title: Komission asetus (EY) N:o 2316/1999, annettu 22 päivänä lokakuuta 1999, tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
production aid
set-aside

text: 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/43 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2316/1999, annettu 22 päivänä lokakuuta 1999, tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/ 1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljeli- jöille 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) järjestelmään 1251/1999. Uuteen Neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1765/92 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1624/98 (3), säädetty tiettyjen peltokasvien viljelijöille tarkoitettu tukijärjestelmä on korvattu asetuksella (EY) N:o kuuluvien muutosten johdosta ja ottaen huomioon saatu kokemus olisi yhdenmukaistettava ja tarvittaessa yksinkertaistet- tava pinta-alatukijärjestelmän soveltamista koskevia yksi- tyiskohtaisia sääntöjä. Selkeyden vuoksi olisi laadittava uudelleen asetus ja koottava yhtenäiseksi tekstiksi eri- tyisasetusten säännökset, jotka käsittelevät tämän järjes- telmän eri näkökohtia, nimittäin komission asetukset (ETY) N:o 2467/92 (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3798/92 (5), (ETY) N:o 2836/93 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1503/97 (7), (EY) N:o 762/94 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1981/ 98 (9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna (EY) N:o 1945/ 1999 (11), (EY) N:o 1237/95 (12), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2017/97 (13), (EY) N:o 658/96 (14), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksilla (EY) N:o 610/1999 (15) ja (EY) N:o 1577/98 (16), (EY) N:o 1098/94 (10) asetuksella Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklassa tarkoitetut pinta-alatuet olisi rajoitettava tiettyihin aloihin, jotka olisi täsmennettävä. Olisi säädettävä, että yhdestä viljely- lohkosta saa saman markkinointivuoden osalta jättää viljely- ainoastaan pinta-alatukihakemuksen; yhden 3) 4) 5) (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 1. (2) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 12. (3) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 3. (4) EYVL L 246, 27. 8. 1992, s. 11. (5) EYVL L 380, 24. 12. 1992, s. 24. (6) EYVL L 260, 19. 10. 1993, s. 3. (7) EYVL L 202, 30. 7. 1997, s. 48. (8) EYVL L 90, 7. 4. 1994, s. 8. (9) EYVL L 256, 19. 9. 1998, s. 8. (10) EYVL L 121, 12. 5. 1994, s. 12. (11) EYVL L 241, 11. 9. 1999, s. 14. (12) EYVL L 121, 1. 6. 1995, s. 29. (13) EYVL L 284, 16. 10. 1997, s. 36. (14) EYVL L 91, 12. 4. 1996, s. 46. (15) EYVL L 75, 20. 3. 1999, s. 24. (16) EYVL L 206, 23. 7. 1998, s. 17. lohkoa, josta on jätetty jonkin muun yhteisen markkina- järjestelyn alainen pinta-alatukea koskeva hakemus samana markkinointivuonna, ei voida hyväksyä tähän pinta-alajärjestelmään. Pinta-alatukea voidaan kuitenkin myöntää yhteisön johon rakenne- tai ympäristöpolitiikkaan kuuluvaa muuta tuki- järjestelmää. viljelyalalle, sovelletaan säädettävä Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 7 artiklassa määritellään pinta-alatukiin oikeutetut maa-alueet. Mainitussa artik- lassa sallitaan tiettyjä poikkeuksia, joita jäsenvaltioiden on hallinnoitava, mutta ne eivät saa vaikuttaa vastoin asetuksen (EY) N:o 1251/1999 säännöksiä. Tämän vaaran estämiseksi olisi asianmukaisista toimenpiteistä, jotta voitaisiin pitää tukikelpoisen maan kokonaispinta-ala muuttumattomana tai estää sitä kasva- masta merkittävästi. Tätä varten tietyt monivuotiset kasvit olisi otettava mukaan viljelykiertoon. Myös raken- neuudistusohjelmaan kuuluvat pinta-alat voidaan ottaa huomioon pinta-alatukea myönnettäessä. Olisi määritel- tävä rakenneuudistus, viljelypinta-alan merkittävä lisään- tyminen sekä tukikelpoisen maan vaihtamista tukikel- vottomaan maahan koskevan velvoitteen käsite. Olisi estettävä viljely ainoastaan pinta-alatuen saami- seksi; kylvöön ja viljelyn jatkamiseen liittyvät tietyt edel- lytykset olisi määriteltävä erityisesti öljy- ja valkuaiskas- vien, pellavan ja durumvehnän osalta. Yhteisön viljely- menetelmien moninaisuuden huomioon ottamiseksi olisi noudatettava paikallisia vaatimuksia. ja yksinkertaisuuden ja rapsinsiemenistä olisi Yhteisön laadun parantamiseen tähtäävän politiikan jatkamiseksi pinta-alatuen hakijoiden oikeus tukeen rypsin- rajoitettava tiettyjä -laatuja kylväneisiin viljelijöihin. siemenlajikkeita Johdonmukaisuuden, hyvän hallinnon vuoksi tukikelpoisten lajikkeiden määrittelyssä olisi käytettävä viljelykasvien yhteistä lajikeluetteloa, joka on perusteltu neuvoston direktiivillä 70/457/ETY (17), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/96/EY (18), kuitenkin siten, että selkeyden ja jatku- vuuden vuoksi markkinointivuodeksi 2000/2001 säilyte- tään viittaus edellisen järjestelmän mukaisesti tukikelpoi- yhteisössä siin lajikkeisiin. Olisi täsmennettävä ja (17) EYVL L 225, 12. 10. 1970, s. 1. (18) EYVL L 25, 1. 2. 1999, s. 27. L 280/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 noudatettavat rypsin- ja rapsinsiementen glukosinolaatti- ja ja erukahappo- pitoisuuksia koskevat vaatimukset määriteltävä kokeet, ja joita tehdään glukosinolaatti- erukahappopitoisuuden määrittämiseksi siemennäyt- teistä. Olisi selvennettävä rypsin- ja rapsinsiementen laji- keyhdistelmien sekä eräiden muiden siemenluokkien järjestelmää. Olisi määriteltävä syötäviksi tarkoitettujen auringonkukansiementen lajikkeet. pääasiallisesti maissisäiliörehuun. Maissisäiliörehun satoa ei voida sen ominaispiirteiden vuoksi ilmoittaa tonneina hehtaaria kohden. Näin ollen olisi määriteltävä kyseiseen tapaukseen sovellettava sato. Jäsenvaltioille olisi annet- tava mahdollisuus määritellä maissisäiliörehuun sovellet- tava sato suhteessa kyseisellä alueella viljeltävien vertailu- kelpoisten peltokasvien satoon. 6) 7) 8) 9) 10) Niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa ei perinteisesti viljellä maissia, olisi määriteltävä nurmisäilörehun perusala. Nurmisäilörehun käsite olisi määriteltävä. 11) Olisi määriteltävä makeita lupiineja koskevat vaati- mukset ja kokeet lupiinien karvauden määrittämiseksi. jakaa voidaan (EY) N:o 1251/1999 säädetään, että Asetuksessa kyseisen asetuksen 5 artiklassa tarkoitettu pinta-alatuen lisäkorvaus myönnetään perinteisillä tuotantovyöhyk- keillä toimiville durumvehnän tuottajille kussakin jäsen- valtiossa taatun enimmäispinta-alan rajoissa. Kyseinen enimmäispinta-ala tuotantoalueiden kesken. On tarpeen säätää kyseisten alueiden vähimmäis- koosta tuotantoalueiden pirstoutumisen välttämiseksi ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseksi sovellettaessa seuraamuksia ylitystapauksissa. Tietyissä mahdollisia jäsenvaltioissa on jaettu durumvehnän erityistukeen oikeuttavia viljelyaloja muille kuin perinteisille alueille. Olisi määriteltävä tähän oikeutetut jäsenvaltioiden alueet. Asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 säädetään velvoitteesta käyttää varmennettuja durumvehnän siemeniä. Olisi toteutettava toimenpiteitä kyseisen käytön varmistamiseksi. Olisi vahvistettava vähimmäismäärä sekä siirtymäkausi kyseisen määrän saavuttamiseksi, jotta vältetään varmennettujen siementen hankintavai- ja markkinahäiriöt. Ottaen huomioon maata- keudet louden monimuotoisuus eri jäsenvaltioissa ja jäsenval- tioiden eri alueilla tämän määrän vahvistaminen ja mahdollisten siirtymäkauden toimenpiteiden säätäminen olisi jätettävä asianomaisille jäsenvaltioille. erityisiä Asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 säädetään muun muassa alueellisten perusalojen järjestelmään sisältyvän pinta-alatukijärjestelmän soveltamisesta. Toisaalta tarvit- tavan avoimuuden ja toisaalta mainittujen alojen sopu- sointuisen hallinnoinnin vuoksi jokaiselle jäsenvaltiolle olisi vahvistettava pinta-alatukijärjestelmään oikeuttavien hehtaarien määrä ja niiden jakautuminen. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 3 artiklassa säädetään, että aluejakosuunnitelmissa voidaan eritellä kastellut ja kastelemattomat alueet. Kastelun käsite olisi määritel- tävä. Maissille voidaan myös vahvistaa erillinen perusala. liittyä Tietyissä jäsenvaltioissa kyseinen viljelyala voi koskevat vahvistamista täsmennettävä perusalan mahdollisen ylityksen Olisi sekä kyseisen arvioinnissa huomioon otettavat alat määrän yksityiskohtaiset säännöt. Siinä tapauksessa, että maissille, kastelluille viljelyaloille tai nurmisäilörehulle vahvistetaan erikseen perusala, olisi säädettävä yksityiskohtaisista erityissään- nöistä kyseisen perusalan mahdollisen ylittymisen laske- misessa huomioon otettavista pinta-aloista. Perusalan mahdollista ylittämistä koskevan osuuden vahvistami- sesta annetuilla yksityiskohtaisilla säännöillä on aina taattava, että perusalaa noudatetaan. Olisi myös vahvis- tettava durumvehnän taattujen enimmäispinta-alojen ylityksen määrän laskutapa. 12) 13) tarkistuksesta Sen välttämiseksi, että monimutkaiset aluejakosuunni- telmat johtavat viitesadon selvästi ylittävään todelliseen satoon, asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 säädetään pinta-alatuen seuraavan markkinoin- tivuoden aikana suhteessa aluejakosuunnitelmasta aiheu- tuvan keskisadon ylitykseen. Viitesatojen mahdollisen ylityksen laskemista koskevien tietojen pitäisi olla ajoissa käytettävissä. Olisi täsmennettävä ylitysten toteamisessa käytettävä menettely ja vahvistettava erityisesti asetuksen (EY) N:o 1251/1999 3 artiklassa vahvistettujen edelly- tysten mukaisesti määriteltyjen aluejakosuunnitelmien tuloksena olevat viitesadot. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklassa tarkoitetusta pinta-alatuesta osalliseksi pääseminen edellyttää, että asianomainen viljelijä kesannoi osan viljelyalastaan. Sen varmistamiseksi, että kesannoinnilla osaltaan edistetään markkinoiden tasapainoa, olisi annettava soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä kesannoinnilta edelly- ja yhdenmukai- tetyn tehokkuuden varmistamiseksi suuden säilyttämiseksi mainitussa asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 luodun kokonaisjärjestelmän kanssa. Tämän vuoksi olisi säädettävä, jättämättä kuitenkaan lopullisesti järjestelmän ulkopuolelle muita kuin asetuksen (EY) N:o 1251/1999 7 artiklassa säädetyt alat, että kesannoinnissa huomioon olettavat pinta-alat ovat verrattavissa alueel- lista perusalaa laskettaessa huomioon otettuihin aloihin. Järjestelmän tehokkuutta voidaan myös edistää säätä- mällä, että tuotannosta poistetaan yhtenäisiä vähim- mäisaloja. Olisi annettava myös ympäristönsuojelua, 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/45 14) 15) 16) 17) kesannoitujen alojen hoitoa ja käyttöä koskevia sään- nöksiä; asetuksella (EY) N:o 1251/1999 sellaiset tuot- tajat, joiden hakemus ei ylitä 92:ta tonnia viljaa, vapau- tetaan kesannointivelvoitteesta. Olisi täsmennettävä 92 Selkeyden tonnin tuotantorajan laskentamenetelmä. jossa vuoksi olisi annettava säännökset kesannointivelvoitetta ei täytetä. tapauksessa, peltokasvien Kesannoinnin vähimmäiskeston olisi käsitettävä ajan- joka vastaa asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 jakso, tarkoitettujen Tiettyjen erikoistapausten huomioon ottamiseksi olisi kuitenkin säädettävä mahdollisuudesta ottaa tuotannosta poistetut alueet käyttöön ennen kesannoinnin vähimmäisajan päättymistä. viljelykiertoa. jolla varmistetaan Olisi otettava käyttöön järjestelmä, vähimmäiskorvaus viljelijöille, jotka sitoutuvat poista- maan tietyt alat tuotannosta enintään viiden markki- nointivuoden ajaksi. Olisi säädettävä tämän järjestelmän puitteissa sovellettavista mukautuksista ja seuraamuk- sista. Portugalin viljan ja riisin yhteisten markkinajärjestelyjen siirtymäsäännöksistä 11 päivänä joulukuuta 1990 anne- tussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3653/90 (1), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1664/95 (2), säädetään tiettyjen viljojen suorasta hehtaarituesta siirtymäkauden ajan Portugalissa. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti tämä tuki voidaan ottaa huomioon ainoas- taan laskettaessa korvausta velvoitekesannoinnille. jälkeiseksi Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 8 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien tuottajat kylvävät siemenet ennen 31 päivää toukokuuta. Tietyissä tapauksissa kylvöä voidaan siirtää 31 päivän toukokuuta ilmasto-olosuhteiden vuoksi. On tarkoituksenmukaista siirtää tiettyjen kasvien viimeistä kylvöpäivää ja hakemusten jättöpäivää tietyillä alueilla; pidennetty kylvökausi ei saisi vaarantaa tukijär- jestelmän tehokkuutta tai valvontajärjestelmää, josta säädetään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3508/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1036/1999 (4). ajaksi 18) Sokerimaissin säännöllisen tarjonnan varmistamiseksi jalostajille koko markkinointivuoden ajan olisi annettava tuottajille mahdollisuus pidentää kylvökauttaan. Sen vuoksi sokerimaissin viimeinen kylvöpäivä olisi siirret- tävä 15 päivään kesäkuuta. (1) EYVL L 362, 27. 12. 1990, s. 28. (2) EYVL L 158, 8. 7. 1995, s. 13. (3) EYVL L 355, 5. 12. 1992, s. 1. (4) EYVL L 127, 21. 5. 1999, s. 4. 19) 20) 21) Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 10 artiklan 7 kohdassa säädetään, että niiden jäsenvaltioiden, joissa kansallinen viiteala uhkaa ylittyä merkittävästi, on rajoitettava alaa, jolta yksittäinen viljelijä voi hakea erityistä pinta-alape- rusteista öljykasvitukea. Tämä rajoitus olisi vahvistettava objektiivisin perustein ja ilmaistava prosentteina viljelijän tukikelpoisesta pinta-alasta. Tämä raja voi vaihdella alueellisten perusalojen mukaan. Rajoituksesta olisi ilmoitettava viljelijöille ennen erikseen vahvistettavaa päivämäärää ja ennen öljykasvien kylvön aloittamista. Jos viljelijä hakee pinta-alaperusteista öljykasvitukea, joka ylittää tämän rajan, kyseinen alue olisi jätettävä hänen hakemuksensa ulkopuolelle. Tämän vuoksi aluetta, jolta viljelijä voi saada kesannoinnin vuoksi pinta-alatukea, saattaa olla tarpeen vähentää. koskevien Yhtä markkinointivuotta pinta-alatukien sujuvan maksatuksen vuoksi pinta-alatukijärjestelmän soveltamista tiettynä markkinointivuonna on välttämä- töntä seurata tilastollisesti. Yhteisön talousarvion laati- misen vuoksi olisi tarpeen, että väliaikaiset tiedot ovat käytettävissä viimeistään meneillään olevan markkinoin- tivuoden 15 päivänä syyskuuta. Olisi myös vahvistettava mahdollisen ylityksen lopullisen määrän ilmoittamis- päivä. On tarpeen saada hyvissä ajoin käyttöön tiedot, joiden perusteella lasketaan durumvehnän perusalojen ja tiettyjen enimmäispinta-alojen mahdolliset ylitykset ja niiden mahdollinen jakautuminen osaperusalojen tai alueiden välillä. Asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 säädettyä järjestelmää sovelletaan markkinointivuodesta 2000/2001. Jotta asianomaiset tuottajat voivat tehdä kyseisen markkinoin- tivuoden kylvönsä ja mahdollisen kesannointinsa ja jättää pinta-alatukihakemuksensa uuden järjestelmän koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamista mukaisesti, tultava voimaan, kun ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä. tämän asetuksen säännösten olisi 22) Viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheen- johtajansa asettamassa määräajassa, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU Oikeus pinta-alatukiin 1 JAKSO Y l e i s e t s ä ä n n ö k s e t 1 artikla Asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 tarkoitetut pinta-alatuet 1. myönnetään tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin. L 280/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 Yhdestä viljelylohkosta saa saman markkinointivuoden 2. osalta tehdä ainoastaan yhden hakemuksen pinta-alatuesta. 3. Pinta-alatukea ei myönnetä viljelylohkolle, jolle on saman markkinointivuoden aikana haettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (1) 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukai- sesti rahoitetun järjestelmän mukaista hehtaaritukea muiden kuin asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 tarkoitettujen peltokas- vien osalta. 2 artikla Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 7 artiklaa sovellettaessa 1. käytetään tämän asetuksen liitteessä I esitettyjä pysyvän laitumen, pysyvien viljelysten, monivuotisten viljelykasvien ja rakenneuudistusohjelmien määritelmiä. 2. Alat, jotka ovat olleet tukikelpoisia neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (2) I osastossa tai neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3766/91 (3) säädetyn tukijärjestelmän mukaisesti, tai, Suomen ja Ruotsin osalta, jotka on kesannoitu kansallisen kesannointijärjestelmän perusteella, ovat oikeutettuja pinta- alatukeen. 3. Jäsenvaltioiden rakenneuudistusohjelman puitteissa äsket- täin tukikelpoisiksi ilmoittamien alojen pinta-ala saa olla enin- tään viisi prosenttia suurempi kuin saman ohjelman mukaisesti jätettyjen alojen pinta-ala. Pinta- äskettäin tukikelvottomiksi alan lisäystä arvioitaessa ei kuitenkaan oteta huomioon: a) Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevia 1 päivän tammikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 1992 välisenä aikana toteutettuun maatalousmaan rakenneuudistukseen kuuluvia 2 500:aa hehtaaria, joilla viljeltiin satovuonna 1993 korjattuja pelto- kasveja, b) viinivuodelle 1991/92 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1442/88 (4) ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2239/86 (5) mukaisesti ennen 31 päivää joulukuuta 1991 hyväksytyissä ja mainituissa asetuksissa säädetyissä määräajoissa täytän- töönpannuissa viinitilojen raivaussuunnitelmissa tarkoitet- tujen maa-alueiden jäännöstä. 4. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 7 artiklan kolmannen kohdan säännösten soveltamiseksi jäsenvaltio voi joko väliai- kaisesti tai pysyvästi lisätä tukikelpoisen viljelymaansa koko- naispinta-alaa enintään 0,1 prosenttia jäsenvaltion perusalan kokonaismäärästä. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle asetuksen (EY) N:o 1251/1999 7 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti myönne- tyistä luvista vuosittain luettelo, jossa ilmoitetaan viljelijöiden määrä, vastaavat pinta-alat ja lupien perusteet. (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 103. (2) EYVL L 218, 6. 8. 1991, s. 1. (3) EYVL L 356, 24. 12. 1991, s. 17. (4) EYVL L 132, 28. 5. 1988, s. 3. (5) EYVL L 196, 18. 7. 1986, s. 1. perustelluissa voidaan Asianmukaisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua prosenttirajaa tarkistaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (6) 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. erityistapauksissa Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 7 artiklan neljännessä 5. kohdassa tarkoitetut tapaukset ovat tapauksia, joissa tuottaja voi antaa asianmukaisia ja objektiivisia syitä sille, että hän vaihtaa tilansa tukikelvottomia maita tukikelpoisiin maihin, edellyttäen kuitenkin, että jäsenvaltio on tarkistanut, ettei ole muita päteviä perusteita, joiden perusteella esitettyä vaihtoa on vastustettava, erityisesti ympäristövaarojen takia. Vaihto ei missään tapauksessa saa johtaa tilan tukikelpoisen viljelymaan Jäsenvaltioiden on säädettävä kokonaispinta-alan kasvuun. järjestelmästä tällaisten vaihtojen ennalta ilmoittamiseksi ja hyväksymiseksi. Jäsenvaltioiden on toimitettava suunnitelmansa, luettelo perus- teista, joilla vaihdot on hyväksytty, sekä todisteet siitä, että tukikelpoisen maan kokonaispinta-ala ei ole vaihtojen vuoksi lisääntynyt, komission hyväksyttäviksi viimeistään jokaisen vuoden 31 päivänä toukokuuta. 3 artikla Peltokasvien 1. aloista: pinta-alatukea myönnetään ainoastaan a) jotka sijaitsevat alueilla, jotka jäsenvaltio on ilmoittanut ilmasto-olojen ja maatalouden harjoittamisen kannalta peltokasvinviljelyyn soveltuviksi. Jäsenvaltiot saavat määrätä, ettei tietty alue sovellu tiettyjen peltokasvien viljelyyn; b) jotka on kokonaisuudessaan kylvetty paikallisten normien mukaisesti. Silloin kun viljaa kylvetään yhdessä öljy- tai valkuaiskasvien kanssa tai kun öljykasveja kylvetään yhdessä valkuaiskasvien kanssa, pinta-alatuki on alin säädetty korvaus; c) joilla viljelyä pidetään yllä vähintään tavanomaisissa kasvu- olosuhteissa tapahtuvan kukinnan alkuun asti. Öljysie- menten, valkuaiskasvien, muun kuin kuitupellavan ja durumvehnän viljelyä on lisäksi pidettävä yllä paikallisten vaatimusten mukaisesti vähintään 30 päivään kyseistä mark- kinointivuotta edeltävää kesäkuuta, satoa korjata täysin kypsyneenä ennen tätä päivää. Valkuaiskasvien sato saadaan korjata vasta niiden ohitettua maitotuleentumisas- teen; jollei d) joita hakemus koskee vähintään 0,3 hehtaarilta ja joka ylittää kyseisellä alueella jäsenvaltion vahvistaman vähim- mäiskoon jokaisen viljelylohkon osalta. 2. Jos tuottajan tukikelpoiset alat sijaitsevat useilla tuotan- toalueilla, maksettavan tuen määrä määritetään jokaisen hake- mukseen sisältyvän alan sijainnin mukaan. (6) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/47 Jäsenvaltioilla, jotka soveltavat erillistä käsittelyä maissille 3. alueella, jolla maissi on tarkoitettu erityisesti säilörehuksi, on oikeus soveltaa kyseisen alueen rehuviljan satoa kaikkiin kyseisen alueen maissipinta-aloihin. ensimmäisen ostajan kanssa viljelysopimus, jonka tarkoituk- sena on tuottaa kasveja joko erityiseen muuhun kuin elin- tarvikekäyttöön tai käytettäviksi kylvösiemeninä tällaisten kasvien saamiseksi. 2 JAKSO E r i t y i s s ä ä n n ö k s e t t i e t y i s t ä p e l t o k a s v e i s t a 4 artikla 3. Jos jäsenvaltio pitää 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja siemeniä tukikelpoisina, sen on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen toteamiseksi, että kyseiset siemenet ovat vaati- musten mukaisia ennen kylvämistä Glukosinolaattipitoisuus voidaan määrittää joko menetelmän EN ISO 9167-1: 1995(x) tai menetelmän EN ISO 9167-2: 1997 mukaisesti. Menetelmä EN ISO 9167-1: 1995 on ainoa menetelmä, jota käytetään glukosinolaattipitoisuutta koskevien riitojen selvittämisessä. 1. Jäsenvaltioiden on ennen mitään maksuja pantava täytän- töön rapsin- ja rypsinsiemeniä koskeva laatupolitiikka rajoitta- malla tukioikeus vain sellaisiin viljelyaloihin, joille on kylvetty direktiivillä 70/457/ETY perustettuun viljelykasvien yhteiseen lajikeluetteloon ilmoitettuja ja kirjattuja varmennettuja 00-lajik- keisiin kuuluvia rypsin- ja rapsinsiemeniä. Kyseisillä 00-lajik- keilla tarkoitetaan lajikkeita, joiden on osoitettu tuottavan siemeniä, joissa glukosinolaattien enimmäispitoisuus on 25 mikromoolia grammalta ja kosteuspitoisuus 9 prosenttia stan- dardin EN ISO 9167-1: 1995 mukaisesti määritettynä ja joissa erukahappopitoisuus on enintään 2 prosenttia rasvahappojen kokonaispitoisuudesta standardin EN ISO 5508: 1995 mukai- sesti määritettynä. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, 2. jäsenvaltiot voivat laajentaa rapsin ja rypsin kylvöalojen pinta-alatukikel- poisuuden yhteen tai useaan seuraavista siemenluokista: a) 00-lajikeyhdistelmien varmennetut siemenet, jotka on tarvit- taessa ilmoitettu ja kirjattu viljelykasvien yhteiseen lajike- luetteloon; b) siemenet, jotka on korjattu samalla tilalla kylvetyistä 00- lajikkeisiin kuuluvista varmennetuista siemenistä, joiden kansallisen toimivaltaisen viranomaisen nimeämän näyt- tehdyn teenottajan analyysin osoittama glukosinolaattipitoisuus 1 grammassa siemeniä on enintään 18,0 mikromoolia kosteuspitoisuuden ollessa yhdeksän prosenttia; edustavasta näytteestä ottamasta c) siemenet, jotka on ennen kylvämistä rekisteröity tarkastusta ja valvontaa varten sellaisten kasvien saamiseksi, joiden siemenet on tarkoitettu joko käytettäviksi jalostajansieme- ninä, esiperussiemeninä, perussiemeninä tai varmennettuina tutkimusta tai koekäyttöä varten sen siemeninä kylvöä, määrittämiseksi, voidaanko lajike lisätä jonkin jäsenvaltion kansalliseen lajikeluetteloon ja sitten yhteisön luetteloon 00- lajikkeena; d) Bienvenu- ja Jet Neuf -lajikkeiden varmennetut siemenet, joista tuottaja ja jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen erityisesti tätä tarkoitusta varten hyväksymä ostaja ovat ennen kylvämistä tehneet sopimuksen, jonka tarkoituksena on tuottaa erityisiin elintarvikekäyttöihin tarkoitetun öljyn tuottamiseen käytettäviä siemeniä; e) sellaisten lajikkeiden siemenet, joiden erukahappopitoisuus on suurempi kuin 40 prosenttia rasvahappojen kokonaispi- toisuudesta ja joista on ennen kylvämistä tehty hyväksytyn 4. Markkinointivuonna 2000/2001 sellaiset alat, kylvetty asetuksen (EY) N:o 658/96 liitteessä II lajikkeisiin tai siemeniä, ovat oikeutettuja pinta-alatukeen. lajikeyhdistelmiin kuuluvia joille on lueteltuihin varmennettuja Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 10 artiklan 9 kohtaa tarkoitettujen auringonku- 5. sovellettaessa pidetään syötäväksi kansiementen lajikkeina liitteessä II mainittuja lajikkeita. 5 artikla Makeilla lupiineilla tarkoitetaan lupiinilajikkeita, joiden tuotta- mista siemenistä enintään 5 prosenttia on karvaita. Karvaiden siementen pitoisuus III säädettyä koetta. lasketaan soveltamalla liitteessä 6 artikla Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 5 artiklan ensimmäisen 1. kohdan soveltamiseksi mainitun asetuksen liitteessä II tarkoitet- tujen vyöhykkeiden tuottajat saavat pinta-alatuen lisäkor- vauksen enintään mainitun asetuksen liitteessä III tarkoitetun enimmäispinta-alan hehtaarimäärälle. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 liitettä II sovellettaessa Itävallan Pannoniaan kuuluvat tämän asetuksen liitteessä IV luetellut alueet. 2. Jos taattu enimmäispinta-ala jaetaan asetuksen (EY) N:o 1251/1999 5 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitettujen tuotantoalueiden sovelletaan -vyöhykkeiden ja seuraavia säännöksiä: kesken, a) ja jos tuotantoalueen pinta-ala on alle 500 hehtaaria, asian- omaiset jäsenvaltiot voivat liittää sen viereiseen tuotanto- alueeseen; b) Italia voi ottaa huomioon durumvehnän perinteiset vilje- lyalat, joilla sovellettiin viisivuotista viljelykäytöstä poistoa vuosina 1993—1997; c) asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tuottajille ja komissiolle jakautuminen viimeistään 15 päivänä syyskuuta sitä markkinointivuotta edeltävänä markkinointivuonna, pinta-alatukea haetaan. enimmäispinta-alan taatun jolle L 280/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 5 artiklan neljännessä 3. kohdassa tarkoitettua erityistukea myönnetään tämän asetuksen liitteessä V tarkoitetuilla alueilla asetuksen (EY) N:o 1251/1999 liitteessä IV mainittujen hehtaarimäärien rajoissa kaikille viljely- lohkoille, joille voidaan myöntää asetuksen (EY) N:o 1251/ 1999 1 artiklassa tarkoitettua peltokasveista maksettavaa pinta- alatukea ja joille on kylvetty durumvehnää. Durumvehnälle myönnettävän 1 ja 3 kohdassa tarkoi- 4. tetun erityistuen myöntämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 3887/92 (1) 4 artiklassa tarkoitetussa pinta-alatukihakemuk- sessa on mainittava kaikki sellaisten lohkojen, joille on kylvetty durumvehnää, tunnistamisen mahdollistavat seikat ja sen liit- teenä on oltava todistus varmennettujen siementen käyttämi- sestä. Durumvehnää koskevan tuen hakeminen edellyttää, että: a) samalle hehtaarimäärälle durumvehnää haetaan pinta- alatukea; b) on käytetty neuvoston direktiivin 66/402/ETY (2) mukai- sesti varmennettuja siemeniä. Jäsenvaltioiden 5. varmennettujen siementen vähimmäismäärä, joka on käytettävä kyseisen jäsen- valtion vallitsevien viljelykäytäntöjen mukaisesti. vahvistettava on Tämä määrä voidaan saavuttaa 1 päivänä heinäkuuta 1998 alkaneena enintään kolmen vuoden pituisena siirtymäaikana jäsenvaltioiden komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1998 ilmoittamien erityistoimenpiteiden mukaisesti. Pinta-alatuen lisäkorvaus 6. maksetaan samaan aikaan kuin pinta-alatuki. ja durumvehnän erityistuki 7 artikla II LUKU Perusalat ja viitesadot 1 JAKSO Y l e i s e t s ä ä n n ö k s e t 8 artikla Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 ja 3 artiklassa tarkoitetut perusalat vahvistetaan liitteessä VI. 9 artikla 1. Jos sadot on aluejakosuunnitelmassa eritelty kastelluille ja kastelemattomille viljelyaloille asetuksen (EY) N:o 1251/1999 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt sen määrittelemiseksi, kastellaanko alaa kyseisen kauden aikana. Niissä on vahvistettava erityisesti: a) luettelo peltokasveista, joille saadaan myöntää pinta- alatukea kastelluilta aloilta saadun sadon mukaan; b) kuvaus kasteluvälineistä, jotka viljelijällä on oltava käytössä; välineiden on oltava oikeassa suhteessa asianomaisiin kastel- taviin aloihin ja niiden on mahdollistettava riittävä veden saanti kasvin tavanomaisen kehityksen varmistamiseksi koko kasvukauden ajaksi; c) huomioon otettava kastelukausi. 2. Edellä 1 kohdan säännöksiä ei sovelleta silloin kun kastelu liittyy perinteisesti viljelylohkoihin, jolloin ne voidaan erottaa ja luetella, kuten on laita esimerkiksi Espanjan ”regadío” -tuotantoalueella. 2 JAKSO P i n t a - a l o j e n y l i t y k s e t 10 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 1 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi nurmisäilörehulla tarkoitetaan pääasiassa nurmi- siemenillä kylvettyä viljelyalaa, jonka sato korjataan vähintään kerran vuodessa tuoreena sen säilömiseksi suljetussa tilassa anaerobisella käymisellä. Nurmisäilörehuun sovelletaan tämän asetuksen sään- 2. nöksiä lukuun ottamatta 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua kukintaa koskevaa edellytystä. Nurmisäilörehun pinta-alatukeen ovat oikeutettuja niiden 3. jäsenvaltioiden tuottajat, joissa säädetään erityisestä nurmisäilö- rehualasta liitteen VI mukaisesti. (1) EYVL L 391, 31. 12. 1992, s. 36. (2) EYVL 125, 11. 7. 1966, s. 2309/66. 1. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun alueellisen perusalan mahdollisen ylityksen toteami- seksi jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon toisaalta liitteessä VI vahvistettu alueellinen perusala ja toisaalta niiden alojen summa, joista on kunkin kasvin osalta jätetty pinta-alatukihakemuksia mukaan lukien velvoitekesan- nointihakemukset. Vapaaehtoista sovelletaan muuhun kuin kasteltuun alaan, muuhun kuin maissin alaan ja/tai muuhun kuin nurmisäiliörehun alaan. kesannointia 2. Määritettäessä niiden alojen kokonaismäärää, joista on jätetty tukihakemuksia, ei oteta huomioon hakemuksia eikä tarkastuksissa on jotka hallinnollisissa hakemusten osia, havaittu selvästi perusteettomiksi. Hakemuksista otetaan tarvittaessa huomioon ne todelliset alat, jotka on määritetty asetuksen (ETY) N:o 3887/92 6 artiklan soveltamiseksi paikan päällä tehdyissä tarkastuksissa. 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/49 Niiden pinta-alojen summaan, joiden osalta on jätetty 3. hakemukset ja jota on mukautettu 2 kohdan mukaisesti, lisä- tään asetuksen (EY) N:o 1251/1999 mukaiset peltokasvien kylvöalat, joita käytetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/ 1999 (1) mukaisen hakemuksen perusteena. a) jaettava kansallinen perusala; b) jäsenvaltioiden perusteet, joiden mukaan osaperusalat jaetaan; c) osaperusalat (lukumäärä, nimitys ja pinta-ala), Ylityksen määrä 4. kaavion mukaisesti. vahvistetaan liitteessä VII esitetyn d) yksityiskohtaiset säännöt niiden toimenpiteiden keskittämi- sestä, joita sovelletaan ylityksissä. 11 artikla 1. Pinta-alatuen lisäkorvaukseen oikeutetun durumvehnän taatun enimmäispinta-alan ylittymisen toteamiseksi jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon toisaalta III vahvistettu, asetuksen (EY) N:o 1251/1999 liitteessä mahdollisesti alueiden välille jaettu taattu enimmäispinta-ala ja toisaalta niiden pinta-alojen yhteismäärä, joille haetaan durum- vehnän pinta-alatuen lisäkorvausta, mukautettuna tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja tarvittaessa vähennettynä asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 4 kohdan soveltamisen seurauksena. 3 JAKSO V i i t e s a d o n y l i t y s 14 artikla Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 3 artiklan 7 kohdan soveltami- jäsenvaltioiden on toimitettava tämän asetuksen 26 seksi artiklan mukaisesti luettelot tukihakemuksista ja niihin liitty- vistä tiedoista. Tätä varten viitesadot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä VIII. Edellä 1 kohdan säännöksiä sovelletaan asetuksen (EY) 2. N:o 1251/1999 liitteessä IV vahvistettuun durumvehnän erityistukeen oikeutetun taatun enimmäispinta-alan mahdol- lisen ylityksen toteamiseen. 15 artikla 12 artikla Jos todetaan 10 ja 11 artiklassa tarkoitettu pinta-alan 1. ylitys, jäsenvaltion on määriteltävä viimeistään meneillä olevan markkinointivuoden 31 päivänä lokakuuta lopullinen ylityksen määrä pyöristettynä kahteen desimaaliin. Näin saatua lopullista määrää käytetään tukikelpoisen 2. alan suhteellisen vähennyksen laskemiseen: a) pinta-alatuen osalta asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti; b) lisäkorvauksen ja durumvehnän erityistuen osalta asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisen jälkeen. 13 artikla Tietyn markkinointivuoden tukihakemusten keskisadon laske- miseksi menetellään seuraavasti: a) viljelyalat otetaan huomioon sen jälkeen, kun niihin on sovellettu tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua suhteellista vähennystä; b) öljykasvien, joiden tuki perustuu markkinointivuosina 2000/2001 ja 2001/2002 öljykasvien historialliseen alueel- liseen satoon, alat otetaan huomioon alueen viljan keski- sadon perusteella; c) rehualoiksi naudan- ja lampaanliha-alan palkkioita varten ilmoitetut peltokasvien pinta-alat otetaan huomioon alueen kastelemattoman viljan keskisadon perusteella. 16 artikla Komissio tekee asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen joka vuosi ennen 31 päivää toukokuuta tämän asetuksen 14 ja 15 artiklassa tarkoitettuja tietoja koskevan vertailututkimuksen ja vahvistaa tarvittavat korjauskertoimet. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 6 kohdan soveltami- seksi jäsenvaltioiden on määriteltävä seuraavat tekijät ja ilmoi- tettava niistä komissiolle viimeistään sen markkinointivuoden 15 päivänä syyskuuta, jolta pinta-alatukea haetaan: (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 21. 17 artikla Edellä 16 artiklassa tarkoitettuja kertoimia sovelletaan kaikkiin jäsenvaltion tai kyseessä olevaa perusalaa vastaavan alueen pinta-alatukiin lukuun ottamatta pinta-alatuen lisäkorvausta ja durumvehnän erityistukea. L 280/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 III LUKU Kesannointi 18 artikla ’Kesannoinnilla’ tarkoitetaan sellaisen alan poistamista viljely- käytöstä, joka on edellisenä vuonna: a) viljelty sadonkorjuutarkoituksessa tai b) kesannoitu asetuksen (ETY) N:o 1765/92 tai asetuksen (EY) N:o 1251/1999 mukaisesti taikka c) poistettu peltokasvien tuotannosta tai metsitetty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92 (1) tai neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/92 (2) soveltamiseksi taikka neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (3) 22, 23, 24 ja 31 artiklan soveltamiseksi. 19 artikla Tämän luvun mukaisesti kesannoitujen alojen yhtäjak- 1. soisen alan on oltava vähintään 0,3 hehtaaria ja leveyden vähintään 20 metriä. Jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon: a) pienempiä aloja, jos kyseessä ovat yhtenäiset lohkot, jotka on pysyvästi rajattu esimerkiksi muureilla, pensasaidoilla tai vesiuomilla; b) yhtenäiset alle 20 metrin levyiset lohkot alueilla, joilla tämänkokoisia lohkoja on perinteisesti ollut; c) vähintään 10 metrin levyiset lohkot, jotka sijaitsevat pysy- vien vesiuomien ja järvien varrella edellyttäen, että niitä on erityisesti varmistaa ympäristönsuojelullisten tavoitteiden täyttyminen. valvotaan tavalla, tarkoituksena jonka 2. Kesannoitujen alojen on oltava poistettuina tuotannosta viimeistään 15 päivänä tammikuuta alkavan ja aikaisintaan 31 Jäsenvaltioiden on päivänä elokuuta päättyvän kauden ajan. kuitenkin vahvistettava edellytykset, joilla tuottajille voidaan antaa lupa aloittaa kylväminen seuraavan vuoden sadonkor- juuta varten 15 päivästä heinäkuuta, sekä edellytykset, jotka on täytettävä luvan saamiseksi laiduntamiselle 15 päivästä heinä- kuuta jäsenvaltioissa, joissa siirtolaiduntaminen on perinteistä. 3. Kesannoituja aloja ei saa käyttää muuhun kuin asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun maataloustuotantoon eikä niitä saa ottaa peltokasviviljelyn kanssa ristiriidassa olevaan hyötykäyttöön. 4. Jäsenvaltioiden on sovellettava kesannoitujen alojen erityistilannetta vastaavia aiheellisia toimenpiteitä niiden yllä- pidon ja ympäristönsuojelun varmistamiseksi. Nämä toimenpi- teet voivat koskea myös kasvustoa; tässä tapauksessa näillä toimenpiteillä on varmistettava, että kasvustoa ei ole tarkoitettu siementen tuottamiseen ja että sitä ei voida käyttää missään tapauksessa maataloustarkoituksiin ennen 31 päivää elokuuta satoa, tuottamaan kaupan pidettäväksi eikä seuraavan vuoden 15 päivään tammikuuta asti. tarkoitettua (1) EYVL L 215, 30. 7. 1992, s. 85. (2) EYVL L 215, 30. 7. 1992, s. 96. (3) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 80. Edellä 3 ja 4 kohdan säännöksiä ei sovelleta asetuksen 5. (EY) N:o 1257/1999 22, 23, 24 ja 31 artiklan mukaisesti kesannoituihin tai metsitettyihin aloihin, jotka luetaan velvoite- kesannoksi paitsi, jos niiden ei katsota täyttävän näissä artik- loissa vaadittuja ympäristöllisiä tai metsittämistä koskevia vaati- muksia. 20 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 artiklan 6 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat myöntää tukea kesannoiduille maille enintään viisi markkinointivuotta kestäväksi monivuotis- kaudeksi. 2. Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 4 kohdan soveltamista ja asetuksen (EY) N:o 1251/1999 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun perusmäärän myöhempiä korotuksia tuottajat, jotka sitoutuvat kesannoimaan samat lohkot 1 kohdassa tarkoitetuksi ajaksi, saavat tältä ajalta perus- määrän ja sitoutumisajankohtana voimassa olleen aluejako- suunnitelman sadon perusteella laskettua pinta-alatukea. 3. Jos tuottaja pinta-alatukea koskevassa hakemuksessaan luopuu tarkoituksellisesti sitoumuksestaan ennen 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymistä, hänen on palautettava 5 prosenttia edeltävänä markkinointivuonna maksetusta pinta- alatuesta sitoumuksestaan poistettujen alojen osalta kerrottuna vuosien määrällä, joiden osalta hän ei täytä alkuperäistä sitou- mustaan. Edellä 2 kohdassa säädetyn järjestelmän valinnut tuottaja luopua sitoumuksestaan ilman 3 kohdassa tarkoitettua 4. voi seuraamusta: a) jos hän päättää kesannoida tai metsittää kyseiset pinta-alat asetuksen (EY) N:o 1257/1999 22, 23, 24 ja 31 artiklassa säädetyn järjestelmän mukaisesti; b) jäsenvaltion sallimissa erikoistapauksissa, joista aiheutuu tuottajan tahdosta riippumaton tilan rakenteen muutos, kuten tilojen yhdistäminen. 5. Jos sitoumuksen aikana tilan rakennemuutoksen vuoksi tämän artiklan mukaisesti viljelykäytöstä poistettu ala ylittää prosentuaalisen rajoituksen, jonka jäsenvaltiot ovat vahvista- neet asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti aikana, jolloin tuottaja teki sitoumuksen, kohteena olevat pinta-alat mukautetaan noudattamaan mainittua rajoi- tusta. 21 artikla Jos ilmoitettu kesantoala on pienempi kuin kyseiseksi 1. markkinointivuodeksi velvoitekesannoinnin vahvistettu prosenttimääriä vastaava ala, velvoitekesannoinnin alaisten peltokasvien tuottajien pinta-alatukeen oikeutettu pinta-ala lasketaan ilmoitetun kesannon perusteella ja suhteessa eri viljel- miin, mukaan lukien nurmisäilörehu. Pinta-alaa ei voida kuiten- kaan alentaa pienempään alaan kuin asetuksen (EY) N:o 1251/ 1999 6 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuun 92 viljatonnin tuotantoon tarvittavaan alaan. 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/51 Edellä 1 kohdassa tarkoitettu viljantuotanto lasketaan 2. pinta-alatuen laskemisessa käytetyn sadon perusteella. Jos jäsen- valtio on valinnut käyttävänsä historiallista öljykasvien alueel- lista satoa, tämä kerrotaan 1,95:llä. 22 artikla Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti korotetaan Portugalin velvoitekesannoinnin pinta-alatukea osalta liitteessä IX säädetyillä määrillä. Nämä määrät rahoite- taan asetuksen (ETY) N:o 3653/90 5 artiklan mukaisesti. 23 artikla 1. Asetuksessa (ETY) N:o 3887/92 tarkoitettu hakemus pinta-alatuesta eritellään alueittain asetuksen (EY) N:o 1251/ 1999 3 artiklan mukaisesti. Jokaista tiettyä tuotantoaluetta koskevaa pinta-alatukiha- joka vastaa hehtaarien 2. kemusta kohti on tehtävä kesannointi-ilmoitus, viljeltyjen vähintään määrää. tuotantoalueella samalla Edellä 2 kohdasta voidaan poiketa jäsenvaltion vahvista- 3. mien objektiivisten perusteiden perusteella. 4. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, pinta-alatukiha- kemusta vastaava velvoitekesanto voidaan toteuttaa kokonaan tai osittain: a) Espanjassa tilan sijaitessa niin kutsutulla ”secano” tai ”regadío” -tuotantoalueella; b) toisella tuotantoalueella että kesannoitavat pinta-alat sijaitsevat viljeltyjen alojen viereisillä tuotanto- alueilla. edellyttäen, 5. Edellä 3 ja 4 kohtaa sovellettaessa kesannoitavaa alaa on mukautettava kyseisten alueiden kesantokorvauksien määritte- lyssä käytettyjen satojen eron huomioon ottamiseksi. Tämän kohdan soveltaminen ei saa kuitenkaan johtaa velvoiteke- sannon hehtaarimäärän alittumiseen. IV OSASTO Erityiset säännökset 24 artikla Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1251/1999 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat siirtää kylvön määrä- päivää viimeistään kesäkuun 15 päivään liitteessä X tarkoite- tuilla viljelmillä ja kyseisten jäsenvaltioiden määrittämillä, mainitussa liitteessä täsmennetyillä erityisillä alueilla. Jos kylvöpäivän siirto koskee kaikkia peltokasveja, jäsenvaltiot voivat myös jättöpäivää kyseessä olevien alueiden tuottajien osalta viimeistään 15 päivään kesäkuuta tai kylvön määräpäivään, jos se on aikai- semmin. pinta-alatukihakemusten siirtää 25 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 1251/1999 10 artiklan 7 kohdassa säädetty enimmäismäärä lasketaan ottaen huomioon kansal- linen viitepinta-ala, tukeen oikeutetun maan kokonaispinta-ala ja tavoite välttää kylvömäärää, joka johtaisi öljykasvien vilje- lystä myönnettävien erityisten pinta-alatukien kohtuuttomaan alentamiseen. 2. Enimmäismäärä ja sen laskemisessa käytettävät perusteet on ilmoitettava komissiolle viipymättä ja viimeistään sitä mark- kinointivuotta edeltävän markkinointivuoden 31 päivänä heinäkuuta, jolta pinta-alatukea haetaan. 3. Määrittääkseen tuottajan oikeuden pinta-alatukeen toimi- valtaisen viranomaisen on selvitettävä, onko tuottajan tukiha- kemus vahvistettujen määrien mukainen. Maa-alue, jolle tuot- taja hakee öljykasvien viljelystä myönnettävää erityistä pinta- alatukea ja joka ylittää kyseisen enimmäismäärän, jätetään hakemuksen ulkopuolelle. Tapauksissa, 4. joissa maa-alueen jättäminen hakemuksen ulkopuolelle 3 kohdan mukaisesti johtaisi siihen, että tuottajan kesannoidut alat ylittävät asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kyseisessä jäsenvaltiossa sovel- lettavan enimmäismäärän, niitä kesannoituja aloja, joille tuot- taja on hakenut pinta-alatukea, on vähennettävä vahvistettuun rajaan saakka. 5. Maa-aluetta, joka on jätetty tuottajan pinta-alatukea koskevan hakemuksen ulkopuolelle 3 ja 4 kohdan mukaisesti, ei oteta huomioon sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1251/ 1999 2 artiklan 4 ja 6 kohtaa. V LUKU Loppusäännökset 26 artikla Ilmoitukset 1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle liitteessä XI esitetyissä taulukoissa luetellut tiedot niissä esitetyssä vakioi- dussa muodossa tuotantoalueittain, perusaloittain ja koko maan tasolla seuraavan aikataulun mukaisesti: a) kuluvan markkinointivuoden syyskuuta jotka on saatu ottamalla huomioon jo päivään 15 mennessä: tiedot, tehdyt tarkastukset ja tarkistukset; b) viimeistään seuraavan lokakuun 31 päivänä: lopulliset jotka vastaavat 12 artiklassa tarkoitetun lopullisen tiedot, ylityksen määrän laskemisessa käytettyjä tietoja; ja c) viimeistään seuraavan helmikuun 15 päivänä: tiedot todelli- sesti maksetuista pinta-aloista, sen jälkeen kun niistä on tehty vähennykset asetuksen (ETY) N:o 3887/92 9 artiklassa tarkoitettujen pinta-ala vähennysten perusteella. L 280/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 Jos todetaan 10 ja 11 artiklassa tarkoitettu pinta-alan 2. ylitys, jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä ja viimeistään meneillä olevan markkinointivuoden 31 päivänä lokakuuta lopullinen ylityksen määrä. Perusalan ylityksen määrän perustana olevat tiedot ilmoitetaan liitteen VII kaavion mukaisesti. 3. Jos ylityksen määrä jaetaan asetuksen (EY) N:o 1251/ 1999 2 artiklan 6 kohdan ja 5 artiklan kolmannen alakohdan mukaisesti, jäsenvaltion on ilmoitettava tästä jakamisesta komissiolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta. 27 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän asetuksen soveltamiseksi ilmoitettava niistä komissiolle tarvittavat kuukauden kuluessa niiden hyväksymisestä tai niiden muutta- misesta. toimenpiteet ja 28 artikla Kumotaan 1 päivästä heinäkuuta 2000 asetukset (ETY) N:o 2467/92, (ETY) N:o 2836/93, (EY) N:o 762/94, (EY) N:o 1098/ 94, (EY) N:o 1237/95, (EY) N:o 658/96 ja (EY) N:o 1577/98. Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen. 29 artikla Tämä asetus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Sitä sovelletaan tiettyjen peltokasvien viljelijöiden tukeen mark- kinointivuonna 2000/2001 ja sitä seuraavina markkinointivuo- sina. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/53 LIITE I (2 artiklan 1 kohta) MÄÄRITELMÄT 1. Pysyvät laitumet Maa, jota ei vuoroviljellä ja jota käytetään pysyvästi (viiden vuoden ajan tai pidempään) ruohontuotantoon (viljelty tai luonnon heinänurmi). 2. Pysyvät viljelykset Muut viljelykset kuin pysyvät laitumet, joita ei vuoroviljellä ja joihin maata käytetään viiden vuoden ajan tai pidempään ja joista saadaan toistuvia satoja, monivuotisia viljelykasveja lukuun ottamatta. 3. Monivuotiset viljelykasvit CN-koodi 0709 10 00 Artisokat 0709 20 00 Parsat ex 0709 90 90 Raparperi 0810 20 0810 30 0810 40 Vadelmat, karhunvatukat, mulperinmarjat, loganinmarjat Musta-, valko-, ja punaherukat sekä karviaiset Karpalot, puolukat, mustikat ja muut Vaccinium-suvun hedelmät: 4. Rakenneuudistusohjelma Viranomaisten määräämä maatilan rakenteen ja/tai tukikelpoisen pinta-alan muutos. L 280/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 LIITE II (4 artiklan 5 kohta) SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT AURINGONKUKKALAJIKKEET Agripro 3450 Agrosur Interstate (IS)8004 Kelisur Dahlgren D-131 (Toma) Royal Hybrid 381 Dahlgren D-151 Dahlgren D-171 Dahlgren D-181 Dahlgren 954 Dahlgren D-1950 Dahlgren D-1998 Diset Hagen Seed SG 9011 Hagen Seed SG 9054 Hagen Seed SG 9211 Royal Hybrid 2141 Royal Hybrid 3801 Royal Hybrid 3831 Royal Hybrid 4381 RRC 995 RRC 2211 RRC 2232 RRC 4211 SIGCO 826 SIGCO 828 SIGCO 829 SIGCO 830 SIGCO 954 SIGCO 964 SIGCO 974 SIGCO 995 Toma Triumph 660C Triumph 505C+ Triumph 520C Triumph 515C USDA Hybrid 924 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/55 LIITE III (5 artikla) LUPIINIEN KARVAUDEN MÄÄRITTÄMINEN Tehdään 200 siemenen näytteelle kustakin enintään 20 tonnin erästä otetusta 1 kilogramman määrästä. Koe rajoittuu näytteessä olevien karvaiden siementen laadulliseen toteamiseen. Tasalaatuisuuden raja on enintään 1 karvas siemen sataa siementä kohti. Von Sengbuschin (1942), Ivanovin ja Smirnovan (1932) ja Eggebrechtin (1949) siementen leikkausmenetelmää sovelletaan testausmenetelmänä. Kuivat tai turvotetut siemenet halkaistaan poikittain. Siementen puolikkaat upotetaan siivilässä 10 sekunniksi jodiliuokseen, ja niitä huuhdellaan sen jälkeen vedellä 5 sekuntia. Karvaissa siemenissä leikkauspinta muuttuu ruskeaksi, mutta vähän alkaloideja sisältävissä siemenissä se pysyy keltaisena. Jodiliuoksen valmistamiseksi liuotetaan 14 grammaa kaliumjodidia mahdollisimman pieneen vesimäärään, lisätään 10 grammaa jodia ja laimennetaan liuos vedellä 1 000 cm3:iin. Liuoksen annetaan seistä viikon ajan ennen käyttöä. Sitä on säilytettävä savulasipulloissa. Tätä emoliuosta laimennetaan ennen käyttöä suhteessa 1:3—1:5. L 280/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 LIITE IV (6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta) ITÄVALLAN ALUEET, JOTKA OVAT OIKEUTETTUJA DURUMVEHNÄN LISÄKORVAUKSEEN Pannonia: 1. Gebiete der Bezirksbauernkammern 2046 Atzenbrugg 2054 Baden 2062 Bruck/Leitha 2089 Ebreichsdorf 2101 Gänserndorf 2241 Hollabrunn 2275 Kirchberg/Wagram 2305 Korneuburg 2321 Laa/Thaya 2330 Langenlois 2364 Marchfeld 2399 Mistelbach 2402 Mödling 2470 Poysdorf 2500 Ravelsbach 2518 Retz 2551 Schwechat 2585 Tulln 2623 Wr. Neustadt 2631 Wolkersdorf 2658 Zistersdorf 2. Gebiete der Bezirksreferate 3018 Neusiedl/See 3026 Eisenstadt 3034 Mattersburg 3042 Oberpullendorf 3. Gebiete der Landwirtschaftskammer 1007 Wien 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/57 LIITE V (6 artiklan 3 kohta) ALUEET, JOTKA OVAT OIKEUTETTUJA DURUMVEHNÄN ERITYISTUKEEN SAKSA: Kreise und Kreisfreie Städte: Baden-Württemberg: Stadt Stuttgart, Ludwigsburg, Rems-Murr-Kreis, Stadt Heilbronn, Heilbronn, Hohenlohekreis, Main-Tauber-Kreis, Stadt Karlsruhe, Karlsruhe, Stadt Baden-Baden, Rastatt, Stadt Heidelberg, Stadt Mannheim, Rhein-Neckar-Kreis, Stadt Pforzheim, Enzkreis, Ortenaukreis. Baijeri: Stadt Ingolstadt, Dachau, Eichstätt, Freising, Fürstenfeldbrück, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen a. d. Ilm, Kelheim, Stadt Ansbach, Ansbach, Neustadt-Bad Windsheim, Stadt Aschaffenburg, Aschaffenburg, Bad Kissingen, Rhön-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Main-Spessart, Stadt Schweinfurt, Schweinfurt, Stadt Würzburg, Würzburg. Rheinland-Pfalz: Ahrweiler, Stadt Koblenz, Mayen-Koblenz, Bad Kreuznach, Rhein-Lahn-Kreis, Westerwald-Kreis, Bernkastel-Wittlich, Bitburg-Prüm, Daun, Trier-Saarburg, Stadt Trier, Stadt Frankenthal, Landau i. d. P. , Ludwigshafen, Mainz, Neustadt/Weinstr. , Speyer, Worms, Alzey-Worms, Bad Dürkheim, Donnersbergkreis, Germersheim, Südl, Weinstraße, Ludwigshafen, Mainz- Bingen. Hessen: Stadt Frankfurt/Main, Wiesbaden, Bergstraße, Stadt Darmstadt, Darmstadt-Dieburg, Groß-Gerau, Hochtaunuskreis, Main- Kinzig-Kreis, Main-Taunus-Kreis, Stadt Offenbach, Offenbach, Rheingau-Taunus-Kreis, Wetteraukreis, Lahn-Dill-Kreis, Limburg-Weilburg. Saarland: Stadt Saarbrücken, Merzig-Wadern, Neunkirchen, Saarlouis, Sankt Wendel. Sachsen: Mittweida, Muldentalkreis. Sachsen-Anhalt: Bernburg, Köthen, Burgenlandkreis, Mansfelder Land, Merseburg-Querfurt, Saalkreis, Sangerhausen, Aschersleben- Straßfurt, Halberstadt, Jerichower Land, Quedlinburg, Schönebeck. Thüringen: Unstrut-Hainich-Kreis, Kyffhäuserkreis, Gotha, Sömmerda, Hildburghausen, Stadt Weimar, Weimarer Land, Altenburger Land, Stadt Erfurt. ESPANJA Comarcas Agrícolas Almazán (SO), Bajo Aragón (TE), Campiña (GU), Campo de Gómara (SO), Centro (AB), El Cerrato (P), Hoya de Huesca (HU), La Montaña (A), Las Vegas (M), Logrosán (CC), Monegros (HU), Noroeste (MU), Requena-Utiel (V), Rioja Baja (LO), Segría (L), Sierra Rioja Baja (LO), Sur (VA), Suroeste y Valle de Guadalentín (MU), Trujillo (CC), Urgel (L), Valle de Ayora (V). RANSKA Departementit Aisne, Aube, Charente, Charente-Maritime, Cher, Deux-Sèvres, Essonne, Eure, Eure-et-Loire, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et- Cher, Loiret, Lot-et-Garonne, Maine-et-Loire, Marne, Nièvre, Orne, Sarthe, Seine-et-Marne, Vendée, Vienne, Yonne, Yvelines. ITALIA Province Alessandria, Bologna, Brescia, Cremona, Ferrara, Forli, Gorizia, Lodi, Mantova, Milano, Modena, Padova, Parma, Pavia, Piacenza, Pordenone, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini, Rovigo, Torino, Treviso, Udine, Venezia, Vercelli, Verona, Vicenza. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Englanti. L 280/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 LIITE VI (8 artikla) PERUSALAT Alue Kaikki peltokasvit Joista maissi Joista nurmisäilörehu (1 000 ha) BELGIA Yhteensä I vyöhyke TANSKA SAKSA Schleswig-Holstein Hampuri Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Hessen Baden-Württemberg Baijeri Saarland Berliini Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thüringen KREIKKA I vyöhyke II vyöhyke ESPANJA Regadío Secano RANSKA Yhteensä Maissin perusala Kasteltu perusala IRLANTI ITALIA 478,6 2 018,0 97,0 10 155,6 (3) 540,3 (3) 505,6 5,1 1 424,4 1,8 948,3 368,4 461,2 735,4 1 775,9 36,5 2,9 888,5 967,9 598,8 880,7 554,2 1 396,3 95,4 1 371,1 7 848,6 122,1 418,2 218,0 4,1 403,4 13 526,0 1 209,7 (2) 345,5 5 801,2 613,8 (2) 0,2 1 200,0 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/59 Alue Kaikki peltokasvit Joista maissi Joista nurmisäilörehu (1 000 ha) LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA PORTUGALI Açores Madeira — Regadío — muut Continental — Regadío — muut SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Englanti Skotlanti Pohjois-Irlanti Wales 42,8 436,5 1 203,0 9,7 0,31 0,30 293,4 718,0 1 591,0 1 737,0 3 794,6 551,6 52,9 61,4 (1) Sokerimaissia lukuun ottamatta. (2) Mukaan lukien 284 000 ha kasteltua maissia. (3) Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 6 kohtaa. 208,3 0,29 221,4 33,2 (1) 1,2 (1) 200,0 130,0 L 280/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 LIITE VII (10 artiklan 4 kohta). /. /. VAHVISTETUN PERUSALAN YLITYKSEN LASKEMINEN Tuote: Kaikki peltokasvit Kasteltu Ei kasteltu Maissi Muut peltokasvit kuin maissi Nurmisäilörehu Jäsenvaltio: Perusala: Kesannon osuus: Tosiasiallisesti todettu pinta-ala asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 artiklan 7 kohdan mukaiset pientuottajat muut tuottajat Vilja Öljykasvit Valkuaiskasvit Muu kuin kuitupellava Nurmisäilörehu Vapaaehtoinen kesannointi Yhteensä = 1 + 2 + 3 + 4 + 5 + 6 Vilja Öljykasvit Valkuaiskasvit Muu kuin kuitupellava Nurmisäilörehu Viljelykset yhteensä = 8 + 9 + 10 + 11 + 12 Vapaaehtoinen kesannointi Velvoitekesannointi Kokonaiskesanto = 14 + 15 Yhteensä (viljelykset ja kesanto) = 13 + 16 rehualat (nauta-lammas) Kyseiset tuotteet yhteensä Yhteensä, kaikki hakemukset = 7 + 17 + 18 PERUSALA Toisen mahdollisen perusalan määrä Sovellettava perusala = 20 + 21 Ylitys tai alitus Ylitys prosentteina = (19/22 – 1) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha ha % 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/61 LIITE VIII (14 artiklan toinen kohta) ASETUKSEN (EY) N:o 1251/1999 3 ARTIKLAN 7 KOHDASSA TARKOITETUT VIITESADOT Belgia Tanska Saksa — Schleswig-Holstein — Hampuri — Niedersachsen — Bremen — Nordrhein-Westfalen — Hessen — Rheinland-Pfalz — Baden-Württemberg — Baijeri — Saarland — Berliini — Brandenburg — Mecklenburg-Vorpommern — Sachsen — Sachsen-Anhalt — Thüringen Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Itävalta Ruotsi Suomi 6,24 5,22 5,66 (1) 6,81 6,01 5,33 5,34 5,81 5,50 4,78 5,48 5,94 4,38 4,52 4,54 5,45 6,23 6,14 6,13 3,39 2,9 6,02 6,08 3,9 4,26 6,66 2,90 5,83 5,27 4,02 2,82 (1) Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 6 kohtaaa. L 280/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 LIITE IX (22 artikla) KESANNOINNISTA MAKSETTAVA LISÄTUKI PORTUGALISSA (euroa) Markkinointivuosi 2000/2001 2001/2002 2002/2003 Täydentävä lisätuki 9,64 6,57 3,41 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/63 LIITE X (24 artiklan ensimmäinen kohta) Viimeinen kylvöpäivä 15 kesäkuuta: Kasvi Jäsenvaltio Alueet Kaikki kasvit Suomi Ruotsi Sokerimaissi Kaikki jäsenvaltiot Koko alue Koko alue Koko alue L 280/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 LIITE XI (26 artiklan 1 kohta) KOMISSIOLLE ILMOITETTAVAT TIEDOT Tiedot esitetään sarjana seuraavan mallin mukaan laadittuja taulukoita: — ensimmäisessä taulukossa vahvistetaan tiedot asetuksen (EY) N:o 1251/1999 3 artiklasa tarkoitettujen tuotantoalu- eiden tasolla, — toisessa taulukkoryhmässä vahvistetaan tiedot tämän asetuksen liitteessä VI tarkoitettujen perusalojen tasolla, — yhtenäisessä taulukossa esitetään yhteenveto tiedoista jäsenvaltioittain. Tauluikot toimitetaan sekä painettuna että tiedostomuodossa. Kaavat pinta-aloille: 5 = 1 + 2 + 3 + 4 10 = 7 + 8 + 9 14 = 15 + 16 19 = 5 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 18 Huomautuksia: Kussakin taulukossa on nimitettävä kyseinen alue. Sato on asetuksen (EY) N:o 1251/1999 mukaisen pinta-alatuen laskemiseen käytettävä sato. Kasteltu ja kastelematon erotetaan toisistaan ainoastaan, (d) = (e) + (f) (j) = (k) + (l) jos on kyse yhdistetyistä alueista. Siinä tapauksessa: Rivi 1 koskee ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1251/1999 5 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuun lisätukeen oikeutettua durumvehnää. Rivi 2 koskee ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1251/1999 5 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettuun lisätukeen oikeutettua durumvehnää. Rivi 17 koskee ainoastaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999 22, 23, 24 ja 31 artiklan mukaisia kesannoituja tai jotka luokitellaan kesannoiduiksi peltokasviviljelyalueiksi asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 metsitettyjä veljelyaloja, artiklan 8 kohdan mukaisesti. Rivi 18 koskee ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja alueita. Tiedot on toimitettava myös niiden tuottajien osalta, jotka eivät hae hehtaaritukea tiettyjä peltokasveja koskevan tukijärjestelmän mukaisesti (asetus (EY) N:o 1251/1999). Nämä tiedot on annettava sarakkeissa ”m” ha ”n” otsakkeella ja ne koskevat pääasiassa naudan- ja lampaanlihapalkkioita varten rehupinta-aloiksi ilmoitettuja peltokasveja. ”Muut”, Rivi 21 koskee ainoastaan sellaisten kasvien viljelyyn käytettävää kesantoa, joita voidaan käyttää muuhun kuin elintarvike- tuotantoon ja joista ei makseta korvausta komission asetuksen (EY) N:o 1251/1999 6 artiklan 3 kohdan soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti (esim. sokerijuurikas, maa-artisokka, juurisikuri). 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/65 ) n ( ) m ( ) l ( ) k ( ) j ( ) i ( ) h ( ) g ( ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( t u u M n e t s u m e k a H = ä r ä ä m s i a n o k o k a l a - a t n i P ) a i r a a t h e h ( o t a S / a i n n o t ( ) a i r a a t h e h ä s n e e t h Y ä s n e e t h Y u t l e t s a k a i n n o t 2 9 (cid:2) s u m e k a H a i n n o t 2 9 > s u m e k a H = ä r ä ä m s i a n o k o k n e t s u m e k a H = ä r ä ä m s i a n o k o k n e t s u m e k a H a l a - a t n i P ) a i r a a t h e h ( i e u t l e t s a k o t a S ) a i r a a t h e h / a i n n o t ( ä s n e e t h Y u t l e t s a k i e u t l e t s a k ä s n e e t h Y u t l e t s a k a l a - a t n i P ) a i r a a t h e h ( i e u t l e t s a k ä s n e e t h Y u t l e t s a k i e u t l e t s a k ä s n e e t h Y o t a S ) a i r a a t h e h / a i n n o t ( : o N i v s a K A T S I O D E I T O K K U L U A T. : m v P. : i m n i n e e u A l 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 ) a t h o k n e n i ä m m i s n e n a l k i t r a ) a t h o k s ä j l e n n a l k i t r a 5 ( 5 ( ä n h e v m u r u D ä n h e v m u r u D ) a l a s u r e p u t t e a j ( i s s i a M a u h e r ö i l i ä s a t s o j ä s n e e t h y t a j l i V t a j l i v t u u M ä s n e e t h y t i v s a k s i a u k l a V ä s n e e t h y t i v s a k y j l Ö a k k u k n o g n i r u A a j i o S i s p a R 5 n a l k i t r a 6 ( o t n a s e k i n e n o t h e a a p a v a t s o j ) a t h o k ä s n e e t h y a v a l l e p u t i u k i n u k u u M ) a l k i t r a 6 ( ä s n e e t h y o t n a s e K o t n a s e k e t i o v l e v a t s o j u h e r ö l i ä s i m r u N 7 1 n e n i a k u m n a d h o k 8 n a l k i t r a 6 a t s o j o t n a s e k n o t e u t 8 1 t ä m l e j l i v i v s a k o t l e p t u t e t i o m l i i a n o l a u h e R n e t r a v a t i o i k k l a p s a m m a l a j - a t u a n 9 1 0 2 1 2 ä s n e e t h Y a t e u t i e a t o j o t n a s e k d o o f - n o N


title: Regulamento (CE) n° 2245/1999 da Comissão, de 22 de Outubro de 1999, que altera o Regulamento (CE) n° 1663/95 que estabelece as regras de execução do Regulamento (CEE) n° 729/70 do Conselho no que respeita ao processo de apuramento das contas do FEOGA, secção Garantia

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
approval
closing of accounts
exchange of information
payment

formats: html pdf print

text: 23. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 273/5 REGULAMENTO (CE) N. o 2245/1999 DA COMISSÃO de 22 de Outubro de 1999 que altera o Regulamento (CE) n. o 1663/95 que estabelece as regras de execução do Regulamento (CEE) n. o 729/70 do Conselho no que respeita ao processo de apuramento das contas do FEOGA, secção Garantia A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, 2. O artigo 5. o é alterado do seguinte modo: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Ao n. o 1, é aditada a seguinte alínea: Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 729/70 do Conselho, de 21 de Abril de 1970, relativo ao financiamento da política agrícola comum (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1287/95 (2), e, nomeadamente, o n. o 6 do seu artigo 4. o e o n. o 3 do seu artigo 5. o, «f) Um resumo das recuperações pendentes, discriminadas por exercício de emissão da ordem de recuperação, e um resumo dos montantes reconhecidos como irrecuperá- veis, durante o exercício. ». Considerando o seguinte: 3. O artigo 8. o é alterado do seguinte modo: (1) (2) (3) (4) (5) De acordo com a experiência, é conveniente introduzir determinadas adaptações e precisões ao Regulamento (CE) n. o 1663/95 da Comissão (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 896/97 (4), nomeadamente no que diz respeito aos critérios de apro- vação relativos à execução dos pagamentos e às instru- ções relativas à necessidade de evitar conflitos de inte- resses nas funções dos responsáveis dos organismos pagadores; É conveniente incluir, nas contas anuais, informações sobre os montantes por recuperar pelos organismos pagadores; Não é oportuno, nem equitativo indicar a avaliação das despesas que a Comissão prevê excluir a título do n. o 2, alínea c), do artigo 5. o do Regulamento (CEE) n. o 729/70 na sequência das verificações, antes de o Estado-Membro ter tido a ocasião de invocar as suas respostas; A exclusão das despesas deve abranger todo o período envolvido pela não observância dos regulamentos comu- nitários; O Comité do Fundo Europeu de Orientação e de Garantia Agrícola emitiu um parecer favorável, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o O Regulamento (CE) n. o 1663/95 é alterado do seguinte modo: 1. No artigo 2. o, o n. o 3 passa a ter a seguinte redacção: «A forma e o conteúdo das informações contabilísticas refe- ridas no n. o 1 serão adoptadas segundo o procedimento previsto no artigo 13. o do Regulamento (CEE) n. o 729/70. ». (1) JO L 94 de 28. 4. 1970, p. 13. (2) JO L 125 de 8. 6. 1995, p. 1. (3) JO L 158 de 8. 7. 1995, p. 6. (4) JO L 128 de 21. 5. 1997, p. 8. O n. o 1 passa a ter a seguinte redacção: «1. Quando, na sequência de um inquérito, a Comissão considerar que uma despesa não foi efectuada de acordo com as regras comunitárias, comunicará ao Estado-Membro em causa os resultados das suas verificações e indicará as medidas correctivas a tomar para garantir a futura obser- vância dessas regras. Essa comunicação fará referência ao presente regulamento. O Estado-Membro deve responder num prazo de dois meses, podendo a Comissão alterar a sua posição em conformidade com a resposta. Em casos justificados, a Comissão pode conceder um prolongamento do prazo. Terminado o prazo de resposta, a Comissão convocará uma discussão bilateral, devendo ambas as partes tentar alcançar um acordo quanto às medidas a tomar e à avaliação da gravidade da infracção, bem como do prejuízo financeiro causado à Comunidade Europeia. Após essa discussão e passada qualquer data fixada pela Comissão, em consulta com o Estado-Membro, depois da discussão bilateral para a comunicação de informações suplementares, ou se o Estado- -Membro não aceitar a convocação num prazo fixado pela Comissão, esta, decorrido esse prazo, comunicará formal- mente as suas conclusões ao Estado-Membro, fazendo refe- rência à Decisão 94/442/CE da Comissão (*). Sem prejuízo do disposto no quarto parágrafo do presente número, dessa comunicação constará uma avaliação das despesas que se prevêem excluir a título do n. o 2, alínea c), do artigo 5. o do Regulamento (CEE) n. o 729/70. O Estado-Membro informará a Comissão, com a maior brevidade, das medidas de correcção que adoptar para asse- gurar o cumprimento das regras comunitárias, assim como da data efectiva da sua entrada em vigor. Se for caso disso, a Comissão adoptará uma ou mais decisões em aplicação do n. o 2, alínea c), do artigo 5. o do Regulamento (CEE) n. o 729/70, no sentido de excluir, até à data de execução das medidas de correcção, as despesas implicadas pela não observância das regras comunitárias. (*) JO L 182 de 16. 7. 1994, p. 45. ». L 273/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 10. 1999 4. O anexo é alterado do seguinte modo: b) Ao ponto 5 é aditado o seguinte texto: a) É inserido um novo ponto 4a: «4a. Apenas em relação às medidas co-financiadas, com o acordo prévio da Comissão e desde que deva ser efectuado um número elevado de paga- mentos de pequena importância, a função de pagamento aos requerentes da ajuda pode ser delegada a outros organismos. Um acordo escrito entre o organismo pagador e esse organismo deverá especificar a natureza da informação e dos documentos comprovativos a submeter ao orga- nismo pagador, assim como o prazo em que fornecidos; deverão, pelo menos, devem ser permitir que o organismo pagador cumpra os critérios de aprovação e respeite os prazos especi- ficados para a apresentação das contas mensais e anuais. O organismo pagador mantém-se respon- sável pela boa gestão dos fundos em causa e pela actualização dos documentos contabilísticos. Os agentes mandatados do organismo pagador, do organismo de certificação e da Comunidade Euro- peia todos os comprovativos detidos pelo organismo acima refe- rido e o direito de realizar verificações junto dos requerentes de ajuda. ». terão o direito de examinar «A subunidade administrativa encarregada da execução dos pagamentos, ou uma unidade encarregada da supervisão daquela, deve manter na sua posse os docu- mentos que atestem as ordens de pagamento dos pedidos de execução dos controlos administrativos e físicos prescritos. As infor- mações e os atestados podem ser apresentados sob uma forma sintética equivalente à descrita no ponto 4iv) do presente anexo, podendo sê-lo em suporte informático. »; assim como a ajuda, c) No ponto 6, alínea ii), é acrescentada a seguinte frase ao segundo parágrafo: «Devem existir medidas apropriadas para afastar o risco de conflito de interesses, quando pessoas que detenham uma posição de responsabilidade ou ocupem um posto sensível no âmbito da verificação, das ordens de pagamento ou do pagamento de pedidos imputados ao fundo desempenharem outras funções fora do organismo pagador. ». Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no sétimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comuni- dades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 22 de Outubro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-22 ta’ Ottubru 1999 li temenda d-Deċiżjoni 85/377/KEE li tistabilixxi tipoloġija Komunitarja għal ażjendi agrikoli (notifikata taħt id-dokument numru K(1999) 3414)

eurovoc_concepts:
agricultural holding
agricultural statistics
agricultural structure
economic survey
farm accountancy data network
policy on agricultural structures

text: 22 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 27 31999D0725 L 291/28 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 13. 11. 1999 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI tat-22 ta’ Ottubru 1999 li temenda d-Deċiżjoni 85/377/KEE li tistabilixxi tipoloġija Komunitarja għal ażjendi agrikoli (notifikata taħt id-dokument numru K(1999) 3414) (1999/725/KE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, li kkunsidrat Wara Ewropea, it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill Nru 79/65/KEE tal-15 ta’ Ġunju 1965 li jistabbilixxi ‘network’ għall-kollezzjoni ta’ data tal-konteġġi dwar id-dħul u l-operazzjoni tan-negozju ta’ azjendi agrikoli fil-Komunità Ekonomika Ewropea (1), kif l- aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 1256/97 (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 4 tiegħu, Billi: (1) (2) Id-Deċiżjoni tas-7 ta’ tal-Kummissjoni 85/377/KEE Ġunju 1985 li tistabbilixxi tipoloġija Komunitarja għal ażjendi agrikoli (3), kif l-aħħar emendata bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 96/393/KE(4), hija l-bażi għall-klassifi- kazzjoni ta’ azjendi agrikoli skond id-daqs ekonomiku u t-tip ta’ biedja kemm fl-istħarriġ ta’ l-istruttura tar-razzett kemm taħt in-network tad-data tal-konteġġi tal-biedja (NDKB); billi t-tipoloġija Komunitarja hija wkoll il-bażi għall-kalkolazzjoni tad-daqs ta’ l-unitajiet Ewropej (UED) u għall-limiti wżati biex jiddelimitaw il-qasam ta’ l- osservazzjoni u għat-tfassil tal-pjan għall-għażla ta’ l- azjendi bi dħul inkluż jew li għandhom jiġu nklużi fin- NDKB; tal-qasam ta’ ir-riżultati ta’ l-istħarriġ ta’ l-istruttura tal-biedja, kklassi- fikati mill-UED u mit-tip ta’ biedja jservu bħala l-bażi għad-definizzjoni tan- NDKB, li jservu bħala bażi għall-għażla u l-ippeżar tal- kampjun tal-biedja tan-NDKB; billi l-għażla ta’ l-azjendi bir-dħul għall-qasam ta’ osservazzjoni għandha tkun l-objettivi ta’ kull wieħed rappresentattiva f’termini ta’ mill-analiżi ppjanati; l-osservazzjoni (3) (4) (5) (6) emendat tal-Kunsill mid-Deċiżjoni (KEE) Nru 571/88)5), kif l- Ir-Regolament aħħar tal-Kumissjoni 98/377/KE(6), ġie estiż sabiex jipprovdi għal serje ta’ stħarriġ dwar l-istruttura ta’ azjendi agrikoli mill-1998 sa l-2007 u jelenka il-karatteristiċi li għandhom jiġu mistħarrġa; l-istruttura u l-kontenut tal-lista tal-karatteristiċi ta’ l- istħarriġ għall-istħarriġ bażiku Komunitarju ta’ l-1999/ 2000 ġew emendati, sabiex il-karatteristiċi fil-lista l-ġdida jvarjaw minn dawk rekordjati fl-istħarriġ preċedenti u huwa għalhekk meħtieġ li d-Deċiżjoni 85/37/KEE tiġi adattata għall-listi tal-karatteristiċi ta’ l-istħarriġ preskritti bir-Regolament (KEE) Nru 571/88; tal-klassijiet modifikazzjoni ekonomiku ta’ azjendi applikati fit-tipoloġija Komunitarja hija adattata sabiex turi l-iżvilupp fl-istruttura ta’ l-agrikoltura fi ħdan il-Komunità; tad-daqs li għalihom tipprovdi din id-Deċiżjoni huma tal-Kumitat Komunitarju għan- tal-Biedja u tal-Kumitat il-miżuri skond l-opinjonijiet network tad-data tal-konteġġi Permanenti għall-istatistika agrikola, ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: L-Artikolu 1 L-Annessi II u III li jinsabu mad-Deċiżjoni 85/377/KEE huma emendati kif ġej: 03/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 23 1. Annex II: (a) l-intestatura tat-Taqsima Ċ, is-Sezzjoni I, hija sostitwita bit-test li ġej: “Kodiċi li jirraggruppaw diversi karatteristiċi inklużi fl- istħarriġ ta’ l-istruttura tal-biedja ta’ l-1999/2000”;; (b) fit-taqsima Ċ, is-Sezzjoni II, it-tabella tal-korrispondenza hija sostitwita bit-tabella fl-Anness I li jinsab ma’ din id- Deċiżjoni. 2. Annex III: It-Taqsima Ċ hija sostitwita bit-test fl-Anness II li jinsab ma’ din id-Deċiżjoni. L-Artikolu 2 Din id-Deċiżjoni hija ndirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fit-22 ta’ Ottubru 1999. Għall-Kummissjoni Pedro SOLBES MIRA Membru tal-Kummissjoni 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 27 II. II. Korrispondenza bejn l-intestaturi ta' l-istħarriġ ta' struttura u d-dħul tal-biedja tan-network tad-data tal- konteġġi tal-biedja (NDKB) L-ANNESS I Intestaturi ekwivalenti għall-applikazzjoni ta' SGM Stħarriġ bażiku Komunitarju 1999/2000 (Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 98/377/KE) Dħul tal-biedja tan-NKDB (Ir-Regolament tal-Kumissjoni (KEE) Nru 2237/77 (1), kif l-aħħar emendat mir-Regolament (KEE) Nru 2940/93 (2)) I. 1. L-UĊUH D01 Qamħ komuni u qamħ bi żbul li ma jinqalax 120. Qamħ komuni u qamħ bi żbul li ma jinqalax D02 Qamħ tad-durum 121. Qamħ tad-durum D03 Sikrana D04 Xgħir D05 Ħafur 122. Sikrana (inkluż il-maħlut) 123. Xgħir 124. Ħafu + + 125. Taħlit ta' ċereali tas-sajf D06 Żerriegħa tal-qamħirrum 126. Żerriegħa tal-qamħirrum (inkluża żerriegħa tal- qamħirrum niedja) D07 Ross D08 Ċereali oħrajn D09 Agumi għall-produzzjoni taż-żerriegħa (inkluż żrieragħ u taħlit ta' ċereali u agumi), 127. Ross 128. Ċereali oħrajn 129. Agumi niexfa Li minnhom: – – – – – – 329. Agumi niexfa għall-għalf imkabbra bħala wiċċ wieħed: Piżelli, fażola ħadra, ġulbiena, lupini ħelwin 330. Uċuh oħrajn ta' D09ċ: Piżelli, uċuh puri biex jinħasdu niexfa għall-għalf D09d Fażola ħadra, uċuh puri biex jinħasdu niexfa għall-għalf: – – – – – – D10 Patata (inkluża patata bikrija u patata taż- żerriegħa) 130. Patata (inkluża patata bikrija u żerriegħa) D11 Pitravi (bl-esklużjoni taż-żerriegħa) 131. Pitravi (bl-esklużjoni taż-żerriegħa) D12 D13 Egħruq għall-għalf u brassicas(bl-esklużjoni taż- żerriegħa) 144. Egħruq għall-għalf u brassicas(bl-esklużjoni taż- żerriegħa) Pjanti industrijali (inkluża ż-żerriegħa għal pjanti erbaċi taż-żerriegħa taż-żejt; bl-esklużjoni ta' żerriegħa għall-pjanti tal-fibri, ħops, tabakk u pjanti oħra industrijali) – – – Li minnhom: (a) tabakk b) (b). ħops 134. Tabakk 133. Ħops 03/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 25 Intestaturi ekwivalenti għall-applikazzjoni ta' SGM Stħarriġ bażiku Komunitarju 1999/2000 (Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 98/377/KE) Dħul tal-biedja tan-NKDB (Ir-Regolament tal-Kumissjoni (KEE) Nru 2237/77 (1), kif l-aħħar emendat mir-Regolament (KEE) Nru 2940/93 (2)) qoton (ċ) (d) pjanti oħrajn taż-żerriegħa taż-żejt jew pjanti tal-fibri u pjanti industrijali oħrajn: (i) pjanti taż-żerriegħa taż-żejt jew pjanti tal- 347. Qoton 132. Uċuh erbaċi taż-żerriegħa taż-żejt fibri (total) li minnhom: – ir-rapa u r-rapa tan-neweb – il-ġirasol – is-soja – – – (ii) pjanti aromatiċi, pjanti mediċinali u kulinari 331. Rapa 332. Ġirasol 333. Soja 334. 345. Oħrajn Kondimenti ta' pjanti mediċinali, aromatiċi u spajsis inklużi t-te, il-kafe u ċ-ċikwejratal-kafe (iii) pjanti industrijali oħrajn 346. (Zokkor tal-kannamieli + + 348. Pjanti industrijali oħrajn) D14 Ħaxix frisk, bettiegħ, frawli: mkabbar barra jew taħt kopertura ta' protezzjoni baxxa (mhux aċċessibbli) – – – Li minnhom: għalqa miftuħa D14a D14b imkabbra f'ġonna għas-suq 136. 137. Ħaxix frisk ta' l-għelieqi, bettiegħ u frawli ta' l- iskala ta' l-egħlieqi mkabbra fil-beraħ Ħaxix frisk, bettiegħ, frawli, mkabbra f'ġonna tas- swieq fil-beraħ D15 D16 D17 Ħaxix frisk, bettiegħ, frawli: taħt kopertura tal- ħġieġ jew oħra ta' protezzjoni (aċċessibbli) 138. Ħaxix frisk, bettiegħ u frawli taħt protezzjoni Fjuri u pjanti ornamentali (esklużi l-mixtla): ta' barra jew taħt kopertura baxxa ta' protezzjoni (mhux aċċessibbli) Fjuri u pjanti ornamentali (bl-esklużjoni tal- mixtli): taħt il-ħġieġ jew taħt kopertura ta' protezzjoni oħra (aċċessibbli) 140. Fjuri u pjanti ornamentali mkabbra fil-beraħ (bl- esklużjoni tal-mixtla) 141. Fjuri u pjanti ornamentali mkabbra għall-kenn D18 Pjanti għall-għalf (a) ħaxix temporanju 147. Ħaxix temporanju (b) oħrajn 145. Pjanti oħrajn għall-għalf Li minnhom: (i) qamħirrum aħdar sillaġġ) (ii) pjanti tal-legumi – – – – – – (qamħirrum għas- 326. Qamħirrum għall-għalf – – – 327. 328. Code en erreur: 8eVereali tas-sillaġġ oħrajn Pjanti għall-għalf oħrajn D19 Żerriegħa tar-raba' għall-ħsad u żerriegħa żgħira (bl-esklużjoni taċ-ċereali, l-ħaxix niexef, il-patata u l-pjanti taż-żerriegħa taż-żejt) 142. Żerriegħa tal-ħaxix + + 143. Żerriegħa oħra 26 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 27 Intestaturi ekwivalenti għall-applikazzjoni ta' SGM Stħarriġ bażiku Komunitarju 1999/2000 (Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 98/377/KE) D20 Uċuh tar-raba' oħrajn għall-ħsad Dħul tal-biedja tan-NKDB (Ir-Regolament tal-Kumissjoni (KEE) Nru 2237/77 (1), kif l-aħħar emendat mir-Regolament (KEE) Nru 2940/93 (2)) 148. Użuh għall-ħsad oħrajn mhux inklużi fl-intestaturi 120 sa 147 + + 149. Raba' lest għaż-żriegħ mikri lill-oħrajn, inkluż raba' magħmul disponibbli għall-impjegati bħala benefiċċju mod ieħor D21 Raba' mhux miżrugħ mingħajr ebda sussidji 146. Raba' mhux miżrugħ — - Kodiċi 0: Raba' mhux miżrugħ (mingħajr “raba' mwarrab”) D22 Raba' mwarrab mhux miżrugħ suġġett għal skemi ta' inċentivi b'ebda użu ekonomiku 146. — - Kodiċi 5: raba' mhux miżrugħ, b'possibilita- tal- (skond ir-Regolament jiet ta' rotazzjoni Kunsill Nru 797/85/KEE) + — - Kodiċi 8: żona mwarrba obbligatoja u mhux koltivata (skond ir-Regolament tal-Kunsill Nru 1765/92/KEE_ F01 Marġ permanenti u mergħat: Marġ u mergħa, esklużi r-regħi ħorox 150. Mergħat u marġ permanenti F02 Marġ permanenti u mergħat: Regħi ħorox 151. Regħu aħrax G01 Pjantazzjonijiet tal-frott u l-koċċ 152. Ġonna tal-frott u tal-koċċ (a) frott frisk u speċi tal-koċċ ta' żoni ta' klima 349. Frott tal-pome medja + + 350. Frott ta' l-għadma + + 352. Frott żgħir u koċċ (b) frott u speċji subtropikali (ċ) lewż tal-koċċ ta' żoni ta' klima 353. Frott tropikali u subtropikali 351. Lewż G02 Pjantazzjonijiet taċ-ċitru 153. Ġonna tal-frott taċ-ċitru G03 Pjantazzjonijiet taż-żebbuġ (a) li normalment jipproduċu żebbuġ għall-ikel (b) li normalment jipproduċu żebbuġ għall- produzzjoni taż-żejt 154. 281. 282. Ortijiet taż-żebbuġ Żebbuġ għall-ikel Żebbuġ għall-produzzjoni taż-żejt + + 283. Żejt taż-żebbuġa G04 Dwieli 155. Dwieli Li minnhom normalment jipproduċu: (a) nbid ta' kwalità 286. Għeneb għal inbid ta' kwalità + + 289. Inbid ta' kwalità 03/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 27 Intestaturi ekwivalenti għall-applikazzjoni ta' SGM Stħarriġ bażiku Komunitarju 1999/2000 (Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 98/377/KE) (b) bejjed oħrajn Dħul tal-biedja tan-NKDB (Ir-Regolament tal-Kumissjoni (KEE) Nru 2237/77 (1), kif l-aħħar emendat mir-Regolament (KEE) Nru 2940/93 (2)) 287. Għeneb għall-inbid tal-mejda u nbid minbarra nbid ta' kwalità + + 288. Prodotti mixxellanji tad-dwieli: most ta' l-egħneb, sugu, brandy,ħall u prodotti oħrajn fuq ir-razzett + + 290. Inbid tal-mejda u nbid minbarra inbid ta' kwalità (ċ) għeneb għall-ikel 285. Għeneb għall-ikel (d) Żbib G05 Mixtli 291. Żbib 157. Mixtli G06 Uċuh permanenti oħrajn 158. Uċuh permanenti oħrajn G07 Uċuh permanenti taħt il-ħġieġ 156. Uċuh permanenti mkabbra għall-kenn I01 Uċuh sekondarji suċċessivi (bl-esklużjoni ta' uċuh tas-suq/tal-ġonna u ta' uċuh taħt il-ħġieġ) li minnhom: Il-Kultura tal-Kodiċi “3” jew “7” (a) ċereali mhux għall-għalf (D01 sa D08) (b) Ħaxix niexef mhux għall-għalf (D09) (ċ) Pjanti taż-żerriegħa taż-żejt mhux għall- għalf (D13(d)(i)) (d) Uċuh sekondarji suċċessivi oħrajn I02 Faqqiegħ E Ġonna tal-kċejjen 139. Faqqiegħ – – – II. II. BHEJJEM J01 Equidae 22. Equidae (l-etajiet kollha) J02 Annimali bovini, taħt sena (a) rġiel (b) nisa 23. + 24. Għoġġiela għas-simna + Bhejjem oħrajn ta' inqas minn sena – – – – – – J03 J04 Annimali bovini rġiel, ta' iktar minn sena iżda taħt sentejn 25. Bhejjem irġiel, ta' iktar minn sena iżda taħt sentejn Annimali bovini nisa, ta' iktar minn sena iżda taħt sentejn 26. Bhejjem nisa, ta' iktar minn sena iżda taħt sentejn J05 Annimali bovini rġiel, ta' sentejn u iktar 27. Bhejjem irġiel, ta' sentejn jew iktar 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 27 Intestaturi ekwivalenti għall-applikazzjoni ta' SGM Stħarriġ bażiku Komunitarju 1999/2000 (Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 98/377/KE) Dħul tal-biedja tan-NKDB (Ir-Regolament tal-Kumissjoni (KEE) Nru 2237/77 (1), kif l-aħħar emendat mir-Regolament (KEE) Nru 2940/93 (2)) J06 Erħiet, ta' sentejn u iktar J07 Baqar tal-ħalib J08 Baqar oħrajn J09 J10 J11 J12 J13 J14 J15 J16 J17 J18 Nagħaġ (l-etajiet kollha) (a) nisa għat-tammir (b) nagħaġ oħrajn Mogħoż (l-etajiet kollha) (a) nisa għat-tgħammir (b) mogħoż oħrajn Majjali żgħar li għandhom piż ħaj taħt l-20 kilogramma Majjali nisa għat-tagħammir li jiżnu 50 kilo- gramma u iktar Majjali oħrajn Flieles Tiġieġ li jbidu Tjur oħrajn (papri, dundjani, wiżż, fawran) Fniek, nisa għat-tgħammir Naħal (1) ĠU L 263, tas-17. 10. 1977, pġ. 1. (2) ĠU L 265, tas-26. 10. 1993, p. 26. 28. + 29. 30. + 31. 32. 40. 41. -38. -39. 43. 44. 45. + 46. 47. 48. 49. 34. 33. Erħiet għat-trobbija + Erħiet għas-simna Baqar tal-ħalib + Baqar tal-ħalib cull Baqar oħrajn 1. Annimali bovini nisa, (inklużi dawk ta' jinżammu esklussivament għall-produzzjoni u għall-għoġġiela inqas minn sentejn) li kellhom iż-żgħar li jew prinċiplament 2. Baqar għax-xogħol 3. Baqar cull – – – -40. Nagħaġ nisa (ta' sena jew iktar) -4. Nagħaġ oħrajn – – – Nisa għat-tgħammir Mogħoż oħrajn Majjali żgħar inqas minn 20 kilogramma piż ħaj Majjali nisa għat-tgħammir ta' 50 kilogramma jew iktar Majjali għas-simna + Majjali oħrajn Tiġieġ għall-ikel Tiġieġ li jbidu Tjur oħrajn Fniek, nisa għat-tgħammir Naħal 03/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 29 L-ANNESS II “Ċ. KLASSIJIET TA’ DAQS EKONOMIKU TA’ AZJENDI L-azjendi huma kklassifikati skond il-klassijiet tad-daqs, li l-limiti tagħhom huma stipulati hawn taħt. Klassijiet Limiti f'UED I II III IV V VI VII VIII IX X Inqas minn 2 UED Minn 2 sa inqas minn 4 UED Minn 4 sa inqas minn 6 UED Minn 6 sa inqas minn 8 UED Minn 8 sa inqas minn 12 UED Minn 12 sa inqas minn 16 UED Minn 16 sa inqas minn 40 UED Minn 40 sa inqas min 100 UED Minn 100 UED sa inqas minn 250 UED Ugwali għal jew iktar minn 250 UED Ir-regoli preskritti għall-applikazzjoni fil-qasam tan-network tad-data tal-konteġġi tal-biedja u l-istħarriġ Komunitarju ta’ azjendi agrikolu jistgħu jipprovdu li l-klassijiet tad-daqs III u IV, V u VI, u IX u X hawn fuq jiġu miġbura flimkien. L-Istati Membri li, fl-implimentazzjoni ta’ l-Artikolu 4(1) tar-Regolament tal-Kunsill Nru 79/65/KEE, jiffissaw għatba ta’ daqs ekonomiku ta’ azjenda għall-qasam ta’ l-istħarriġ tan-network tad-data tal-konteġġi tal-biedja li ma jikkoinċidiex mal- limiti tal-klassijiet tad-daqs kif muri fuq, għandhom jissubdividu dawn f’sub-klassijiet, li l-limiti tagħhom jikkorrispondu għall-għatbiet ffissati. ”


title: Odločba Komisije z dne 22. oktobra 1999 o spremembi Odločbe 85/377/EGS o določitvi tipologije Skupnosti za kmetijska gospodarstva (notificirano pod dokumentarno številko K(1999) 3414)

text: 22 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 31999D0725 L 291/28 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 13. 11. 1999 ODLOČBA KOMISIJE z dne 22. oktobra 1999 o spremembi Odločbe 85/377/EGS o določitvi tipologije Skupnosti za kmetijska gospodarstva (notificirano pod dokumentarno številko K(1999) 3414) (1999/725/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 79/65/EGS z dne 15. junija 1965 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski gospodarski skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1256/97 (2) in zlasti člena 4 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) Odločba Komisije 85/377/EGS z dne 7. junija 1985 o tipologije Skupnosti za kmetijska gospodar- določitvi stva (3), kakor je nazadnje spremenjena z Odločbo Komi- sije 96/393/ES (4), predstavlja podlago za razvrščanje kmetijskih gospodarstev po ekonomski velikosti in tipu kmetovanja pri strukturnih popisih kmetijskih gospodar- stev in v mreži računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev (FADN); ker je tipologija Skupnosti tudi osnova za izračun evropskih enot ekonomske velikosti (EEV) in pragov, uporabljenih pri omejitvi področja opazovanja in pri pripravljanju načrta za izbor poroče- valskih kmetijskih gospodarstev, ki so ali bodo vključena v FADN. Rezultati strukturnih popisov kmetijskih gospodarstev, razvrščenih po EEV in tipu kmetovanja, služijo kot podlaga za določanje področja opazovanja FADN, ki služi kot podlaga za izbor in tehtanje FADN vzorca; ker mora biti izbor poročevalskih kmetijskih gospodarstev za področje opazovanja reprezentativen v smislu ciljev vsake načrtovane analize. (3) (4) (5) (6) Uredba Sveta (EGS) št. 571/88 (5), kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 98/377/ES (6), je bila razširjena, da predvidi za serijo strukturnih popisov kmetijskih gospodarstev od 1998 do 2007 in naredi seznam značilnosti, ki jih je treba raziskati. Struktura in vsebina seznama raziskovanih značilnosti za osnovno raziskavo Skupnosti za leto 1999/2000 sta bili spremenjeni, tako da se značilnosti iz novega seznama zabeleženih na predhodnem razlikujejo od tistih, seznamu, prilagoditi Odločbo 85/377/EGS seznamu raziskovanih značilnosti, dolo- čenim z Uredbo (EGS) št. 571/88. treba zato in je Sprememba razredov ekonomske velikosti kmetijskih gospodarstev, ki se uporablja v tipologiji Skupnosti je ustrezna, da se prikaže razvoj v strukturi kmetijstva v Skupnosti. Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjema Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev in Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO Člen 1 (1) UL L 109, 23. 6. 1965, str. 1859. (2) UL L 174, 2. 7. 1997, str. 7. (3) UL L 220, 17. 8. 1985, str. 1. (4) UL L 163, 2. 7. 1996, str. 45. Prilogi II in III Odločbe 85/377/EGS se spremenita: (5) UL L 56, 2. 3. 1988, str. 1. (6) UL L 168, 13. 6. 1998, str. 29. 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 23 1. Priloga II: (a) poglavje oddelka I dela C se nadomesti z naslednjim besedilom: „Šifre, ki prerazvrščajo več značilnosti, vključenih v strukturni popis letih 1999/2000“; kmetijskih gospodarstev v Ta odločba je naslovljena na vse države članice. Člen 2 V Bruslju, 22. oktobra 1999 (b) v oddelku II dela C se tabela nadomesti z ustrezno tabelo iz Priloge I k tej odločbi. 2. Priloga III: Del C se nadomesti z besedilom v Prilogi II k tej odločbi. Za Komisijo Pedro SOLBES MIRA Član Komisije 24 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 „II. Ustreznost med poglavji iz strukturnih popisov in poročil iz mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev (FADN) PRILOGA I Ekvivalentna poglavja za uporabo standardiziranega pokritja Osnovni popis Skupnosti v letih 1999/2000 (Odločba Komisije 98/377/ES) Poročila FADN (Uredba Komisije (EGS) št. 2237/77 (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2940/93 (2)) I. I. Poljščine D01 Navadna pšenica in pira 120. Navadna pšenica in pira DO2 Trda pšenica 121. Trda pšenica DO3 Rž DO4 Ječmen DO5 Oves 122. Rž (vključno meslin) 123. Ječmen 124. Oves + + 125. Mešanice jarega žita D06 Koruza za zrnje 126. Koruza za zrnje (vključno vlažno zrnje) D07 Riž 127. Riž D08 Ostala žita 128. Ostala žita D09 Stročnice za zrnje (vključno semena in mešanice žit in stročnic), 129. Stročnice za zrnje Od katerih: – – – – – – 329. Stročnice za krmo gojene kot enkraten pridelek: grah, njivski fižol, grašica, sladka lupina 330. Ostali beljakovinski pridelki D09c Grah suh za krmo D09d Njivski fižol suh za krmo – – – – – – D10 Krompir (vključno zgodnji krompir in semenski krompir) 130. Krompir (vključno zgodnji krompir in seme) D11 Sladkorna pesa (razen semen) 131. Sladkorna pesa (razen semen) D12 D13 Krmne gomoljnice, korenovke in kapusnice (razen semen) 144. Krmne gomoljnice, korenovke in kapusnice (razen semen) Industrijske rastline (vključno semena za oljnice; razen semen za vlaknaste rastline, hmelj, tobak in druge industrijske rastline) – – – Od katerih: (a) tobak (b) hmelj 134. Tobak 133. Hmelj 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 25 Ekvivalentna poglavja za uporabo standardiziranega pokritja Osnovni popis Skupnosti v letih 1999/2000 (Odločba Komisije 98/377/ES) Poročila FADN (Uredba Komisije (EGS) št. 2237/77 (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2940/93 (2)) (c) bombaž 347. Bombaž (d) druge oljnice ali predivnice in druge indu- strijske rastline: (i) I oljnice ali predivnice (skupaj), 132. Oljnice od katerih: – ogrčica in oljna repica – sončnice – soja – – – 331. Oljna ogrščica 332. Sončnice 333. Soja 334. Drugo (ii) II dišavnice, zdravilne in kuhinjske 345. rastline Zdravilna zelišča, dišavnice in začimbe, vključno čaj, kava in cikorija za kavo (iii) III druge industrijske rastline 346. (Sladkorni trst + + 348. Druge industrijske rastline) D14 Sveža zelenjava, melone, jagode: gojene zunaj ali pod nizko zaščito, – – – od katerih: na prostem D14a D14b v vrtovih za prodajo 136. 137. Njivska sveža zelenjava, melone in jagode gojene na prostem Sveža zelenjava, melone in jagode, gojene na prostem v vrtovih za prodajo D15 Sveža zelenjava, melone, jagode; v rastlinjaku 138. Sveža zelenjava, melone in jagode gojene v zava- rovanem prostoru D16 Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic): gojene zunaj ali pod nizko zaščito D 17 Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic): v rastlinjakih 140. 141. Cvetje in okrasne rastline gojene na prostem (razen drevesnic) Cvetje in okrasne rastline gojene v zaščitenem prostoru D 18 Krmne rastline (a) enoletna trava 147. Enoletna trava (b) druge, 145. Druge krmne rastline od katerih: (i) (I) zelena koruza (koruza za silažo) 326. Koruza za krmo (ii) (II) stročnice – – – – – – – – – D19 Na njivah pridelano seme in sadike (razen žit, suhe zelenjave, krompirja in oljnic) 327. Druga žita za silažo 328. Druge krmne rastline 142. Seme trave + + 143. Ostalo seme 26 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 Ekvivalentna poglavja za uporabo standardiziranega pokritja Osnovni popis Skupnosti v letih 1999/2000 (Odločba Komisije 98/377/ES) Poročila FADN (Uredba Komisije (EGS) št. 2237/77 (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2940/93 (2)) D 20 Druge poljščine 148. Druge poljščine, ki niso zajete v rubrikah 120 do 147 + + 149. Zemljišča dana v najem ali uporabo D 21 Neobdelana zemlja brez subvencij 146. Neobdelana zemlja — Šifra 0: neobdelana zemlja (brez prahe) D 22 Neobdelana zemlja, ki spada v shemo stimulacij brez gospodarske koristi 146. — šifra 5: neobdelana zemlja z možnostmi kolo- št. skladu z Uredbo Sveta barjenja (v 797/85/EGS) + — šifra 8: območje obvezne prahe in neobdelano (v skladu z Uredbo Sveta št. 1765/92/EGS) F01 Trajni pašniki in travniki: pašniki in travniki, razen pašnikov slabe kakovosti 150 Travniki in trajni pašniki F02 Trajni pašniki in travniki: pašniki slabe kakovosti 151. Pašniki slabe kakovosti G01 Nasadi sadja in jagodičja 152. Sadovnjaki in nasadi jagodičja (a) sveže sadje in jagodičje zmernih klimatskih 349. Pečkato sadje pasov + + 350. Koščičasto sadje + + 352. Majhno sadje in jagodičje (b) sadje in jagodičje subtropskih klimatskih 353. Tropsko in subtropsko sadje pasov (c) lupinarji 351. Lupinarji G02 Nasadi citrusov 153. Nasadi citrusov G03 Nasadi oljk 154. Nasadi oljk (a) običajno za pridelavo namiznih oljk 281. Namizne oljke (b) običajno za pridelavo oljk za proizvodnjo 282. Oljke za proizvodnjo olja olja GO4 Vinogradi, kjer se običajno pridela: (a) kakovostno vino + + 283. Oljčno olje 155. Vinogradi 286. Grozdje za kakovostna vina + + 289. Kakovostno vino 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 27 Ekvivalentna poglavja za uporabo standardiziranega pokritja Osnovni popis Skupnosti v letih 1999/2000 (Odločba Komisije 98/377/ES) Poročila FADN (Uredba Komisije (EGS) št. 2237/77 (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2940/93 (2)) (b) druga vina 287. Grozdje za namizna in podobna vina + + 288. Različni proizvodi iz grozdja: grozdni mošt, sok, brandi, kis in drugi pridelani na kmetijskem gospodarstvu + + 290. Namizna in podobna vina (c) namizno grozdje 285. Namizno grozdje (d) rozine 291. Rozine G05 Drevesnice 157. Drevesnice G06 Drugi trajni nasadi 158. Drugi trajni nasadi G07 Tajni nasadi v rastlinjaku 156. Tajni nasadi v zaščitenem prostoru tržnega Kulture šifre ‚3' ali ‚7' I01 Naknadni pridelki (razen pridelkov vrtnarstva in pridelkov iz rastlinjakov), od katerih: (a) nekrmna žita (D01 do D08) (b) nekrmna suha zelenjava (D09) (c) nekrmne oljnice (D13 (d)(i)) (d) drugi naknadni pridelki I02 Gobe E Vrt za zelenjavo 139. Gobe – – – II. ŽIVINA J01 Konji 22. Konji (vseh starosti) J02 Mlado govedo do enega leta 23. Teleta za pitanje + + 24. Drugo govedo do enega leta (a) moško govedo (b) žensko govedo – – – – – – J03 Moško govedo od enega do dveh let 25. Moško govedo od enega do dveh let J04 Žensko govedo od enega do dveh let 26. Žensko govedo od enega do dveh let J05 Moško govedo, staro dve leti in več 27. Moško govedo, staro dve leti ali več 28 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 Ekvivalentna poglavja za uporabo standardiziranega pokritja Osnovni popis Skupnosti v letih 1999/2000 (Odločba Komisije 98/377/ES) Poročila FADN (Uredba Komisije (EGS) št. 2237/77 (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2940/93 (2)) J06 Telice, stare dve leti in več J07 Krave molznice J08 Druge krave J09 Ovce (vseh starosti) (a) plemenske ovce (b) druge ovce J10 Koze (vseh starosti) (b) plemenske koze (c) druge koze J11 J12 J13 J14 J15 J16 J17 J18 Pujski z živo težo pod 20 kilogramov Plemenske svinje, ki tehtajo nad 50 kilogramov Drugi prašiči Pitovni piščanci Kokoši nesnice Druga perutnina (race, purani, goske, pegatke) Kunci, plemenske samice Čebele (1) UL L 263, 17. 10. 1977, str. 1. (2) UL L 265, 26. 10. 1993, str. 26. “ 28. + 29. 30. + 31. 32. 40. 41. 38. 39. 43. 44. 45. + 46. 47. 48. 49. 34. 33. Plemenske telice + Telice za pitanje Krave molznice + Izločene krave molznice Druge krave 1. Žensko govedo, ki je telilo (vključno mlajše od dveh let), ki se ga redi izključno ali v glavnem za proizvodnjo + teleta 2. Krave za vleko 3. Izločena krave – – – Ovce (starejše od enega leta) Druge ovce – – – Plemenske samice Druge koze Pujski z manj kot 20 kilogramov žive teže Plemenske svinje, težke nad 50 kilogramov Prašiči za pitanje + Drugi prašiči Pitovni piščanci Kokoši nesnice Druga perutnina Kunci, plemenske samice Čebele 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 29 PRILOGA II „C. RAZREDI KMETIJSKIH GOSPODARSTEV PO EKONOMSKI VELIKOSTI Kmetijska gospodarstva so razvrščena po razredih velikosti, katerih meje so določene spodaj: Razred Meje v EEV I II III IV V VI VII VIII IX X manj kot 2 EEV od 2 EEV do manj kot 4 EEV od 4 EEV do manj kot 6 EEV od 6 EEV do manj kot 8 EEV od 8 EEV do manj kot 12 EEV od 12 EEV do manj kot 16 EEV od 16 EEV do manj kot 40 EEV od 40 EEV do manj kot 100 EEV od 100 EEV do manj kot 250 EEV enako ali več od 250 EEV Pravila, določena za uporabo na področju mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev in popisov Skup- nosti o kmetijskih gospodarstvih, lahko predvidijo, da se skupaj razvrstijo velikostni razredi III in IV, V in VI ter IX in X. Države članice, ki pri izvajanju člena 4 (1) Uredbe Komisije št. 79/65/EGS, postavijo prag ekonomske velikosti kmetij- skega gospodarstva za področje raziskave mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev, ki ne sovpada z mejami velikostnih razredov prikazanih zgoraj, morajo te razdeliti v podrazrede, katerih meje ustrezajo določenim pragom. “


title: Poziția comună a Consiliului din 22 octombrie 1999 privind sprijinirea forțelor democratice din Republica Federală Iugoslavia (RFI)

eurovoc_concepts:
EU aid
European Union
Yugoslavia
democratisation

formats: pdf print xhtml

text: 18/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 99 31999E0691 L 273/1 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 23. 10. 1999 POZIȚIA COMUNĂ A CONSILIULUI din 22 octombrie 1999 privind sprijinirea forțelor democratice din Republica Federală Iugoslavia (RFI) (1999/691/PESC) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, ADOPTĂ PREZENTA POZIȚIE COMUNĂ: având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană ș(cid:13)i, în special, articolul 15 al acestuia, întrucât: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) în concluziile sale din 19 iulie 1999, Consiliul a arătat că acordă o mare importanță dezvoltării de contacte cu toate forțele democratice din țară, inclusiv municipalitățile admi- nistrate stimulării democratizării în Republica Federală Iugoslavia; în mod democratic, în scopul Consiliul a convenit, de asemenea, că ar trebui căutate mijloacele de a îmbunătăți situația acestor forțe, inclusiv prin asigurarea furnizării de energie; Consiliul a insistat, de asemenea, asupra distincției care trebuie făcute între regimul de la Belgrad ș(cid:13)i populația Repu- blicii Federale Iugoslavia, distincție de care se va ține seama în deciziile privind sancțiunile; în concluziile sale din 13 septembrie 1999, Consiliul ș(cid:13)i-a reafirmat intenția de a sprijini în continuare schimbarea democratică în Republica Federală Iugoslavia ș(cid:13)i de a sus- ține poporul sârb ș(cid:13)i forțele democratice din țară în efortu- rile întreprinse pentru promovarea democratizării ș(cid:13)i con- struirea unei societăți civile; Consiliul a convenit că a venit momentul pentru a stabili contacte oficiale cu reprezentanții forțelor democratice din Republica Federală Iugoslavia; Consiliul a decis să invite reprezentanți ai partidelor de opoziție ș(cid:13)i ai societății civile din Serbia, precum ș(cid:13)i repre- zentanți ai guvernului din Muntenegru să participe la discuții în vederea susținerii eforturilor acestora pentru promovarea democratizării; Consiliul a convenit, de asemenea, să reevalueze activitățile actuale de sprijinire ș(cid:13)i să intensifice proiectele concrete ale Uniunii Europene în Serbia în sectoarele relevante, precum ș(cid:13)i sprijinul pentru mijloacele democratice de informare în masă; Consiliul s-a declarat ferm în favoarea lansării proiectului pilot propus de G-17 în cadrul inițiativei „Energie pentru democrație”, care prevede acordarea, pentru început, a unei asistențe energetice, sub formă de păcură pentru încălzire, oraș(cid:13)elor Nis ș(cid:13)i Pirot; proiectul ar putea fi extins ulterior la alte municipalități, Articolul 1 Pentru a stimula democratizarea în Republica Federală Iugoslavia, Uniunea Europeană va care susține demonstrează că sunt pe deplin ataș(cid:13)ate valorilor democratice. activ toate forțele Articolul 2 Sprijinul menționat la articolul 1 se referă în special la următoarele activități: — dezvoltarea dialogului susținători ai cu liderii democrației ș(cid:13)i cu liderii unor organizații civice, în special prin reuniuni organizate pe marginea Consiliului Afacerilor generale; locali, — instituirea unui proces comun care va servi drept cadru pen- tru o dezbatere reală pe marginea aspectelor politice ș(cid:13)i teh- nice; — sprijinirea lansării proiectului pilot propus de G-17 în cadrul inițiativei „energie pentru democrație” privind furnizarea de energie municipalităților sârbe; — intensificarea sprijinului pentru mijloacele democratice de informare în masă ș(cid:13)i în alte sectoare relevante. Articolul 3 Prezenta poziție comună produce efecte de la data adoptării sale. Articolul 4 Prezenta poziție comună se publică în Jurnalul Oficial. Adoptată Luxemburg, 22 octombrie 1999. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele S. MÖNKÄRE