(cid:246)st(cid:228), ja t(cid:228)m(cid:228) kysymys oli erityisen l(cid:228)hell(cid:228) h(cid:228)nen syd(cid:228)nt(cid:228)(cid:228)n. Professori Passaleva ja S(cid:246)derman oli- jolla s(cid:228)(cid:228)- vat yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) l(cid:228)hestyv(cid:228) (cid:228)(cid:228)nestys laista, 26. syyskuuta Veronan oikeusasiamies Giovanni Fraizzoli j(cid:228)r- jesti Veronassa konferenssin. S(cid:246)derman oli kutsuttu puhumaan aiheesta (cid:148)Yhteisty(cid:246) kansallisten, alueellisten ja paikallisten oi- keusasiamiesten kanssa Euroopan kansalaisuuden suojelemi- seksi ja edist(cid:228)miseksi(cid:148). Katalonian alueellinen oikeusasiamies Anton Caæellas esitteli alueellista oikeusasiamiesinstituutiota espanjalaisesta n(cid:228)k(cid:246)kulmasta ja toi esiin omia kokemuksiaan. Veronassa toimiva julkisoikeuden professori Paolo Cavaleri ja Veneton alueellinen oikeusasiamies, professori Lucio Stru- mendo oli kutsuttu esittelem(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamiesinstituutioon liittyvi(cid:228) italialaisia kysymyksi(cid:228) erityisesti Italian parlamentissa piakkoin suoritettavan (cid:228)(cid:228)nestyksen n(cid:228)k(cid:246)kulmasta. C 300/154 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Konferenssin j(cid:228)lkeen j(cid:228)rjestettiin keskustelutilaisuus, johon osal- listui alueellisia ja paikallisia oikeusasiamiehi(cid:228) eri puolilta Ita- liaa sek(cid:228) joitakin Veronan asukkaita. ALANKOMAAT Olivier Verheecke ja Ben Hagard osallistuivat Eurooppa-kong- ressiin Haagissa 8. (cid:151)10. toukokuuta 1998. Kongressin aiheena oli 21. vuosisadan Euroopan rakentaminen solidaarisuuden ja ja se j(cid:228)rjestettiin ensimm(cid:228)isen Eurooppa- vapauden alueeksi kongressin 50-vuotisjuhlien kunniaksi. Kongressin j(cid:228)rjesti kan- sainv(cid:228)linen Eurooppa-liike, jonka puheenjohtaja Mario Soares piti tervetuliaispuheen. Kongressin avasi juhlallisesti 9. touko- kuuta 1998 h(cid:228)nen Majesteettinsa Alankomaiden kuningatar. Puheenvuoron k(cid:228)yttiv(cid:228)t Euroopan parlamentin puhemies JosØ Maria Gil-Robles, salkuton ministeri (Yhdistynyt kuningaskun- ta) Peter Mandelson, Euroopan komission puheenjohtaja Jac- ques Santer, Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen presidentti Carlos Rodriguez Iglesias ja Euroopan neuvoston parlamentaa- risen yleiskokouksen puhemies Leni Fischer. Kongressin aikana Verheecke ja Hagard hoitivat Euroopan oikeusasiamiehen esittelypistett(cid:228) (cid:148)Expo Europe(cid:148) -tapahtumassa ja tiedottivat kongressin osanottajille Euroopan oikeusasiamie- hen roolista ja toiminnasta. Yli 700 kongressin 3 000 vieraasta vieraili oikeusasiamiehen esittelypisteess(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) kysymyk- si(cid:228) ja ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) materiaalia. ja kansainv(cid:228)lisen Eurooppa-liikkeen Verheecke osallistui ty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228)n (cid:148)Demokratia, kansalaisuus ja jonka puheenjohtajana toimi Euroopan yhtei- ihmisoikeudet(cid:148), s(cid:246)jen tuomioistuimen tuomari P. J. G. Kapteyn. Ty(cid:246)ryhm(cid:228)n puhujia olivat Eurooppa-opintojen instituutin (Bryssel) profes- sori aloitekomitean puheenjohtaja Jean-Victor Louis, kansainv(cid:228)lisen Eurooppa-liik- ja Euroopan neuvoston keen p(cid:228)(cid:228)sihteeri Pier Virgilio Dastoli parlamentaarisen yleiskokouksen j(cid:228)sen Andreas Gross. Keskus- telut perustuivat alustukseen (cid:148)Demokratia ja Euroopan kansa- laisuus(cid:148), jonka esitti Euroopan federalistien liiton (UEF) puheen- johtaja Jo Leinen. Yksi keskustelun p(cid:228)(cid:228)aiheista koski eurooppa- laisen valtios(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n laatimista. Kolme muuta ty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228) olivat (cid:148)Euroopan taloudellinen ja sosiaalinen ulottuvuus(cid:148), (cid:148)Euroopan monikulttuurinen ulottuvuus(cid:148) ja (cid:148)Eurooppa maailmassa(cid:148). PORTUGALI Jacob S(cid:246)derman teki virallisen vierailun Portugaliin 13. (cid:151)15. huhtikuuta 1998. Vierailun j(cid:228)rjestiv(cid:228)t Portugalin kansallinen oikeusasiamies JosØ Meneres Pimentel ja Euroopan parlamentin Lissabonin tiedotustoimiston p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) Nuno Antas de Campos. Euroopan oikeusasiamies vieraili Portugalin kansallisen oikeus- asiamiehen virastossa. Lis(cid:228)ksi h(cid:228)n vieraili Lissabonissa Euroo- pan parlamentin tiedotustoimistossa ja Euroopan komission edustustossa. Ohjelmassa oli my(cid:246)s tapaamisia korkeiden portugalilaisten viranomaisten kanssa, kuten ulkoasiainministeri(cid:246)n Eurooppa- asioista vastaavan p(cid:228)(cid:228)sihteerin Seixas da Costan, valtios(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)- tuomioistuimen presidentin Cardoso da Costan, parlamentin puhemiehen Santosin sek(cid:228) parlamentin valtios(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)asioita sek(cid:228) kansalaisten oikeuksia ja vapauksia k(cid:228)sittelev(cid:228)n valiokunnan puheenjohtajan Martinsin kanssa. S(cid:246)dermanilla oli my(cid:246)s tilai- suus tavata Portugalin tasavallan entinen presidentti ja Euroop- pa-liikkeen nykyinen puheenjohtaja Soares. S(cid:246)derman tapasi lis(cid:228)ksi Lissabonin yliopiston hallinto-oikeuden professorin ja Eurooppa-liikkeen Portugalin osaston puheenjoh- tajan Freitas do Amaralin. SUOMI 14. maaliskuuta S(cid:246)derman piti Tampereella luennon (cid:148)Kansa- laisten Euroopasta(cid:148). Tilaisuuteen osallistui noin 150 k(cid:228)r(cid:228)j(cid:228)oi- keuksien lautamiest(cid:228). S(cid:246)derman osallistui Turun arkkipiispan j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n etiikkase- minaariin 20. toukokuuta 1998. H(cid:228)n puhui (cid:148)Eurooppalaisista arvoista(cid:148). S(cid:246)derman ja lakimies Benita Broms osallistuivat 6. (cid:151)8. marras- kuuta Helsingiss(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228)n pohjoismai- seen konferenssiin. S(cid:246)derman puhui Euroopan kansalaisista ja yhteis(cid:246)n toimielimist(cid:228). S(cid:246)derman esitteli ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s Kajaanissa, Sein(cid:228)joella ja Imat- ralla 11. , 12. ja 15. marraskuuta. RUOTSI Vuoden 1998 FIDE-kongressin (3. (cid:151)6. kes(cid:228)kuuta 1998) yhtey- dess(cid:228) Euroopan oikeusasiamies vieraili Ruotsin eduskunnassa ja esitteli ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n Eurooppa-asioiden valiokunnalle 2. kes(cid:228)kuuta. 16. lokakuuta S(cid:246)derman vieraili G(cid:246)teborgissa ja luennoi semi- naarissa (cid:148)Demokratia ja avoimuus Euroopassamme(cid:148). Seminaari oli osa komission tukemaa Carrefour West Europe -hanketta. Komission Ruotsin edustuston p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) Linda Steneberg puhui EU:hun liittyvien tietojen julkisuudesta ja Euroopan parlamen- tin j(cid:228)senet Ivar Virgin ja Anneli HulthØn ty(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n Euroopan parlamentissa. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA S(cid:246)derman teki 23. tammikuuta virallisen vierailun Skotlantiin. H(cid:228)n tapasi paikallishallinnon oikeusasiamiehen Frederick Mark- 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/155 sin. H(cid:228)n vieraili my(cid:246)s komission Edinburghin edustustossa ja luennoi Euroopan oikeusasiamiehen roolista Edinburghin yli- opistolla professori John Usherin kutsusta. Costa Rican oikeusasiamies Sandra Piszk vieraili Euroopan oikeusasiamiehen luona Strasbourgissa 12. helmikuuta. S(cid:246)derman ja Internet-vastaava Ben Hagard vierailivat Yhdisty- neess(cid:228) kuningaskunnassa 28. (cid:151)29. toukokuuta. S(cid:246)derman piti seminaariesityksen Euroopan oikeusasiamiehen roolista Readin- gin yliopiston oikeusasiamiestutkimuksen laitoksella 28. touko- laitoksen johtajan, kuuta. Ennen kokousta S(cid:246)derman tapasi professori Roy Gregoryn, joka toimi seminaarin puheenjohtaja- na. S(cid:246)dermanin puhe synnytti vilkkaan keskustelun. Tilaisuu- teen osallistuivat mm. professori Roy Gregory ja tri Philip Gid- dings oikeusasiamiestutkimuksen laitokselta, professori Peter Woodward ja tri Alex Warleigh Readingin yliopiston valtiotie- teen laitokselta sek(cid:228) valtiotieteen laitoksen johtaja, professori Richard Bellamy, yliopiston filosofisen tiedekunnan dekaani, professori Tony Downs ja professori Gavin Drewry (Royal Hol- loway College, University of London). S(cid:246)dermanin vierailusta julkaistiin my(cid:246)hemmin artikkeleita Rea- ding Evening Postissa ja Reading Chroniclessa sek(cid:228) Readingin yliopiston lehdess(cid:228) Bulletin. Seminaarin j(cid:228)lkeen Readingin yliopiston apulaiskansleri, profes- sori Roger Williams j(cid:228)rjesti illalliset S(cid:246)dermanin vierailun joh- dosta. 29. toukokuuta S(cid:246)derman puhui tilaisuudessa (cid:148)Focus Europe(cid:148) Lontoon Civil Service Collegessa. Laitoksen politiikan, hallin- non ja Eurooppa-asioiden vanhempi lehtori Michael Duggett toimi tilaisuuden puheenjohtajana. Kyselytunnilla S(cid:246)dermanin puheen j(cid:228)lkeen puheenvuoroja k(cid:228)yttiv(cid:228)t Michael Duggett, Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentaarisen oikeusasiamie- hen virastoa edustanut John Tate, Yhdistyneen kuningaskunnan el(cid:228)keasioita k(cid:228)sittelev(cid:228) oikeusasiamies Julian Parry, Civil Service Collegea edustanut Margaret Batty, Yhdistyneen kuningaskun- nan oikeudellisia asioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n oikeusasiamiehen virastoa edustanut Nick O’Brien sek(cid:228) maatalousministeri(cid:246)t(cid:228) edustanut Keith Finch. Ian Harden esitteli Euroopan oikeusasiamiehen ty(cid:246)t(cid:228) Lancashi- ren paikallisneuvoston j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) konferenssissa 6. marras- kuuta. Muita puhujia olivat Euroopan parlamentin j(cid:228)sen Tony Cunningham, parlamentaarisen oikeusasiamiehen virastoa edus- tanut Alan Watson ja komission edustuston Alison Hook. Kon- ferenssin puheenjohtajana toimi Englannin paikallishallintoa k(cid:228)sittelev(cid:228) oikeusasiamies Patricia Thomas. 6. 3 MUUT TAPAHTUMAT Perun oikeusasiamies Jorge Santistevan de Noriega vieraili Euroopan oikeusasiamiehen viraston Brysselin toimistossa ja tapasi oikeudellisen p(cid:228)(cid:228)neuvonantajan Peter Dyrbergin 12. hel- mikuuta. S(cid:246)derman ja Harden tapasivat Strasbourgin kaupungin kansain- v(cid:228)listen suhteiden osaston johtajan GØrard Beliardin 19. helmi- kuuta. S(cid:246)derman luennoi roolistaan Euroopan oikeusasiamiehen(cid:228) noin viidellekymmenelle Belgian amerikkalaisen kauppakamarin EU- komitean j(cid:228)senelle. Tapaaminen j(cid:228)rjestettiin Strasbourgissa 11. maaliskuuta. Australian Ranskan suurl(cid:228)hettil(cid:228)s John Michael Spender vieraili Euroopan oikeusasiamiehen luona Strasbourgissa 11. maalis- kuuta. S(cid:246)derman tapasi Norjan EU-l(cid:228)hetyst(cid:246)n edustaja Jan Grevstadin 12. maaliskuuta Strasbourgissa. Ian Harden puhui Brysseliss(cid:228) Eurooppa-politiikan tutkimuslai- toksessa aiheesta (cid:148)Euroopan oikeusasiamiehen toimiston teht(cid:228)- v(cid:228)(cid:148) 17. maaliskuuta. Peter Dyrberg puhui Euroopan oikeusasiamiehen roolista Sachsen-Anhaltin osavaltiosta saapuneille 20 opiskelijalle 18. maaliskuuta. Turkin valtionhallinnon valvontaneuvoston puheenjohtaja Fahri Ozturk ja neuvoston j(cid:228)sen Nuri Tortop vierailivat Euroopan oikeusasiamiehen luona 23. maaliskuuta. Vierailun j(cid:228)rjesti Ranskan ulkoasiainministeri(cid:246) virallisen vierailun osana. (cid:148)Muuttuvan Turkin puolueen(cid:148) puheenjohtaja ja Turkin parla- mentin j(cid:228)sen G(cid:246)khan ˙apoglu vieraili Euroopan oikeusasiamie- hen luona 1. huhtikuuta. Olivier Verheecke tapasi 6. huhtikuuta 1998 ryhm(cid:228)n opiskeli- joita ja opettajia, jotka olivat saapuneet oppilaitoksesta Scuola Media Statale (Belluno, Italia), ja esitteli n(cid:228)ille Euroopan oikeus- asiamiehen ty(cid:246)t(cid:228). S(cid:246)derman luennoi 7. huhtikuuta 12 valtiotieteen opiskelijalle, jotka oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt Syracusen yliopiston (New York, USA) Strasbourgin keskus. S(cid:246)derman luennoi roolistaan Euroopan oikeusasiamiehen(cid:228) noin 400 opiskelijalle (Robert Schuman -yliopisto, Strasbourg) 9. helmikuuta. Euroopan parlamentti j(cid:228)rjesti tilaisuuden Euroop- pa-viikon puitteissa, ja se pidettiin Strasbourgin istuntosalissa. Peter Dyrberg puhui Euroopan oikeusasiamiehen ty(cid:246)st(cid:228) Sachsen-Anhaltista saapuneille 35 opettajalle 21. huhtikuuta. H(cid:228)n tapasi my(cid:246)s 20 tanskalaistoimittajaa ja puhui oikeusasia- miehen tuoreimmista saavutuksista. C 300/156 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 S(cid:246)derman puhui 23. huhtikuuta ty(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n Euroopan asiamie- hen(cid:228) (cid:148)Internationales Kolpingwerk(cid:148) -yhdistykselle. 60 kuulijan joukossa oli saksalaisia, sveitsil(cid:228)isi(cid:228), it(cid:228)valtalaisia, unkarilaisia, t(cid:154)ekkej(cid:228), puolalaisia ja slovakialaisia. Tapaaminen j(cid:228)rjestettiin, kun yhdistys oli vuosittaisella vierailullaan Euroopan parla- menttiin Strasbourgiin. S(cid:246)derman luennoi 28. huhtikuuta Bayreuthin yliopistosta Sak- sasta saapuneelle 50 opiskelijan ryhm(cid:228)lle. Peter Dyrberg puhui 7. toukokuuta aiheesta (cid:148)Avoin hallinto ja avoimuuden tarve(cid:148) seminaarissa (cid:148)Parlamentit verkossa(cid:148), jonka parlamentaarisen tutkimuksen ja dokumentaation eurooppalai- nen keskus j(cid:228)rjesti Brysseliss(cid:228). S(cid:246)derman esitteli 7. toukokuuta ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n Jyv(cid:228)skyl(cid:228)n yliopistosta saapuneelle 20 opiskelijan ryhm(cid:228)lle, joka oli vierailulla Brysse- liss(cid:228). Eurooppa-p(cid:228)iv(cid:228)n johdosta Euroopan parlamentti j(cid:228)rjesti avoi- mien ovien p(cid:228)iv(cid:228)n sek(cid:228) Brysseliss(cid:228) ett(cid:228) Strasbourgissa 9. tou- kokuuta. Brysseliss(cid:228) k(cid:228)vi noin 9 000 vierailijaa ja Strasbour- gissa noin 5 000, joista suuri osa vieraili oikeusasiamiehen esit- telypisteiss(cid:228) Brysselin uudessa Leopold-rakennuksessa ja Stras- bourgissa IPE1-rakennuksessa. Esittelypisteiss(cid:228) ty(cid:246)skennellyt oikeusasiamiehen henkil(cid:246)st(cid:246) antoi yleisi(cid:228) tietoja ja jakoi tiedo- tusmateriaalia. toukokuuta oikeusasiamiehen ty(cid:246)t(cid:228) ja S(cid:246)derman esitteli 11. oikeusasiamiehen verkkosivujen tulevaisuutta 20 vieraalle, jotka edustivat yhdistyst(cid:228) (cid:148)European Information Association(cid:148). Vie- raat olivat Yhdistyneest(cid:228) kuningaskunnasta, Eestist(cid:228), It(cid:228)vallasta ja Italiasta. Samana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) S(cid:246)derman kertoi ty(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s kahdellekym- menelle Suomen eduskunnan EU-valiokunnan j(cid:228)senelle. S(cid:246)derman oli my(cid:246)s kutsuttu luennoimaan 12 korkealle suoma- laiselle virkamiehelle, jotka osallistuivat koulutustilaisuuteen Strasbourgin Eurooppa-opintojen keskuksessa 11. toukokuuta. Chilen kommunistisen puolueen p(cid:228)(cid:228)sihteeri Gladys Marin, joka oli vierailulla Euroopan parlamentissa, pist(cid:228)ytyi S(cid:246)dermanin luona 13. toukokuuta. Ian Harden piti luennon Euroopan oikeusasiamiehen roolista Suomen valtionhallinnon tilintarkastajien yhdistyksen j(cid:228)senille Strasbourgissa 14. toukokuuta. Suomen apulaisoikeuskansleri Jukka Pasanen ja oikeuskans- lerinviraston esittelij(cid:228)neuvos Jukka Okko vierailivat oikeusasia- miehen luona 25. toukokuuta. Peter Dyrberg osallistui 28. opistoinstituutin (Firenze) (cid:148)EU:n ihmisoikeuksia koskeva esityslista vuotta 2000 varten(cid:148). ja 29. toukokuuta Euroopan yli- j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n konferenssiin aiheesta Ian Harden luennoi 11. kes(cid:228)kuuta 1998 Euroopan oikeusasia- miehen roolista Leidenin oikeustieteellisen tiedekunnan opiske- lijoille, joita johti professori, tri H. G. Schermers. S(cid:246)derman esitteli ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n 15. kes(cid:228)kuuta Lissabonin kansallista kulttuurikeskusta edustaneille 38 vieraalle, jotka Euroopan par- lamentin j(cid:228)sen Vaz da Silva oli kutsunut. Ian Harden luennoi 17. kes(cid:228)kuuta 1998 Euroopan oikeusasia- miehen roolista harjoittelijoiden ryhm(cid:228)lle, jonka oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt Centre des Etudes SupØrieures de la fonction publique territo- riale. Katalonian oikeusasiamies Anton Caæellas i Balcells vieraili 18. kes(cid:228)kuuta oikeusasiamiehen toimiston Brysselin toimistossa. H(cid:228)nen seurassaan oli Belgian flaaminkielisen yhteis(cid:246)n oikeus- asiamies Jan Goorden. He keskustelivat Peter Dyrbergin kanssa. Ranskalais-baijerilaista yhteisty(cid:246)t(cid:228) edist(cid:228)v(cid:228)n Montgelas-yhdis- tyksen pyynn(cid:246)st(cid:228) S(cid:246)derman luennoi 2. hein(cid:228)kuuta 20 kor- kealle baijerilaisvirkamiehelle. S(cid:246)derman otti vastaan ryhm(cid:228)n opiskelijoita saksalaisesta lukios- ta (cid:148)Gymnasium Geretsried(cid:148) 6. hein(cid:228)kuuta ja kertoi heille roolis- taan ja teht(cid:228)vist(cid:228)(cid:228)n. Opiskelijat olivat vierailulla Euroopan par- lamentissa. Readingin yliopiston oikeusasiamiestutkimuksen laitoksen pro- fessori Roy Gregory vieraili oikeusasiamiehen toimistossa 6. hein(cid:228)kuuta. H(cid:228)n keskusteli S(cid:246)dermanin ja Hardenin kanssa. Ian Harden luennoi 15. syyskuuta 1998 Euroopan oikeusasia- miehen roolista Pakistanista ja Bangladeshista saapuneiden toi- mittajien ryhm(cid:228)lle, joka vieraili Euroopan toimittajakeskukses- sa. Peter Dyrberg puhui ¯rhusista tulleiden j(cid:228)senten ryhm(cid:228)lle 19. toukokuuta. tanskalaisen HK-Handel-ammattiliiton Peter Dyrberg puhui suomalaisten yliopisto-opiskelijoiden ryh- m(cid:228)lle oikeusasiamiehen ty(cid:246)st(cid:228) ja kansalaisten oikeudesta saada tietoja 24. syyskuuta 1998. Niin ik(cid:228)(cid:228)n 19. toukokuuta Vicky Kloppenburg esitteli Euroo- pan oikeusasiamiehen ty(cid:246)t(cid:228) suomalaiselle toimittajaryhm(cid:228)lle, joka oli vierailulla Euroopan parlamentissa Brysseliss(cid:228) Euroo- pan parlamentin j(cid:228)sen Astrid Thorsin kutsusta. S(cid:246)derman tapasi Leidenin opiskelijayhdistyst(cid:228) edustaneen ryh- m(cid:228)n 23. lokakuuta ja esitti n(cid:228)ille katsauksen Euroopan oikeus- asiamiehen rooliin ja teht(cid:228)viin. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/157 Ian Harden esitteli oikeutta kannella Euroopan oikeusasiamie- helle seminaarissa, jonka L’Institut des Hautes (cid:201)tudes EuropØen- nes j(cid:228)rjesti Strasbourgissa 17. (cid:151)18. marraskuuta. Euroopan oikeusasiamiehen vierailu Portugalissa (13. (cid:151)15. laajasti huomiota tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228), erityisesti huhtikuuta) sai tv-ohjelmassa SIC ja portugalilaisessa sanomalehdess(cid:228) DiÆrio de Not(cid:237)cias. S(cid:246)derman otti vastaan Ballerupin kauppakoulusta saapuneen tanskalaisen opiskelijaryhm(cid:228)n 20. marraskuuta. Benita Broms esitteli Euroopan oikeusasiamiehen roolia Stras- bourgissa vierailleelle suomalaisten tuomarien ja lakimiesten ryhm(cid:228)lle 23. marraskuuta. S(cid:246)derman luennoi aiheesta (cid:148)Oikeusasiamies yhteis(cid:246)n j(cid:228)rjestel- m(cid:228)ss(cid:228), komission rooli oikeudellisissa asioissa(cid:148) eurooppalaisten asianajajien liitolle Strasbourgissa 27. marraskuuta. Euroopan oikeusasiamiehen roolista luennoivat Olivier Ver- heecke 2. ja Xavier joulukuuta Alankomaissa (Wageningen) Denoºl 10. joulukuuta Ranskassa (Midi PyrØnØes) konferensseis- sa, jotka alueellisten tiedotuskeskusten (cid:148)Carrefour(cid:148)-verkosto oli j(cid:228)rjest(cid:228)nyt. 6. 4 SUHTEET TIEDOTUSV˜LINEISIIN Helsingin Sanomien toimittaja Anna Paljakka haastatteli S(cid:246)der- mania 6. tammikuuta. Glasgow Herald -lehden Frances Horsburgh haastatteli S(cid:246)der- mania 23. tammikuuta t(cid:228)m(cid:228)n vieraillessa Edinburghissa, Skot- lannissa. 27. tammikuuta Ian Harden antoi haastattelun La Croix -lehden Claude Keiflinille Euroopan oikeusasiamiehen ty(cid:246)st(cid:228). Eva Spira haastatteli S(cid:246)dermania ruotsalaiseen Statstj(cid:228)nsteman- nen-lehteen. Ruotsalaisen Dagens Industri -lehden ja suomalaisen Kauppa- lehden toimittajat haastattelivat oikeusasiamiest(cid:228) Strasbourgissa 17. helmikuuta. 18. helmikuuta S(cid:246)derman piti puheen 15 tanskalaistoimittajal- le, jotka osallistuivat Strasbourgissa pidettyyn seminaariin. Bulgarian kansallisen TV-yhti(cid:246)n toimittaja Zornitza Venkova haastatteli S(cid:246)dermania 19. helmikuuta nelj(cid:228)nnesvuosittaiseen julkaisuun Europ Magazine. 10. maaliskuuta P(cid:228)ivi Palm haastatteli S(cid:246)dermania Turun Sano- miin. Brysseliss(cid:228) j(cid:228)rjestettiin 21. huhtikuuta lehdist(cid:246)tilaisuus, kun vuoden 1997 vuosikertomus oli esitelty vetoomusvaliokunnal- le. Vetoomusvaliokunnan varapuheenjohtaja Edward Newman osallistui lehdist(cid:246)tilaisuuteen. 27. huhtikuuta S(cid:246)derman antoi puhelinhaastattelun ranskalai- sen julkaisun 7 jours Europe toimittajalle Seznecille. S(cid:246)derman antoi haastattelun espanjalaisen El Pa(cid:237)s -lehden toi- mittajalle Berna G. Harbourille 29. huhtikuuta vieraillessaan Euroopan parlamentin Madridin tiedotustoimistossa. Tanskalainen toimittaja Pedro haastatteli S(cid:246)dermania tanskalai- seen Ekstra Bladet -sanomalehteen Strasbourgissa 12. touko- kuuta. 27. toukokuuta Gilles Bessec haastatteli Ian Hardenia Radio France Internationale -radiokanavan ohjelmaan (cid:148)Accents d’Eu- rope(cid:148). Toimittaja Jill Morrell, joka oli l(cid:228)sn(cid:228) Lontoon Civil Service Col- legen kuulemistilaisuudessa (cid:148)Focus Europe(cid:148), haastatteli S(cid:246)der- mania 29. toukokuuta ohjelmaan British Satellite News. Haas- tattelu sek(cid:228) tilaisuudessa kuvattua aineistoa v(cid:228)litettiin sitten kaikkialle maailmaan Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoasiain- ministeri(cid:246)n toimesta. 2. kes(cid:228)kuuta 1998 S(cid:246)derman antoi Tukholmassa haastattelun Dagens Nyheter -sanomalehdelle ja uutistoimisto TT:lle. 17. kes(cid:228)kuuta saksalainen toimittaja Michale Kalz haastatteli S(cid:246)dermania. S(cid:246)derman antoi 2. hein(cid:228)kuuta haastattelun roolistaan ja teht(cid:228)- vist(cid:228)(cid:228)n Radio Television Luxembourg -ohjelman toimittajalle Diane Kleinille. Yleisradion Jouni Tanninen haastatteli S(cid:246)dermania puhelimitse 3. hein(cid:228)kuuta. S(cid:246)derman osallistui lehdist(cid:246)lounaalle EP:n Lontoon tiedotustoi- mistossa 9. hein(cid:228)kuuta. Strasbourgissa j(cid:228)rjestettiin lehdist(cid:246)tilaisuus 15. hein(cid:228)kuuta, kun oikeusasiamies oli esitellyt vuosikertomuksensa Euroopan par- lamentille. Samana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) S(cid:246)derman antoi haastattelun Huf- vudstadsbladet-sanomalehden Bj(cid:246)rn M(cid:229)nssonille. Terttu Levonen haastatteli S(cid:246)dermania 11. maaliskuuta Aamu- lehteen. 17. hein(cid:228)kuuta S(cid:246)derman antoi haastattelun sveitsil(cid:228)isen Le Temps -lehden toimittajalle Roland Krimmille ja Radio Suisse Romande -radiokanavalle. C 300/158 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Tanskalaisen Słndagsavisen-lehden toimittaja Jesper Vind Jen- sen haastatteli S(cid:246)dermania 22. hein(cid:228)kuuta. Samana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) S(cid:246)dermania haastatteli Tiziana Di Simone, RAI/Radio/Roma. 21. lokakuuta S(cid:246)derman antoi haastattelun Kreikan TV:lle ohjelmaan (cid:148)Euroopan parlamentti ja kansalaiset(cid:148). Samana p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) Muller haastatteli h(cid:228)nt(cid:228) saksalaiseen radio-ohjelmaan iAD. 27. hein(cid:228)kuuta Christine Holzbauer-Madison haastatteli oikeus- asiamiest(cid:228) ranskalaiseen vuosittain ilmestyv(cid:228)(cid:228)n julkaisuun L’AnnØe europØenne. Italialaisen RAI Radio -kanavan toimittaja Mauro Bellabarba haastatteli S(cid:246)dermania p(cid:228)ivitt(cid:228)iseen ohjelmaansa Euroopan toi- mielimist(cid:228) 22. lokakuuta. S(cid:246)derman antoi haastattelun espanjalaisen ABC-lehden toimit- tajalle Alfredo Sotillolle 29. hein(cid:228)kuuta. Tanskalaisen Europe-Posten-julkaisun toimittaja Lars Str(cid:246)man haastatteli S(cid:246)dermania 27. elokuuta. Yleisradion toimittaja Markku M(cid:246)tt(cid:246)nen haastatteli S(cid:246)dermania 19. lokakuuta. Ranskan oikeusasiamies Bernard Stasi ja S(cid:246)derman pitiv(cid:228)t 20. lokakuuta yhteisen lehdist(cid:246)tilaisuuden Ranskan oikeusasiamie- hen vieraillessa Strasbourgissa. S(cid:246)derman antoi haastattelun Hufvudstadsbladet-sanomalehdelle 22. lokakuuta. La TØlØvision Suisse Romande teki ohjelman Euroopan oikeus- asiamiehen ty(cid:246)st(cid:228) ja haastatteli S(cid:246)dermania 5. marraskuuta Strasbourgissa. lokakuuta S(cid:246)derman antoi YLE-televisiolle haastattelun 10. (cid:148)Kansalaisten Euroopasta(cid:148). S(cid:246)dermania haastateltiin ranskalaiseen julkaisuun Investir Magazine 18. marraskuuta. Jacob Vinde Larsen haastatteli S(cid:246)dermania komission kuukau- sittaiseen julkaisuun EUROPA 19. marraskuuta. lokakuuta Olivier Verheecke antoi haastattelun belgiala- 20. iselle RTBF-radiokanavalle ohjelmaan (cid:148)RADIO 21(cid:148). 20. marraskuuta S(cid:246)derman antoi haastattelun Wall Street Jour- nal -lehden Brandon Mitchenerille. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/159 LIITE LIITE A TILASTOTIETOJA OIKEUSASIAMIEHEN TY(cid:214)ST˜ 1. 1. 1998(cid:151)31. 12. 1998 1 VUODEN 1998 AIKANA TUTKITUT TAPAUKSET 1. 1 Tapausten kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vuonna 1998 (cid:151) kantelut ja tutkimukset, joita ei ollut p(cid:228)(cid:228)tetty 31. 12. 1997 (cid:151) vuonna 1998 saapuneet kantelut (cid:151) tutkimukset oikeusasiamiehen omasta aloitteesta 1. 2 Tutkittavaksi ottamista koskeva k(cid:228)sittely saatu loppuun 1. 3 Kantelujen luokittelu 1. 3. 1 Oikeusasiamiehen toimivallan mukaan (cid:151) toimivallan piiriss(cid:228): (cid:151) toimivallan ulkopuolella: 1. 3. 2 Toimivallan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)nnin syyt (cid:151) kantelijalla ei ole kanteluoikeutta (cid:151) kantelu ei kohdistu yhteis(cid:246)n toimielimeen tai laitokseen (cid:151) kantelu ei koske hallinnollista ep(cid:228)kohtaa (cid:151) kantelu kohdistuu yhteis(cid:246)jen tuomioistuimeen tai ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimeen laink(cid:228)ytt(cid:246)elimen(cid:228) 1. 3. 3 Toimivallan piiriin kuuluvien kantelujen erittely K a n t e l u t , j o t k a v o i t i i n o t t a a t u t k i t t a v a k s i (cid:151) tutkimus k(cid:228)ynnistetty (cid:151) ei perusteita (cid:151) on parhaillaan tai on ollut vetoomusvaliokunnan k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228): 9 (cid:151) muu syy: 33 K a n t e l u t , j o i t a e i v o i t u o t t a a t u t k i t t a v a k s i (cid:151) tekij(cid:228)/kohde ep(cid:228)selv(cid:228) (cid:151) aikaraja ylittynyt (1) Joista kolme oikeusasiamiehen omia aloitteita ja 199 tutkittaviksi otettuja kanteluita. 1 617 244 (1) 1 372 1 93 % 411 (31 %) 911 (69 %) 18 844 46 3 212 170 42 199 67 6 C 300/160 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 (cid:151) hallinnollisia menettelyj(cid:228) ei k(cid:228)ytetty loppuun (cid:151) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) tai k(cid:228)sitelty tuomioistuimessa (cid:151) sis(cid:228)isi(cid:228) keinoja ei k(cid:228)ytetty loppuun henkil(cid:246)st(cid:246)asioissa 2 VUONNA 1998 K˜YNNISTETYT TUTKIMUKSET (170 tutkittavaksi otettua kantelua ja yksi oma aloite) 2. 1 Toimielimet ja laitokset tutkimusten kohteena (1) (cid:151) Euroopan komissio (cid:151) Euroopan parlamentti (cid:151) Euroopan unionin neuvosto (cid:151) Muut (cid:151) Euroopan l(cid:228)(cid:228)kearviointivirasto: 1 (cid:151) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin: 1 (cid:151) Tilintarkastustuomioistuin: 1 (cid:151) Euroopan unionin elinten k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)skeskus: 1 (cid:151) Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246)virasto: 2 (cid:151) Alueiden komitea: 1 (cid:151) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimisto: 2 2. 2 V(cid:228)itetyn hallinnollisen ep(cid:228)kohdan tyyppi (Joissain kanteluissa voidaan mainita 2 hallinnollista ep(cid:228)kohtaa) (cid:151) tietojen puute tai kielt(cid:228)ytyminen antamasta tietoja, avoimuus (cid:151) huolimattomuus (cid:151) ep(cid:228)oikeudenmukaisuus, vallan v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246) (cid:151) menettelyt, puolustautumisoikeus (cid:151) syrjint(cid:228) (cid:151) v(cid:228)ltett(cid:228)viss(cid:228) ollut viivytys (cid:151) j(cid:228)tt(cid:228)minen varmistamatta, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio noudattaa velvollisuuksiaan (169 art. ) (cid:151) oikeudellinen virhe (cid:151) muu hallinnollinen ep(cid:228)kohta 97 17 12 171 129 (75 %) 27 (16 %) 7 (4 %) 9 (5 %) 69 (30 %) 38 (16 %) 29 (13 %) 25 (11 %) 21 (9 %) 17 (7 %) 11 (5 %) 7 (3 %) 14 (6 %) (1) Jotkut tapaukset koskevat kahta tai useampaa toimielint(cid:228) tai laitosta. Seuraavat toimielimet ja laitokset ovat mukana oikeusasiamiehen tutkimuksessa, joka koskee ohjeita hyv(cid:228)st(cid:228) hallinnosta: Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto, Euroopan komissio, Euroopan tilintarkastustuomioistuin, Euroopan yhteis(cid:246)jen talous- ja sosiaalikomitea, Euroopan unionin alueiden komitea, Euroopan investointipankki, Euroopan keskuspankki, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehitt(cid:228)miskeskus, Euroopan elin- ja ty(cid:246)olojen kehitt(cid:228)miss(cid:228)(cid:228)ti(cid:246), Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246)keskus, Euroopan l(cid:228)(cid:228)kearviointivirasto, Sis(cid:228)markkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto, Euroopan koulutuss(cid:228)(cid:228)ti(cid:246), Euroopan huumausaineiden ja niiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n seurantakeskus, Euroopan unionin elinten k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)skeskus, Euroopan ty(cid:246)turvallisuus- ja ty(cid:246)terveys- virasto, Euroopan kasvilajikevirasto ja Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimisto. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 3 P˜˜T(cid:214)KSET LOPETTAA KANTELUN K˜SITTELY TAI P˜˜TT˜˜ TUTKIMUS 3. 1 Toimivallan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)neet kantelut (cid:151) siirrot (cid:151) vetoomuksina Euroopan parlamentille (cid:151) kansallisille oikeusasiamiehille (cid:151) 600 kantelijaa on kehotettu k(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)(cid:228)n muun elimen puoleen: (cid:151) kansallinen/alueellinen oikeusasiamies tai vetoomus kansalliselle parlamentille (cid:151) vetoomus Euroopan parlamentille (cid:151) Euroopan komissio (cid:151) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin (cid:151) muu 3. 2 Toimivallan piiriin kuuluvat kantelut, joita ei voitu ottaa tutkittavaksi 3. 3 Kantelut kuuluivat toimivaltaan ja olisi voitu ottaa tutkittavaksi, mutta ei perusteita tutkimusten aloittamiselle 3. 4 Tutkimukset p(cid:228)(cid:228)ttyiv(cid:228)t perusteltuun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen (Tutkimus voi p(cid:228)(cid:228)tty(cid:228) yhdest(cid:228) tai useammasta seuraavista syist(cid:228)) (cid:151) ei hallinnollista ep(cid:228)kohtaa (cid:151) kriittinen huomautus toimielimelle (cid:151) toimielin sopi asian (cid:151) sovintoratkaisu (cid:151) hallinnollinen ep(cid:228)kohta: suositusluonnos (cid:151) muu syy 4 VUONNA 1998 REKISTER(cid:214)ITYJEN KANTELUJEN ALKUPER˜ 4. 1 Kantelujen l(cid:228)hde (cid:151) l(cid:228)hetetty suoraan Euroopan oikeusasiamiehelle (cid:151) yksityiset kansalaiset: 1 237 (cid:151) yritykset: 60 (cid:151) yhdistykset: 63 (cid:151) Euroopan parlamentin j(cid:228)senen v(cid:228)lityksell(cid:228) (cid:151) Euroopan oikeusasiamiehelle siirrettyj(cid:228) vetoomuksia C 300/161 1 337 911 10 7 259 80 154 1 106 199 42 185 (1) 96 (2) 29 51 (2) 4 1 9 (3) 1 360 9 3 (1) N(cid:228)ist(cid:228) 2 oikeusasiamiehen omia aloitteita. (2) N(cid:228)ist(cid:228) 1 oikeusasiamiehen omasta aloitteesta. (3) Nelj(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa oikeusasiamies lopetti tutkimuksensa, koska kantelun aihe kuului my(cid:246)s tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaan, ja se k(cid:228)sitteli asiaa; kahdessa tapauksessa siksi, ett(cid:228) Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunta k(cid:228)sitteli asiaa, ja kahdessa tapauksessa oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artiklan 7 kohdan mukaises- ti, koska k(cid:228)ynniss(cid:228) oli oikeudellinen menettely. Yhdess(cid:228) tapauksessa oikeusasiamies p(cid:228)(cid:228)tti tutkimuksensa, koska yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ja ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuin katsoivat, ett(cid:228) tapauksessa oli kyse niiden toiminnasta laink(cid:228)ytt(cid:246)elimin(cid:228). C 300/162 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 4. 2 Kantelujen jakautuminen maittain Maa Kantelujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Osuus kanteluista % Osuus EU:n v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) % Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Ranska Italia Espanja Alankomaat Kreikka Belgia Portugali Ruotsi It(cid:228)valta Tanska Suomi Irlanti Luxemburg Muut 148 111 196 188 197 61 45 105 69 28 18 23 52 35 19 77 11 8 14 14 14 4 3 8 5 2 1 2 4 3 1 6 21,9 15,7 15,6 15,4 10,6 4,1 2,8 2,7 2,6 2,4 2,1 1,4 1,3 0,9 0,1 (cid:151) 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/163 LIITE B OIKEUSASIAMIEHEN TALOUSARVIO Euroopan yhteis(cid:246)jen varainhoitoasetuksen 12 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) oikeusasiamies esitt(cid:228)(cid:228) Euroopan parlamentille ennen kunkin vuoden touko- kuun 1. p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) seuraavan vuoden tulo- ja menoarvion. Euroopan oikeusasiamiehen ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n oikeusasiamiehen talousarvion liitt(cid:228)misest(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n yleiseen talousarvioon (p(cid:228)(cid:228)- luokka I, Euroopan parlamentti), joka julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Palkat, korvaukset ja muut henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)t kustannukset sis(cid:228)ltyv(cid:228)t talousarvion osastoon 1. T(cid:228)m(cid:228) osasto sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s matkakustannukset. Talousarvion osasto 2 kattaa kiinteist(cid:246)t, tarvikkeet ja sekalaiset k(cid:228)ytt(cid:246)menot. Osastossa 3 on yksi luku, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) 2 000 ecua, josta maksetaan kan- sainv(cid:228)listen oikeusasiamiesj(cid:228)rjest(cid:246)jen j(cid:228)senmaksut. Jotta turha p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyys hallinnossa ja teknisess(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) v(cid:228)ltett(cid:228)isiin, monista oikeusasiamiehen palveluista huolehditaan Euroopan parlamen- tin toimesta tai sen v(cid:228)lityksell(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) noudatetaan 22. lokakuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tty(cid:228) puitesopimusta, joka koskee Euroopan parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen yhteisty(cid:246)t(cid:228). Puitesopimusta t(cid:228)ydennettiin hallinnollista yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja budjetti- ja rahoitusyhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevilla sopimuksil- la, jotka allekirjoitettiin 12. lokakuuta 1995. Tapauksissa, joissa n(cid:228)m(cid:228) palvelut aiheuttivat suoranaisia lis(cid:228)kuluja parlamentille, niist(cid:228) tavallisesti laskutettiin vuonna 1998, ja maksu suoritettiin yhteystilin kautta. Toimistotilojen vuokrat ja k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)spalvelut ovat suurimmat t(cid:228)ll(cid:228) tavalla k(cid:228)sitellyt er(cid:228)t. Vuoden 1998 alusta lukien oikeusasiamiehen henkil(cid:246)st(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 17, yksi enemm(cid:228)n kuin vuoden 1997 lopussa. Kaikki virat ovat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisia. Vuonna 1998 oikeusasiamiehen talousarvion kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat olivat 2 777 178 ecua. Osasto 1 (palkat, korvaukset ja palkkoihin liittyv(cid:228)t lis(cid:228)t) oli 2 003 178 ecua. Osasto 2 (kiinteist(cid:246)t, tarvikkeet ja sekalaiset k(cid:228)ytt(cid:246)menot) oli 772 000 ecua. Vuoden aikana siirrettiin 201 000 ecun lis(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat Euroopan parlamentin varauksista (ennakoimattomat menot). Siten vuonna 1998 k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olleiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 2 978 178 ecua. Seuraavassa taulukossa on esitetty vuoden 1998 todelliset kulut k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olleina ja sidottuina m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoina. Osasto 1 Osasto 2 Osasto 3 2 081 548 ecua 657 224 ecua 888 ecua Yhteens(cid:228) 2 739 660 ecua Tulot koostuvat oikeusasiamiehen ja h(cid:228)nen henkil(cid:246)st(cid:246)ns(cid:228) palkoista tehdyist(cid:228) v(cid:228)hennyksist(cid:228). Vuodelle 1998 budjetoidut tulot olivat 264 421 ecua. Vuoden 1999 talousarvio Vuonna 1998 valmisteltu vuoden 1999 talousarvio mahdollistaa henkil(cid:246)st(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n nostamisen 23 henkil(cid:246)(cid:246)n, mik(cid:228) merkitsee kuuden viran lis(cid:228)(cid:228)- mist(cid:228) vuoden 1998 henkil(cid:246)st(cid:246)taulukkoon. Kolmen viran m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat on kirjattu varauksiin. Vuoden 1999 kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat ovat 3 474 797 ecua. Osasto 1 (palkat, korvaukset ja palkkoihin liittyv(cid:228)t lis(cid:228)t) on 2 665 797 ecua. Osasto 2 (kiin- teist(cid:246)t, tarvikkeet ja sekalaiset k(cid:228)ytt(cid:246)menot) on 807 000 ecua. Osasto 3 on 2 000 ecua. Vuoden 1999 talousarviossa kokonaistuloiksi (oikeusasiamiehen ja h(cid:228)nen henkil(cid:246)st(cid:246)ns(cid:228) palkoista teht(cid:228)v(cid:228)t v(cid:228)hennykset) on budjetoitu 357 140 ecua. Parlamentin toimivaltaisten yksik(cid:246)iden kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti vuoden 1999 budjettiarviot laadittiin silt(cid:228) pohjalta, ett(cid:228) nykyiset yhteis- ty(cid:246)sopimukset s(cid:228)ilyisiv(cid:228)t voimassa koko vuoden 1999. Vuoden 1999 talousarvio sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s 156 000 ecun (cid:148)hallintokorvauksen(cid:148), jolla katetaan C 300/164 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Euroopan parlamentille aiheutuvat kustannukset palveluista, jotka koskevat vain henkil(cid:246)st(cid:246)n ajank(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), kuten sopimusten, palkkojen ja korvausten hallinnointi sek(cid:228) monet tietokonepalvelut. Hallintokorvauksen lis(cid:228)(cid:228)minen parantaa entisest(cid:228)(cid:228)n talousarvion avoimuutta, mutta se ei merkitse vuonna 1999 mit(cid:228)(cid:228)n uusia kustannuksia vuoteen 1998 verrattuna. Vuoden 1999 talousarvio on aikaisempien vuosien tapaan laadittu Euroopan parlamentin talousarvion liitteen muotoon voimassaolevien s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten mukaisesti. Talousarvio ei siten sis(cid:228)ll(cid:228) erityist(cid:228) varausta ennakoimattomia menoja varten, koska tarvittaessa oikeusasiamies voi pyyt(cid:228)(cid:228) siirtoa parla- mentin vastaavasta varauksesta kuten vuosina 1996 ja 1998. 18. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 300/165 LIITE C HENKIL(cid:214)ST(cid:214) EUROOPAN OIKEUSASIAMIES Jacob S(cid:246)derman EUROOPAN OIKEUSASIAMIEHEN SIHTEERIST(cid:214) Ian Harden Johtava hallintovirkamies Puh. (33-3) 88 17 23 84 Peter Dyrberg Oikeudellinen p(cid:228)(cid:228)neuvonantaja Brysselin toimisto (cid:151) EAS/104 Puh. (32-2) 284 20 03 JosØ Mart(cid:237)nez Arag(cid:243)n Oikeudellinen p(cid:228)(cid:228)neuvonantaja Puh. (33-3) 88 17 24 01 Olivier Verheecke Lakimies Puh. (33-3) 88 17 53 46 Vicky Kloppenburg Lakimies Brysselin toimisto (cid:151) EAS/124 (1. 4. 1998 alkaen) Puh. (32-2) 284 25 42 Benita Broms Lakimies Puh. (33-3) 88 17 24 23 Xavier Denoºl Harjoittelija (31. 1. 1998 asti) Ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen lakimies (1. 2. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 24 22 Ida Palumbo Harjoittelija (31. 1. 1998 asti) Ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen lakimies (1. 2. 1998 alkaen) M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikainen toimihenkil(cid:246) (23. 5. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 23 85 Alessandro Del Bon Harjoittelija (1. 3. 1998 alkaen) Ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen lakimies (1. 10. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 23 82 Ilta Helkama Tiedottaja Puh. (33-3) 88 17 23 98 Ben Hagard Internet-vastaava (16. 2. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 24 24 Panayotis Thanou Taloussihteeri (15. 4. 1998 asti) Alexandros Kamanis Taloussihteeri (1. 9. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 24 03 Daniela Tirelli Avustaja (31. 3. 1998 asti) Nathalie Christmann Hallintosihteeri Puh. (33-3) 88 17 23 94 Ursula Garderet Sihteeri Brysselin toimisto (cid:151) EAS/103 Puh. (32-2) 284 23 00 Anna Ruscitti Sihteeri Brysselin toimisto (cid:151) EAS/102 Puh. (32-2) 284 63 93 Murielle Richardson Euroopan oikeusasiamiehen sihteeri (virkavapaa 14. 7. 1998(cid:151)4. 1. 1999) Puh. (33-3) 88 17 23 88 Isabelle Foucaud Sihteeri Puh. (33-3) 88 17 23 91 Stephanie Kunze Sihteeri Euroopan oikeusasiamiehen sihteerin sijainen (14. 7. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 23 88 Isabelle Lecestre Ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen sihteeri (1. 3. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 24 13 Marie-AndrØe Schwoob Ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen sihteeri (1. 10. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 23 83 Patrick Schmitt Vahtimestari (virkavapaa 1. 8. 1998 alkaen) Charles Mebs Vahtimestari (1. 9. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 70 93 Hanna-Mari Anttilainen Harjoittelija (31. 1. 1998 asti) Henrik Leffler Harjoittelija (1. 2. (cid:151)31. 7. 1998) Maria Engleson Harjoittelija (1. 9. 1998 alkaen) Puh. (33-3) 88 17 24 02 Peter Bonnor Harjoittelija (15. 9. 1998 alkaen) Brysselin toimisto (cid:151) EAS/105 Puh. (32-2) 284 38 97 C 300/166 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 10. 1999 EUROOPAN OIKEUSASIAMIEHEN YHTEYSTIEDOT STRASBOURG (cid:151) kirjeitse Euroopan oikeusasiamies 1, av. du PrØsident Robert Schuman B. P. 403 F-67001Strasbourg Cedex (cid:151) puhelimitse (33-3) 88 17 23 13 (33-3) 88 17 23 83 (cid:151) faksitse (33-3) 88 17 90 62 (cid:151) s(cid:228)hk(cid:246)postitse euro-ombudsman@europarl. eu. int (cid:151) verkkosivut http://www. euro-ombudsman. eu. int BRYSSEL (cid:151) puhelimitse (32-2) 284 21 80 (cid:151) faksitse (32-2) 284 49 14