title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1912/99 van Konstantinos HATZIDAKIS Constructiefouten bij de aanleg van de snelwegen die worden gefinancierd uit het tweede communautaire bestek voor Griekenland

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
product quality
road building

text: 29. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 27 E/175 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (11 november 1999) De Commissie zendt het geachte parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks een tabel met de gevraagde gegevens toe. (2000/C 27 E/217) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1890/99 van Pietro-Paolo Mennea (ELDR) aan de Commissie (14 oktober 1999) Betreft: Aanleg van dienstverleningsfaciliteiten bij het (cid:132)Castel del Monte(cid:148) De gemeenteraad van Andria (Bari) heeft een plan goedgekeurd voor de aanleg van dienstverlenings- faciliteiten, bestaande uit loketten voor de verkoop van toegangskaartjes, een bookshop, een restaurant, verschillende diensten en een parkeerterrein, die volgens dit plan vlak bij het achthoekige Castel del Monte zouden komen te liggen. Het kasteel is tussen 1240 en 1250 gebouwd door Frederik II van Zwaben en staat bekend als (cid:132)Castel del Monte(cid:148). Uit de naam van het monumentale cultuurgoed blijkt al dat het kasteel en de berg ØØn geheel vormen en de Unesco heeft het opgenomen op de prestigieuze lijst van erfgoederen van de mensheid. Het is duidelijk dat, als dit project in de huidige vorm zou worden gerealiseerd, dit veranderingen en onaanvaardbare schade zou toebrengen aan de historische en landschappelijke integriteit van de plaats. Het plan heeft steun ontvangen van de Europese Unie, omdat het onder de projecten valt die worden gefinancierd voor de ontwikkeling en de exploitatie van het toerisme in gebieden van doelstelling 1 (multiregionaal operationeel plan voor de Italiaanse Mezzogiorno (cid:129) MOP). Kan de Commissie mededelen of dit plan de voorgeschreven vergunningen heeft gekregen van de bevoegde instanties, met name de Sovrintendenza ai beni ambientali, architettonici e artistici (Inspectiedienst voor milieu, architectuur en kunst) te Bari en het Ministerie van Cultuurgoederen, Overweegt zij maatregelen te treffen om de communautaire financieringen te blokkeren, opdat de aanleg van dit project wordt opgeschort overeenkomstig de nationale en communautaire wetgeving inzake de bescherming van de cultuurgoederen? Kan zij derhalve de communautaire steun afhankelijk stellen van een diepgaande wijziging van het huidige project en van de verplaatsing van het dienstverleningscentrum met parkeerterrein in de richting van het dal, onder eerbiediging van het natuurlijke landschap aldaar en op zodanige wijze, dat de historische en artistieke schoonheid van het monument niet wordt aangetast? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (27 oktober 1999) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (2000/C 27 E/218) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1912/99 van Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) aan de Commissie (29 oktober 1999) Betreft: Constructiefouten bij de aanleg van de snelwegen die worden gefinancierd uit het tweede communautaire bestek voor Griekenland In haar antwoord op mijn eerdere vraag (P-3016/98) (1) erkende de Commissie het bestaan van om- vangrijke technische constructiefouten in de snelwegen die in Griekenland met middelen uit het tweede communautaire bestek worden aangelegd, en verzekerde zij dat zij de kwestie nauwlettend in het oog zou houden en zo nodig niet zou nalaten de wettelijke bepalingen in dit verband toe te passen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1902/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie. Programma Telematica (1994-1998).

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU research policy
eligibility criteria
telematics

formats: html pdf print

text: C 203 E/84 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/103) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1902/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (29 oktober 1999) Betreft: Programma Telematica (1994-1998) Kan de Commissie mededelen aan welke (openbare of particuliere) instituten, bedrijven, co(cid:246)peraties of personen steun is toegekend (en al dan niet reeds is uitgekeerd) in het kader van het programma Telematica (1994-1998), onderdeel van het vierde kaderprogramma voor onderzoek (budget van 898 miljoen ecu) en om welke bedragen het gaat. instellingen, Is nagegaan of deze bedragen daadwerkelijk zijn besteed en de acties resultaat hebben gehad? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (20 december 1999) De nettobijdrage aan de diverse typen organisaties die in het kader van het programma Telematicatoe- passingen (TAP) van 1994 tot 1998 werden gefinancierd, bedroeg 850 miljoen euro. Dit bedrag was als volgt verdeeld: grote ondernemingen 247 miljoen euro, ondernemingen uit het MKB 130 miljoen euro, universiteiten en instellingen voor hoger onderwijs 180 miljoen euro, onderzoeksorganisaties 120 miljoen euro, internationale organisaties 7 miljoen euro en overige 166 miljoen euro. Daarvan was op 1 oktober 1999 in totaal 605 miljoen euro uitbetaald. In totaal werden in het kader van het TAP ongeveer 800 projecten met ongeveer 8 000 projectdeelnemers gefinancierd. De Commissie kan in dit antwoord op een parlementaire vraag niet over al deze projecten of deelnemers bijzonderheden verschaffen, maar zij (DG INFSO) zal het geachte parlementslid graag ter wille zijn indien hij over een bepaald gebied of project specifieke informatie verlangt. Wat de doorlopende beoordeling van projecten en het programma betreft, wordt de tenuitvoerlegging op projectniveau door projectbegeleiders in het oog gehouden. Voorts zijn TAP-projecten onderworpen aan een jaarlijks terugkerende technische controle door externe deskundigen. Het TAP zelf wordt reeds sinds 1995 jaarlijks doorgelicht. Het verslag van de controle over 1999, dat tevens het nieuwe OTO-programma voor een gebruikersvriendelijke informatiemaatschappij omvat, moet tegen april 2000 beschikbaar zijn. In 1996 vond een onafhankelijke vijfjarenevaluatie (1991-1995) van het communautaire telematica-onder- zoek plaats. Een soortgelijke evaluatie van de afgelopen vijf jaar (1995-1999) is op dit moment gaande. in juli 2000 verwacht. Verder is op de website www. echo. lu/telematics Het verslag hiervan wordt informatie beschikbaar over activiteiten en succesvolle projecten in het kader van dit programma. (2000/C 203 E/104) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1905/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (29 oktober 1999) Betreft: Interreg II en Interreg II C (1994-1999) De totale bijdrage van de Structuurfondsen voor Italiº in het kader van het communautaire initiatief voor grensoverschrijdende samenwerking en energienetten Interreg II bedraagt 270 miljoen ecu voor de periode 1994-1999, terwijl de bijdrage voor het communautaire initiatief voor grensoverschrijdende samenwerking op het gebied van de ruimtelijke ordening Interreg II C 33 miljoen ecu bedraagt voor de periode 1995- 1999. Kan de Commissie mededelen aan welke (openbare of particuliere) instituten, bedrijven, co(cid:246)peraties of personen steun is toegekend (en al dan niet reeds is uitgekeerd) in het kader van Interreg II en Interreg II C en om welke bedragen het gaat. instellingen,


title: QUESTION ÉCRITE E-1886/99 posée par Alexander de Roo (Verts/ALE) à la Commission. Problèmes liés à la pêche commerciale.

eurovoc_concepts:
animal welfare
common fisheries policy
sea fish

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/81 RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (8 dØcembre 1999) L(cid:146)Øtude urbanistique de la ville de Rio n(cid:146)est pas cofinancØe au titre du cadre communautaire d(cid:146)appui pour la GrŁce pour la pØriode 1994-1999. Par ailleurs, la Commission ne dispose pas d(cid:146)informations sur la rØalisation Øventuelle d(cid:146)Øtudes de sismicitØ de la rØgion. (2000/C 203 E/099) QUESTION (cid:201)CRITE E-1885/99 posØe par Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Communication de la Commission (29 octobre 1999) La Commission a publiØ en juin 1999 la mise (cid:224) jour d(cid:146)une note «infopress» intitulØe «Quatre ans de Fonds structurels en Finlande 1995-1999». Or, cette note manque (cid:224) maints Øgards de prØcision et contient de nombreuses erreurs. De quelle fa(cid:231)on la Commission vØrifie-t-elle le contenu de ce type de notes et envisage-t-elle (cid:224) l(cid:146)avenir de produire des communications plus fiables? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (6 dØcembre 1999) L(cid:146)Honorable Parlementaire se plaint d(cid:146)inexactitudes dans les chiffres citØs dans «Infopress» et de comparai- sons trompeuses entre les budgets pour les pØriodes actuelle et nouvelle des fonds structurels en Finlande. La direction gØnØrale chargØe de la politique rØgionale publie des brochures «Infopress» sur les fonds structurels dans chaque (cid:201)tat membre assurant la prØsidence de l(cid:146)Union. Ces bochures sont con(cid:231)ues comme de petits guides destinØs au grand public. L(cid:146)erreur commise dans les chiffres citØs dans la brochure sur la Finlande (2 200 millions d(cid:146)euros pour les dØpenses approximatives des fonds structurels en Finlande au cours de la nouvelle pØriode, au lieu du chiffre correct qui est plus prŁs de 2 100 millions d(cid:146)euros Øtait essentiellement due (cid:224) une situation floue quant (cid:224) l(cid:146)attribution des initiatives communautaires, au moment de la rØdaction de la brochure. La Commission n(cid:146)accepte pas l(cid:146)affirmation selon laquelle les comparaisons Øtablies entre les pØriodes actuelle et nouvelle Øtaient trompeuses pour le grand public (cid:224) qui ces brochures sont destinØes. Tous les rŁglements, les dØcisions, les lignes directrices concernant les fonds structurels et leurs aspects financiers au cours de la nouvelle pØriode sont publiØs in extenso sur les sites Internet de la Commission. En 2000, aprŁs l(cid:146)adoption des programmes des fonds structurels, la Commission publiera des brochures plus dØtaillØes sur les diffØrents programmes. (2000/C 203 E/100) QUESTION (cid:201)CRITE E-1886/99 posØe par Alexander de Roo (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes liØs (cid:224) la pŒche commerciale (29 octobre 1999) La surpŒche et la nØcessitØ de prØserver des rØserves de pŒche qui vont en s(cid:146)amenuisant sont des problŁmes qui prØoccupent grandement l(cid:146)Union europØenne. Mais pratiquement personne ne semble se soucier du bien-Œtre des poissons qui sont capturØs, ni, en particulier, des mØthodes utilisØes pour les tuer. Or, des Øtudes scientifiques rØalisØes aux Pays-Bas et au Royaume-Uni ont montrØ que les poissons possŁdent les structures physiologiques, anatomiques et biochimiques qui, chez les mammifŁres, sont associØes (cid:224) la sensibilitØ (cid:224) la douleur. C 203 E/82 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 Quelles dispositions la Commission a-t-elle prises pour examiner, (cid:224) la lumiŁre de ces donnØes scientifiques, les mØthodes employØes, dans la pŒche commerciale, pour tuer les poissons, et quand compte-t-elle faire des propositions destinØes (cid:224) rØduire au minimum les souffrances que ces mØthodes ne manquent pas de provoquer? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (23 novembre 1999) La pŒche fait appel (cid:224) des procØdØs assez diffØrents de ceux qui sont appliquØs aux animaux ØlevØs en vue de la consommation humaine. Alors que ces derniers exigent des mØthodes d(cid:146)abattage spØcifiques (cid:129) qui sont correctement couvertes par la lØgislation (cid:129) la pŒche implique gØnØralement la mise (cid:224) mort directe du poisson sans recours (cid:224) des mØthodes d(cid:146)abattage spØcifiques. Il est par consØquent gØnØralement admis qu(cid:146)il n(cid:146)y a que trŁs peu de risques de cruautØ envers les poissons dans le cadre de l(cid:146)activitØ de pŒche. La Commission n(cid:146)est pas au courant de comportements de pŒcheurs entra(cid:238)nant des souffrances inutiles pour les poissons et elle n(cid:146)a par consØquent pris aucune initiative dans ce domaine. (2000/C 203 E/101) QUESTION (cid:201)CRITE E-1898/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 octobre 1999) Objet: PESCA (1994-1999) La dotation communautaire au titre de l(cid:146)initiative PESCA pour la restructuration du secteur de la pŒche (pØriode 1994-1999) est de 36,5 millions d(cid:146)Øcus (environ 70 milliards de lires). La Commission pourrait-elle indiquer (cid:224) quels organismes (publics ou privØs), institutions, sociØtØs, coopØratives et particuliers des crØdits ou des subventions ont ØtØ octroyØs, et pour quels montants (que les versements aient dØj(cid:224) ØtØ effectuØs ou non), dans le cadre de l(cid:146)initiative communautaire PESCA? La Commission a-t-elle contr(cid:244)lØ la maniŁre dont ces sommes ont rØellement ØtØ utilisØes et si les initiatives ont ØtØ mises en (cid:156)uvre avec succŁs? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (23 novembre 1999) l(cid:146)Instrument financØ par financier d(cid:146)orientation de la pŒche (IFOP), En Italie, l(cid:146)initiative communautaire (IC) PESCA bØnØficie d(cid:146)un concours communautaire de 37,8 millions le Fonds europØen de d(cid:146)Øcus, dØveloppement rØgional (FEDER) et le Fonds social europØen (FSE). Les fonds sont ventilØs entre les postes suivants: crØation de centres de services aux entreprises (11,9 millions d(cid:146)Øcus), investissements productifs (4,6 millions d(cid:146)Øcus), projets concrets (10,1 millions d(cid:146)Øcus), diversification des activitØs dans les zones Øligibles (9,9 millions d(cid:146)Øcus), crØation d(cid:146)emplois (0,7 million d(cid:146)Øcus), ingØnierie financiŁre (0,4 million d(cid:146)Øcus) et assistance technique (0,2 million d(cid:146)Øcus). D(cid:146)aprŁs les informations disponibles les plus rØcentes, les engagements de la contribution communautaire (cid:224) ce jour correspondent (cid:224) 38 % du total, et les paiements (cid:224) 8 %. Bien que le programme ait ØtØ approuvØ en mai 1995, un nombre de problŁmes de nature organisation- nelle ont diffØrØ son lancement jusqu(cid:146)(cid:224) une date trŁs rØcente. De nombreuses actions ont a vrai dire ØtØ engagØes seulement (cid:224) la fin de 1998 ou en 1999 par les autoritØs nationales chargØes de l(cid:146)exØcution du plan. Les administrations responsables de la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)initiative communautaire PESCA sont le ministŁre italien de l(cid:146)agriculture et certaines rØgions. Compte tenu du faible taux de mise en (cid:156)uvre des mesures prØvues dans le cadre du programme, la Commission n(cid:146)a pas encore entrepris d(cid:146)inspections sur le terrain. Un programme d(cid:146)inspections devrait toutefois Œtre lancØ au cours des prochaines semaines


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1891/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Geneettisesti muunnettuja kasveja koskevat kenttätutkimukset.

eurovoc_concepts:
environmental protection
environmental risk prevention
farming sector
genetically modified organism
precautionary principle
testing

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/43 (cid:228)(cid:228)nt(cid:228) kuuluvien hitaammin Kansainv(cid:228)lisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteess(cid:228) 16, (toinen painos 1988) olevan I niteen II osan 2 lukuun rajoittamisesta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/14/ETY (1) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)hitellen poistamaan k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) lentokoneet (ns. 2 luvun mukainen lentokone), jotka eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) kaikkein uusimpia melustandardeja. K(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistaminen aloitettiin 1. huhtikuuta 1995 ja saatetaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen 1. huhtikuuta 2002 menness(cid:228). Direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n kuitenkin, ett(cid:228) sellaisia lentokoneita, joiden moottorien ohivirtaus- suhde on suurempi kuin 2, ei tarvitse poistaa k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ennen 1. huhtikuuta 2002. T(cid:228)llaisia ovat jotkut Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) valmistetut lentokoneet. liikenn(cid:246)imisen lentokoneiden lent(cid:228)vien (1) EYVL L 76, 23. 3. 1992, muutettu neuvoston direktiivill(cid:228) 98/20/EY, EYVL L 107, 7. 4. 1998. (2000/C 219 E/050) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1891/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Geneettisesti muunnettuja kasveja koskevat kentt(cid:228)tutkimukset Ottiko komissio huomioon EU:n perustamista koskevan Maastrichtin sopimuksen 130 r artiklan 2 kohdan, kun se hyv(cid:228)ksyi geneettisesti muunnettuja kasveja koskevat kentt(cid:228)tutkimukset? Edell(cid:228) mainitun kohdan mukaan Yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikalla pyrit(cid:228)(cid:228)n suojelun korkeaan tasoon yhteis(cid:246)n eri alueiden tilanteiden erilaisuus huomioon ottaen. Yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sek(cid:228) periaatteille, joiden mukaan ennalta ehk(cid:228)iseviin toimiin olisi ryhdytt(cid:228)v(cid:228), ymp(cid:228)rist(cid:246)vahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden l(cid:228)hteell(cid:228) ja saastuttajan olisi maksettava. Ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelua koskevat vaatimukset on sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n muun politiikan m(cid:228)(cid:228)rittelyyn ja toteuttamiseen. toteutettaviin yhdenmukaistamistoimenpiteisiin T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) n(cid:228)iden vaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n aiheellisissa tapauksissa suojalauseke, jonka nojalla j(cid:228)senvaltiot saavat, yhteis(cid:246)n valvonta- menettelyn alaisina, toteuttaa muihin kuin taloudellisiin, ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskeviin seikkoihin perustuvia v(cid:228)liaikaisia toimenpiteit(cid:228). Voiko komissio ilmoittaa, mill(cid:228) perusteella p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s geneettisesti muunnettuja kasveja koskevista kentt(cid:228)tutki- muksista tehtiin? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Geneettisesti muunnettujen kasvien kentt(cid:228)tutkimukset on hyv(cid:228)ksytty geneettisesti muunnettujen organis- mien tarkoituksellisesta levitt(cid:228)misest(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/220/ETY (1) nojalla. Direktiivin B osassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n lupamenettelyst(cid:228), joka koskee geneettisesti muunnettujen organismien (GMO) tarkoituksellista levitt(cid:228)mist(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n tutkimus- ja kehitt(cid:228)mistarkoi- tuksessa. Kyseisen direktiivin periaatteiden mukaan on toteutettava varotoimia silloin, kun levitt(cid:228)minen saattaa vaikuttaa ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n sek(cid:228) kiinnitett(cid:228)v(cid:228) asianmukaista huomiota ihmisten terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojeluun hallittaessa geneettisesti muunnettujen organismien levitt(cid:228)misest(cid:228) aiheutuvia riskej(cid:228). Direktiiviss(cid:228) vaaditaan, ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaarat on kussakin tapauksessa arvioitava aina ennen levitt(cid:228)mist(cid:228). Direktiivin 4 artiklassa todetaan, ett(cid:228) (cid:148)j(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) kaikki tarpeelliset toimenpiteet toteutetaan sellaisten ihmisten terveydelle ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle haitallisten vaikutusten v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi, joita GMO:en tarkoituksellinen levitt(cid:228)minen voi aiheuttaa. (cid:148) Siin(cid:228) vaaditaan my(cid:246)s kaikkia j(cid:228)senvaltioita nime(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n toimivaltainen viranomainen, joka vastaa direktiiviss(cid:228) mainittujen vaatimusten t(cid:228)yttymisest(cid:228). K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) levitys tutkimus- ja kehitystarkoituksessa, kuten geneettisesti muunnettujen kasvien kentt(cid:228)tut- kimus, voidaan suorittaa vain kyseess(cid:228) olevan j(cid:228)senvaltion toimivaltaisen viranomaisen luvalla. Saadakseen luvan kyseess(cid:228) olevan yrityksen tai henkil(cid:246)n on teht(cid:228)v(cid:228) ilmoitus. Ilmoitukseen on sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) tekninen C 219 E/44 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) tarvittavat tiedot ennakoitavissa olevien (cid:129) joko v(cid:228)litt(cid:246)mien tai my(cid:246)hemmin asiakirja, esiintyvien (cid:129) riskien arvioimiseksi sek(cid:228) geneettisesti muunnettujen organismien ihmisen terveydelle ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle aiheuttamaa vaikutusta ja vaaraa koskevan arvioinnin. Toimivaltainen viranomainen arvioi kyseiset tiedot, ja jos sen mielest(cid:228) direktiiviss(cid:228) esitetyt vaatimukset on t(cid:228)ytetty, se toimittaa tiedot kaikille j(cid:228)senvaltioille saadakseen n(cid:228)ilt(cid:228) lausunnon asiasta. Komission teht(cid:228)v(cid:228) on helpottaa tietojenvaihtoa. Levitt(cid:228)miseen voi ryhty(cid:228) vain j(cid:228)senvaltion toimivaltaisen viranomaisen kirjallisen luvan perusteella. Jos toimivaltainen viranomainen saa my(cid:246)hemmin tietoa, joka voi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vaikuttaa levitt(cid:228)miseen liittyviin vaaroihin, se voi vaatia ilmoittajaa muuttamaan tarkoituksellisen levitt(cid:228)misen olosuhteita tai lyk(cid:228)t(cid:228) levitt(cid:228)mist(cid:228) tai lopettaa sen. (1) EYVL L 117, 8. 5. 1990. (2000/C 219 E/051) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1897/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Leader II -ohjelma (1994(cid:129)1999) Yhteis(cid:246)n rakennerahastojen Italialle Leader II -ohjelmasta my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) rahoitus on yhteens(cid:228) 282 miljoonaa ecua kaudella 1994(cid:129)1999. Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille (cid:129) oppilaitoksille, yhti(cid:246)ille, osuuskunnille tai yksityishenkil(cid:246)ille (cid:129) on my(cid:246)nnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja viel(cid:228) toteuttamattomat maksut) Leader II -ohjelmasta? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Yhteis(cid:246) on my(cid:246)nt(cid:228)nyt Italialle Leader II -yhteis(cid:246)aloiteohjelman osana yhteens(cid:228) 329 miljoonaa euroa kaudeksi 1994(cid:129)1999. Leader II institutionaalisen toimivallan mukaisesti ja toissijaisuuperiaatetta noudattaen. -yhteis(cid:246)aloitteelle on ominaista erityisesti sen hajautettu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano alueviranomaisten Leader II -yhteis(cid:246)aloitteesta j(cid:228)senvaltioille annetun tiedonannon (1) mukaisesti kunkin paikallisen toiminta- ryhm(cid:228)n (paikalliset toimintaryhm(cid:228)t ovat julkisia ja yksityisi(cid:228) yhteisty(cid:246)kumppaneita, jotka panevat t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)n paikallistasolla yhten(cid:228)isell(cid:228) alueella monialaista kehitysstrategiaa) maaseudun innovaatio-ohjelma voi k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) useampia toiminta-aloja ja se voi koskea erilaisia edunsaajia. joita Italiassa on 200. Paikalliset Komissio ei osallistu n(cid:228)iden paikallisten toimintaryhmien valintaan, toimintasuunnitelmat, joiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano kuuluu paikallisille toimintaryhmille, hyv(cid:228)ksyy j(cid:228)senvaltio aluetason p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteossa sovellettavan kumppanuuden mukaisesti. Hankkeiden yksitt(cid:228)inen valinta kuuluu paikallisten toimintaryhmien toimivaltaan yhteis(cid:246)n politiikkaa ja yhteis(cid:246)n rakennerahastojen toimien tukikelpoisuusedellytyksi(cid:228) noudattaen. Sen vuoksi kaikkiin arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymyksess(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)miin yksityiskohtiin ei voida t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa antaa vastausta


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2303/1999 av den 29 oktober 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1833/92 om fastställande av stödbeloppen för leverans av spannmålsprodukter från gemenskapen till Azorerna och Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
cereals
supply

formats: pdf print

text: 30. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 280/21 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2303/1999 av den 29 oktober 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1833/92 om fastställande av stödbeloppen för leverans av spannmålsprodukter från gemenskapen till Azorerna och Madeira EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 562/98 (2), särskilt artikel 10 i denna, och med beaktande av följande: 1. Stödbeloppen för leverans av spannmålsprodukter till Azorerna och Madeira fastställs i kommissionens förord- ning (EEG) nr 1833/92 (3), senast ändrad genom förord- ning (EG) nr 2069/1999 (4). Till följd av pris- och kursändringarna för spannmålsprodukter i den euro- peiska delen av gemenskapen och på världsmarknaden, bör stödet för leverans till Azorerna och Madeira fast- ställas till de belopp som anges i bilagan. 2. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilagan till den ändrade förordningen (EEG) nr 1833/92 ersätts med bilagan till den här förordningen. Denna förordning träder i kraft den 1 november 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 1. (2) EGT L 76, 13. 3. 1998, s. 6. (3) EGT L 185, 4. 7. 1992, s. 28. (4) EGT L 256, 1. 10. 1999, s. 19. L 280/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 10. 1999 till kommissionens förordning av den 29 oktober 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1833/92 om fastställande av stödbelopp för leverans av spannmålsprodukter från gemenskapen till Azorerna och Madeira BILAGA Produkt KN-nr (EUR/t) Stödbelopp Destination Azorerna Madeira Vete Korn Majs Durumvete (1001 90 99) (1003 00 90) (1005 90 00) (1001 10 00) 36,50 32,00 46,00 8,00 36,50 32,00 46,00 8,00


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1877/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione. Fondi destinati alla creazione di posti di lavoro.

eurovoc_concepts:
Austria
EU Member State
EU employment policy
EU financing arrangements
access to EU information
job creation

text: C 203 E/78 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/096) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1876/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (29 ottobre 1999) Oggetto: Sussidi agli organi di stampa Con riferimento alla risposta della Commissione del 22 dicembre 1998 all(cid:146)interrogazione E-2924/98 (1), l(cid:146)interrogante ritiene che ai suoi quesiti sia stata data una risposta non esaustiva e insoddisfacente. Chiede pertanto quanto segue: 1. su quali documenti e informazioni si basa la Commissione in sede di selezione dei mezzi di comunicazione da sovvenzionare? 2. A quanto sono ammontati i sussidi finanziari elargiti nel 1997 e 1998 ai mezzi di comunicazione austriaci? 3. A quali mezzi di comunicazione austriaci sono stati accordati sussidi finanziari (indicarne l(cid:146)entit(cid:224)) per trattare di tematiche europee (indicare quali)? 4. Come verifica la Commissione che i servizi giornalistici da essa promossi siano atti a sensibilizzare la popolazione alle tematiche europee e/o giovino alla formazione delle opinioni? (1) GU C 289 dell(cid:146)11. 10. 1999, pag. 14. Risposta data dal sig. Prodi in nome della Commissione (5 gennaio 2000) 1. La Rappresentanza della Commissione in Austria non sovvenziona i mezzi di comunicazione locali erogando «sussidi», bens(cid:236) acquista spazi pubblicitari o concede contributi finanziari per coprire i costi di una maggiore tiratura, e i costi aggiuntivi per la pubblicazione di indagini o di inserti speciali. La selezione dei mezzi di comunicazione si basa su criteri quali il numero di copie vendute, il numero dei lettori, il prestigio della testata e il profilo sociale dei suoi lettori. Inoltre, la Commissione cerca di raggiungere una presenza equilibrata in tutti i mezzi di comunicazione. Le somme erogate dalla Commissione ai mezzi di comunicazione austriaci nel 1997 sono ammontate 2. a 4. 9 milioni di ATS, e nel 1998 a 1. 5 milioni di ATS. La Commissione invia direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e alla Segreteria del Parlamento una 3. tabella contenente le informazioni richieste. 4. ¨ difficile verificare l(cid:146)efficacia di un servizio giornalistico nella sensibilizzazione alle tematiche europee. La Commissione privilegia quindi, come spiegato sopra, quei mezzi di comunicazione che i lettori considerano una valida fonte di informazione sull(cid:146)argomento in questione. (2000/C 203 E/097) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1877/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (29 ottobre 1999) Oggetto: Fondi destinati alla creazione di posti di lavoro PoichØ i dati disponibili sui fondi spesi per la creazione di posti di lavoro nell(cid:146)UE e nei singoli Stati membri divergono notevolmente, pu(cid:242) la Commissione indicare: 1. Quanto si spende nell(cid:146)UE ogni anno per la creazione di nuovi posti di programmi dell(cid:146)UE (FSE,. ) o sulla base degli orientamenti stabiliti al riguardo? lavoro nell(cid:146)ambito di 2. Quanto si spende negli Stati membri per la creazione di nuovi posti di programmi dell(cid:146)UE (FSE,. ) o sulla base degli orientamenti stabiliti al riguardo? lavoro nell(cid:146)ambito di 3. Sono disponibili dati su questi interventi e dove si possono ottenere? 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/79 4. Quali dati sono disponibili e quali informazioni sono tenuti a fornire gli Stati membri? 5. Quali informazioni sono state fornite alla Commissione su questo tema dall(cid:146)Austria? 6. Sono stati effettuati studi sull(cid:146)argomento? In caso affermativo, quali e dove si possono ottenere? 7. Esistono esperti che si occupino di questa problematica? In caso affermativo, di quali persone o istituzioni si tratta e come si possono contattare? 8. Quali altri progetti esistono per la creazione di posti di lavoro e quali sono le relative dotazioni finanziarie? 9. Quali altre attivit(cid:224) svolge la Commissione in vista della creazione di posti di lavoro? 10. Sono state presentate in passato altre interrogazioni sull(cid:146)argomento? In caso affermativo, pu(cid:242) la Commissione metterle a disposizione insieme alle relative risposte? 11. Risulta che nell(cid:146)ambito dell(cid:146)UE singoli Stati membri abbiano adottato misure che hanno dato risultati particolarmente positivi nella creazione di posti di lavoro (migliore prassi)? In caso affermativo, quali Stati membri hanno dato i migliori risultati? Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (20 dicembre 1999) I fondi strutturali sono il piø importante strumento del bilancio comunitario per sostenere gli Stati membri nelle loro iniziative di promozione di uno sviluppo regionale piø equilibrato, aiutarli nella loro ristruttu- razione strutturale e quindi promuovere un(cid:146)intensa creazione di posti di lavoro. Il Fondo sociale europeo (FSE) sostiene in particolare le iniziative degli Stati membri volte a promuovere la creazione di posti di lavoro in modo piø indiretto agevolando un migliore e piø flessibile funzionamento dei mercati del lavoro nella Comunit(cid:224). Nel 1994-1999, le principali priorit(cid:224) dell(cid:146)FSE sono state la lotta contro la disoccupazione di lunga durata e l(cid:146)emarginazione, il rafforzamento delle specializzazioni e qualifiche professionali dei potenziali cercatori di lavoro e la promozione delle pari opportunit(cid:224) di accesso al mercato del lavoro. Nel nuovo periodo il ruolo dell(cid:146)FSE Ł stato consolidato come strumento chiave, sul piano programmatico (2000-2006), comunitario, per sostenere la strategia occupazionale e per sostenere gli Stati membri in sede di attuazione dei rispettivi piani d(cid:146)azione nazionali per l(cid:146)occupazione. La Commissione pu(cid:242) soltanto fornire dati quantitativi sulle spese di bilancio attraverso i 1. e 2. programmi cofinanziati dall(cid:146)FSE. Nell(cid:146)attuale periodo programmatico (1994-1999), gli stanziamenti com- plessivi assegnati all(cid:146)FSE ammontavano a circa 43 000 M€ per un periodo di sei anni. Per il prossimo periodo programmatico (2000-2006), non Ł ancora possibile fornire cifre definitive sugli stanziamenti FSE in quanto queste ultime dipendono dai piani d(cid:146)azione nazionali definitivi attualmente in discussione con gli Stati membri, ma lo stanzialmento globale non dovrebbe essere inferiore a 56 000 M€. 3. e 4. Il profilo occupazionale elaborato dall(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo econo- mico (OCSE) fornisce dati piø o meno comparabili sul finanziamento delle politiche del mercato del lavoro (misure attive e passive) a partire dal 1993 ed espresse in percentuale del prodotto interno lordo (PIL). Negli ultimi anni, la spesa complessiva annua per il sostegno all(cid:146)occupazione (settori pubblico, sociale e privato, nonchŁ avvio di imprese) varia da uno Stato membro all(cid:146)altro, e cioŁ dallo 0,88 % del PIL in Irlanda a meno dello 0,1 % in Grecia, Lussemburgo e Austria. Gli Stati membri cominciano inoltre a riferire in merito alle loro spese per le politiche attive del mercato del lavoro nei rispettivi piani d(cid:146)azione nazionali quali parte del processo di Lussemburgo. Nel nuovo periodo di programmazione dei fondi struturali (2000-2006), gli Stati membri saranno chiamati a riferire in merito al finanziamento di politiche attive del mercato del lavoro per comprovare la propria ottemperanza al principio dell(cid:146)addizionalit(cid:224) degli obiettivi 2 e 3. La Commissione elabora attualmente una base dati sulle politiche del mercato del lavoro di tutti gli Stati membri. I dati saranno disponibili nel 2001. C 203 E/80 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 7. 2000 Alcuni esempi per l(cid:146)Austria, estratti dalla 10a relazione annuale dei (1998), 5. sottolineano l(cid:146)importante contributo all(cid:146)obiettivo della creazione di posti di lavoro. Nel Burgenland, unica regione austriaca dell(cid:146)obiettivo 1, entro la fine del 1998 erano stati creati 2100 nuovi posti di lavoro e salvati oltre 5800 con l(cid:146)ausilio dei fondi strutturali. Inoltre, oltre 6000 persone hanno ricevuto una formazione su iniziativa dell(cid:146)FSE. Oltre 900 piccole imprese hanno beneficiato di incentivi agli investimenti lavoro. Nel contesto in piccole e medie imprese (PMI) e sono stati creati circa 1700 nuovi posti di dell(cid:146)obiettivo 2, il programma per la Stiria prevede la creazione di oltre 2000 nuovi posti di lavoro. Nella Bassa Austria sono previsti circa 800 nuovi posti di lavoro e dovrebbero esserne salvati circa 6000. Nel contesto dell(cid:146)obiettivo 3, oltre 30000 persone sono state oggetto di varie misure e due terzi di esse hanno trovato lavoro nei sei mesi successivi alla loro formazione. fondi strutturali 6. e 9. La creazione di posti di lavoro Ł parte dei risultati perseguiti dagli interventi cofinanziati dai fondi strutturali. Ma soltanto in parte questi ultimi riguardano un sostegno diretto alla creazione di posti di lavoro. Non Ł quindi possibile fornire cifre sull(cid:146)impatto globale dei fondi sulla creazione di occupazione. La Commissione, l(cid:146)OCSE ed esponenti del mondo accademico hanno pubblicato una valutazione parziale dell(cid:146)impatto dei vari programmi sulla creazione di posti di lavoro negli Stati membri. Essi presentano spesso una solida conferma che il successo dei programmi migliora la situazione sociale degli individui e dei gruppi e contribuisce notevolmente alla creazione di occupazione. Non vi sono particolari questioni sulle quali 10. dell(cid:146)onorevole parlamentare. la Commissione desideri richiamare l(cid:146)attenzione 11. Tutti gli Stati membri hanno agito in sintonia con gli orientamenti occupazionali del 1997, adattati alle caratteristiche specifiche dei rispettivi mercati del lavoro. Per quanto riguarda la creazione diretta di occupazione, le relazioni congiunte sull(cid:146)occupazione 1998 (1) e 1999 (2) illustrano alcuni esempi di prassi corrette presentati dagli Stati membri e forniscono una stima dell(cid:146)impatto sulla creazione di occupazione. All(cid:146)inizio del 1999, la Commissione ha avviato una valutazione tra pari, in cooperazione con gli Stati membri, per valutare in modo piø approfondito tali pratiche. Una relazione sui risultati di tale esame verr(cid:224) presentata nel 2000. Pubblicazioni dell(cid:146)FSE hano inoltre illustato esempi di prassi corrette elaborate dall(cid:146)inizia comunitaria Occupazione. (1) (2) SEC(98) 1688 def. SEC(1999) 1386 def. (2000/C 203 E/098) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1882/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (29 ottobre 1999) Oggetto: Piano urbanistico in una regione altamente sismica Il piano urbanistico che il Ministero ellenico per l(cid:146)ambiente, lavori pubblici intende realizzare nel comune di Rion suscita viva apprensione tra i geologi che nutrono timori in quanto detto comune si trova in una regione (cid:129) il dipartimento dell(cid:146)Acaia (cid:129) dove il rischio sismico Ł fra i piø elevati d(cid:146)Europa, a causa delle tantissime faglie attive. l(cid:146)assetto del territorio e i Pu(cid:242) far sapere la Commissione se: 1. i finanziamenti per la progettazione del piano provengono dal Quadro Comunitario di Sostegno, e se 2. sono state effettuate le indispensabili verifiche capillari perchØ l(cid:146)attivit(cid:224) edilizia si svolga nel rispetto delle norme antisismiche?


title: Résolution du Parlement européen sur l'accord de pêche UE/Maroc

eurovoc_concepts:
Morocco
cooperation agreement (EU)
fishery management
fishing agreement
sea fishing

text: 5. 6. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 154/365 TEXTES ADOPTÉS Vendredi, 29 octobre 1999 1. Transport de marchandises dangereuses par chemin de fer ***I A5-0027/1999 Proposition de directive du Parlement européen et du Conseil modifiant la directive 96/0049/CE relative au rapprochement des législations des États membres concernant le transport de marchan- dises dangereuses par chemin de fer (COM(1999)157 / C5-0005/1999 / 1999/0087(COD)) Cette proposition est approuvée. Résolution législative du Parlement européen sur la proposition de directive du Parlement euro- péen et du Conseil modifiant la directive 96/0049/CE relative au rapprochement des législations des États membres concernant le transport des marchandises dangereuses par chemin de fer (COM(1999)157 / C5-0005/1999 / 1999/0087(COD)) (Procédure de codécision: première lecture) Le Parlement européen, (cid:24) vu la proposition de la Commission au Parlement européen et au Conseil (COM(1999)157) (1), (cid:24) vu les articles 251, paragraphe 2, et 71, paragraphe 1, du traité CE, conformément auxquels la pro- position lui a été présentée par la Commission (C5-0005/1999), (cid:24) vu l’article 67 de son règlement, (cid:24) vu le rapport de la commission de la politique régionale, des transports et du tourisme (A5-0027/1999); 1. approuve la proposition de la Commission; demande à être à nouveau saisi au cas où la Commission entendrait modifier de manière substantielle 2. sa proposition ou la remplacer par un autre texte; 3. charge sa Présidente de transmettre la position du Parlement au Conseil et à la Commission (1) JO C 181 du 26. 6. 1999, p. 25. 2. Accord de pêche CE/Maroc B5-0184/1999 Résolution du Parlement européen sur l’accord de pêche UE/Maroc Le Parlement européen, (cid:24) vu son avis conforme du 17 avril 1996 (1) sur la conclusion de l’accord de coopération en matière de pêches maritimes entre la Communauté européenne et le Royaume du Maroc (12358/1995 (cid:24) C4-0135/1996 (cid:24) 1995/0306(AVC)), (cid:24) vu le règlement du Conseil (CE) 0150/97 du 12 décembre 1996 sur l’accord de coopération en matière de pêches maritimes entre la Communauté européenne et le Royaume du Maroc, (1) JO C 141 du 13. 5. 1996, p. 94. C 154/366 Journal officiel des Communautés européennes FR 5. 6. 2000 Vendredi, 29 octobre 1999 (cid:24) vu sa résolution du 15 mai 1997 sur les accords internationaux et multilatéraux dans le secteur de la pêche (1), (cid:24) vu la déclaration faite le 30 août 1999 par le commissaire chargé de la pêche, M. Franz Fischler, devant le Parlement, (cid:24) vu le mandat de négociation accordé le 14 octobre 1999 par le Conseil à la Commission, (cid:24) vu l’article 300, paragraphe 3, du traité CE, A. B. C. D. E. F. inquiet de ce que l’accord de pêche avec le Maroc arrive à échéance le 30 novembre 1999, et que, jusqu’à présent, les parties n’ont pas entamé les négociations qui permettront d’aboutir à un nouvel accord, considérant l’importance de cet accord pour l’économie des régions de l’UE exclusivement dépendantes de la pêche mais aussi pour l’approvisionnement du marché communautaire en produits de la mer, soulignant l’importance qu’il y a d’assurer le maintien de l’emploi et du niveau économique des régions des objectifs 1 et 2, fondamentalement dépendantes de la pêche, considérant la volonté politique du Maroc d’entamer des négociations avec l’UE sur un plan d’égalité et dans le plein respect de la conservation de ses ressources halieutiques, considérant l’importance du renforcement de la solidarité des intérêts des opérateurs communautaires et de ceux des opérateurs marocains, considérant qu’une coopération toujours plus étroite entre l’UE et le Maroc ne peut pas exclure les relations de pêche existantes; 1. demande que les négociations avec le Maroc soient entamées dans les plus brefs délais, et qu’elles aboutissent à l’octroi de possibilités de pêche pour la flotte de l’UE concernée dans le cadre de cet accord; en appelle à la Commission et au Conseil pour qu’ils accordent la plus haute priorité à ces négocia- 2. tions, tout en regrettant le temps que la Commission a mis pour demander le mandat de négociation; 3. demande que des mesures socio-économiques de compensation spécifiques soient dès à présent envi- sagées pour venir en aide à la flotte européenne qui pourrait se voir empêchée de poursuivre son activité à l’issue de cet accord; demande aussi qu’il soit tenu compte de l’industrie de transformation, ainsi que des emplois indirects, 4. pour ce qui est des mesures de compensation prévues pendant la période d’arrêt des activités de pêche; 5. se félicite que le nouveau règlement IFOP prévoie des montants pour faire face à l’avenir aux consé- quences socio-économiques liées au non-renouvellement des accords internationaux signés par l’UE ou à des crises imprévues dans le secteur de la pêche, et invite le Conseil à adopter ce règlement dans les meilleurs délais; 6. demande, afin d’être informé en temps utile de tout événement nouveau pouvant se produire, à être associé à toute procédure de négociation, les députés y participant à titre d’observateurs, puisque le Parle- ment est appelé à donner son avis conforme sur cet accord; demande également que priorité soit donnée à cette question au cours du prochain trilogue; 7. demande à la Commission de chercher le cadre le plus adéquat au renforcement de la solidarité entre les intérêts des secteurs européen et marocain de la pêche, en ce qui concerne l’exploitation et la gestion des ressources halieutiques; encourage une coopération plus large que celle existant déjà dans l’accord de coopération en matière 8. de pêches maritimes en vigueur; 9. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission et au Conseil. (1) JO C 167 du 2. 6. 1997, p. 130


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1903/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. ESPRIT-programmet (1994-1998).

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU research policy
aid recipient
industrial research
use of aid

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/17 Har den i samme forbindelse intentioner om at forel(cid:230)gge et direktiv om begr(cid:230)nsning af stłjforureningen i omr(cid:229)derne omkring lufthavne, s(cid:229)dan som Parlamentet allerede opfordrede til i sin beslutning A4-0183/97 af 10. juni 1997 (2) om Kommissionens grłnbog »Fremtidens stłjpolitik«? (1) EFT C 158 af 25. 5. 1998, s. 71. (2) EFT C 200 af 30. 6. 1997, s. 28. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (22. februar 2000) Som led i Kommissionens overordnede miljłpolitik tager det kommende rammedirektiv om vurdering og begr(cid:230)nsning af uds(cid:230)ttelsen for miljłstłj sigte p(cid:229) at indfłre f(cid:230)lles stłjindikatorer for opfattelsen af stłj, at indfłre f(cid:230)lles metoder til vurderingen af uds(cid:230)ttelsen for stłj og at give mulighed for vurdering af det aktuelle stłjniveau i bym(cid:230)ssige omr(cid:229)der ved hj(cid:230)lp af stłjkortl(cid:230)gning. I denne forbindelse vil dette rammedirektiv danne det generelle grundlag for en forbedring af stłjniveauet. Det g(cid:230)lder s(cid:229)ledes ikke specifikt for lufttransport. Kommissionens arbejdsprogram for 2000, der blev vedtaget den 9. februar 2000, omfatter imidlertid en specifik foranstaltning, der er m(cid:229)lrettet mod stłj omkring lufthavne. Kommissionen har til hensigt senere p(cid:229) (cid:229)ret at forel(cid:230)gge Parlamentet og R(cid:229)det et forslag til direktiv om indfłrelse af et f(cid:230)lles stłjindex, en f(cid:230)lles metode til beregning af stłjen og mindstekrav til overv(cid:229)gning af stłj omkring lufthavne. Dette initiativ skulle kunne bidrage til en begr(cid:230)nsning af stłjen i omr(cid:229)derne omkring lufthavne. (2000/C 303 E/014) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1903/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. oktober 1999) Om: ESPRIT-programmet (1994-1998) Kan Kommissionen oplyse, hvilke organer (offentlige eller private), institutioner, selskaber, andelsvirksom- heder og personer der er blevet tildelt hvilke belłb eller bidrag (herunder udbetalinger, hvad enten de allerede er foretaget eller ej), for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r ESPRIT-programmet (1994-1998), der indg(cid:229)r i det fjerde rammeprogram for forskning (budget 2. 057 mio. ecu svarende til 3. 982 mia. lire). St(cid:229)r det klart, hvad belłbene rent faktisk er blevet brugt til, og om initiativerne har v(cid:230)ret en succes? (2000/C 303 E/015) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2097/99 af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen (19. november 1999) Om: Esprit-programmet I de senere (cid:229)r er der blevet vedtaget og gennemfłrt adskillige programmer og f(cid:230)llesskabsinitiativer inden for forskning og teknologi. Det eneste program, som konkret vedrłrer udvikling af forskning og teknologi inden for industrien, er Esprit-programmet


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1896/99 υποβολή: Raffaele Costa (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Πρόγραμμα Νεότητα για την Ευρώπη.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
economic support
financial control
management
promotion of the European idea

text: C 170 E/118 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 6. 2000 metajy· tvn dy·o mhtrikv·n etaireiv·n, ekto·w apo· thn agora· ypologistv·n gia staumoy·w ergasi·aw sto xrhmatopi- stvtiko· tome·a. Gia na aruoy·n oi sobare·w antirrh·seiw poy diatypv·uhkan o·son afora· ton antagvnismo· sthn sygkekrime·nh ayth· agora·, h Siemens ane·labe th de·smeysh na ekxvrh·sei th Siemens Nixdorf Retail and Banking Systems GmbH, mia uygatrikh· thw poy drasthriopoiei·tai ston tome·a ayto·. H Epitroph· apofa·sise, synepv·w, na epitre·cei th sygke·ntrvsh, me thn epify·lajh o·ti h oikei·a epixei·rhsh ua throy·se apo·lyta th de·smeysh ayth·. H Epitroph· bebaiv·uhke o·ti h pra·jh gia th dhmioyrgi·a koinh·w epixei·rhshw metajy· thw Fujitsu kai thw Siemens den ua odhgoy·se se stre·blvsh toy antagvnismoy· stiw sxetike·w agore·w ento·w thw koinh·w agora·w. Den epe·bale o·royw koinvnikoy· xarakth·ra gia th diath·rhsh h· th dhmioyrgi·a ue·sevn apasxo·lhshw. O kanonismo·w gia ton e·legxo tvn sygkentrv·sevn den proble·pei thn epibolh· o·rvn ayth·w thw fy·sevw stiw epixeirh·seiw. Sthn paroy·sa ypo·uesh, h Epitroph· den diaue·tei kane·na stoixei·o poy ua thw epe·trepe na katalh·jei sto sympe·rasma o·ti h koinh· epixei·rhsh ua odhgh·sei sthn kata·rghsh ue·sevn ergasi·aw. Eja·lloy, h sygke·ntrvsh tvn drasthrioth·tvn poy analh·fuhke apo· thn Siemens kai thn Fujitsu skopo· e·xei na epitre·cei kyri·vw stiw epixeirh·seiw na prosfe·royn e·na plh·rew fa·sma ylikoy· plhroforikh·w. Ta fa·smata tvn proi¤o·ntvn poy prose·feran me·xri tv·ra oi dy·o mhtrike·w etairei·ew, ua mporoy·san na uevrhuoy·n symplhrvmatika·, pra·gma poy shmai·nei o·ti h dhmioyrgi·a thw koinh·w epixei·rhshw den ua odhgh·sei se shmantikh· allhloepika·lych drasthrio- th·tvn. En ge·nei, h ajiolo·ghsh tvn pra·jevn ayth·w thw morfh·w pre·pei na ei·nai eynoi¤kh·, dedome·noy o·ti syxna· antapokri·nontai stiw apaith·seiw eno·w dynamikoy· antagvnismoy·. Oi pra·jeiw ayte·w mporoy·n na symba·loyn sthn anadia·rurvsh tvn agorv·n, sthn ay·jhsh thw antagvnistiko·thtaw thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw kai sth dhmioyr- gi·a synuhkv·n poy eynooy·n ana·ptyjh ikanh· na dhmioyrgh·sei ue·seiw apasxo·lhshw. H Epitroph· ypenuymi·zei sto Ajio·timo Me·low o·ti sthn prokeime·nh peri·ptvsh mporoy·n na efarmostoy·n dy·o odhgi·ew sxetika· me thn enhme·rvsh tvn ergazome·nvn kai th diejagvgh· diaboyley·sevn: h odhgi·a 98/0059/CE toy Symboyli·oy thw 20 Septembri·oy 1998 sxetika· me thn prose·ggish tvn nomouesiv·n tvn kratv·n melv·n o·son afora· tiw syllogike·w apoly·seiw (2) kai h odhgi·a 94/0045/CE toy Symboyli·oy thw 22hw Septembri·oy 1994, sxetika· me th ue·spish miaw eyrvpai¤kh·w epitroph·w epixei·rhshw h· miaw diadikasi·aw se epixeirh·seiw kai omi·loyw epixeirh·sevn koinotikh·w kli·makaw me skopo· na enhmerv·nontai oi ergazo·menoi kai na zhtei·tai h gnv·mh toyw (3). Sy·mfvna me tiw anvte·rv odhgi·ew kai tiw anti·stoixew eunike·w diata·jeiw gia thn ensvma·tvsh· toyw sto esvteriko· di·kaio, kauv·w kai tiw symfvni·ew poy e·xoyn synafuei· apo· toyw omi·loyw Siemens kai Fujitsu gia th sy·stash eyrvpai¤kv·n epitropv·n epixeirh·sevn, h pra·jh poy apotelei· antikei·meno thw erv·thshw toy Ajio·timoy Me·loyw kai oi endexo·menew koinvnike·w epiptv·seiw thw, ua pre·pei endexome·nvw na apotele·soyn antikei·meno miaw enhme·rvshw kai diaboy·leyshw me toyw ekprosv·poyw tvn ergazome·nvn, to·so se dieune·w o·so kai se euniko· epi·pedo. (1) (2) (3) EE L 180 thw 9. 7. 1997. EE L 225 thw 12. 8. 1998. EE L 254 thw 30. 9. 1994. (2000/C 170 E/140) GRAPTH ERVTHSH E-1896/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Pro·gramma Neo·thta gia thn Eyrv·ph Ua mporoy·se h Epitroph· na gnvstopoih·sei se poioy·w organismoy·w (dhmo·sioyw h· idivtikoy·w), institoy·ta, etairei·ew, synetairismoy·w h· a·toma kai se poio· baumo·, xorhgh·uhkan posa· h· eisfore·w (me plhrvme·w poy e·xoyn h·dh pragmatopoihuei· h· o·xi), o·son afora· to pro·gramma Neo·thta gia thn Eyrv·ph sxetika· me th symmetoxh· tvn ne·vn sth diadikasi·a thw eyrvpai¤kh·w oikodo·mhshw (1995-1999) (proy¤ pologismo·w 126 ekat. ECU poy isodynamoy·n me 244 peri·poy disekatommy·ria lire·tew). (cid:201)xei epalhueyfuei· o pragmatiko·w proorismo·w tvn posv·n kai h ai·sia e·kbash tvn prvtoboyliv·n; 20. 6. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 170 E/119 Apa·nthsh thw k. Reding Ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Noembri·oy 1999) (cid:201)xei apostalei· apeyuei·aw ston k. boyleyth· kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy kata·logow (ana· sxe·dia) tvn organismv·n poy e·xoyn la·bei epido·thsh sto plai·sio toy progra·mmatow «Neolai·a gia thn Eyrv·ph» apo· to 1995. H mega·lh apoke·ntrvsh thw diaxei·rishw poy ei·nai e·na apo· ta ky·ria xarakthristika· aytoy· toy progra·mmatow ene·xei ka·poia kauyste·rhsh ana·mesa sthn epilogh· tvn sxedi·vn, thn ylopoi·hsh· toyw, th xrhmatodo·thsh· toyw kai synepv·w th metabi·bash tvn plh·rvn stoixei·vn sthn Epitroph·. Synepv·w o kata·logow den ei·nai plh·rhw alla· ei·nai antiprosvpeytiko·w toy syno·loy tvn sxedi·vn poy epe·trecan se pa·nv apo· 200000 ne·oyw na epvfelhuoy·n apo· to pro·gramma apo· to 1995 kai meta·. Ta enisxyo·mena sxe·dia epile·gontai ei·te se kentriko· ei·te se apokentrvme·no epi·pedo ana·loga me th fy·sh toyw apo· epitrope·w empeirognvmo·nvn poy epalhuey·oyn pio sygkekrime·na thn katallhlo·thta tvn aith·sevn- kai thn isoske·lish toy proy¤ pologismoy· (cid:129) se sxe·sh me toyw sto·xoyw toy progra·mmatow. Ta eunika· grafei·a diadramati·zoyn shmantiko· ro·lo sta dia·fora sta·dia thw ylopoi·hshw(epilogh·, ana·lysh ekue·sevn, epafe·w me toyw dikaioy·xoyw. ) kai e·xoyn to diko· toyw sy·sthma ele·gxoy. Eja·lloy to pro·gramma «Neolai·a gia thn Eyrv·ph» ypo·keitai stiw ypoxrevtike·w diadikasi·ew ele·gxoy poy isxy·oyn sthn Epitroph·. tsi gia ka·ue epilegme·no sxe·dio to·so se kentriko· o·so kai se apokentrvme·no epi·pedo ypa·rxei mia sy·mbash poy kauori·zei toyw kano·new dia·ueshw thw koinotikh·w epido·thshw poy xorhgei·tai sto dikaioy·xo. Sy·mfvna me ayth· th sy·mbash o dikaioy·xow desmey·etai na ypoba·lei sto euniko· grafei·o h· sthn Epitroph· me·sa se dyo mh·new apo· to te·low thw symbatikh·w perio·doy, telikh· e·kuesh poy perilamba·nei mia perigrafh· tvn dia·forvn energeiv·n poy pre·pei na pragmatopoihuoy·n sto plai·sio toy sxedi·oy kauv·w kai telikh· dh·lvsh gia to sy·nolo tvn dapanv·n sxetika· me to sxe·dio. Mi·a prokatabolh· y·coyw 80 % kataba·lletai me·sa se 30 hme·rew apo· thn paralabh· thw sy·mbashw deo·ntvw ypogegramme·nhw. To ypo·loipo kataba·lletai me·sa se 60 me·rew apo· thn paralabh· kai e·gkrish thw telikh·w e·kueshw apo· to euniko· grafei·o h· thn Epitroph·. To euniko· grafei·o h· h Epitroph· diathrei· to dikai·vma na arnhuei· na kataba·lei o·lo to ypo·loipo an ayth· h e·kuesh den ypoblhuei· ento·w thw prouesmi·aw h· an kriuei· elliph·w. An, y·stera apo· thn e·gkrish ayth·w thw e·kueshw, to oristiko· epile·jimo poso· ei·nai mikro·tero apo· thn prokatabolh·, o dikaioy·xow pre·pei na apodv·sei th diafora· o·tan toy zhthuei·. (cid:211)son afora· thn parakoloy·uhsh kai ton e·legxo, h sy·mbash ori·zei o·ti o dikaioy·xow pre·pei na pare·xei sto euniko· grafei·o h· sthn Epitroph· ka·ue plhrofori·a poy ua toy zhthuei· sxetika· me thn ylopoi·hsh tvn sxedi·vn poy anafe·rontai sth sy·mbash• o·ti ua la·bei o·la ta anagkai·a me·tra gia na epitre·cei tiw episke·ceiw parakoloy·uhshw, ele·gxoy kai logistikoy· ele·gxoy (ntosie·, logistika· e·ggrafa) apo· to euniko· grafei·o, thn Epitroph· kai to Elegktiko· Syne·drio. Aytoi· oi e·legxoi kai oi logistikoi· e·legxoi mporoy·n na gi·noyn epito·poy kai na syni·stantai se mia eje·tash thw logistikh·w kai tvn dikaiologhtikv·n sxetika· me toyw dia·foroyw etai·royw tvn sxedi·vn gia opoi·a syna·ptontai symba·seiw. Gia to lo·go ayto·, ta dikaiologhtika· pre·pei na kratoy·ntai gia pe·nte e·th apo· thn plhrvmh· toy sxedi·oy kai apo· to te·low toy. Ta eunika· grafei·a apoteloy·n epi·shw to antikei·meno sy·mbashw me thn Epitroph· gia tiw xrhmatike·w enisxy·seiw poy kaloy·ntai na diaxeiristoy·n se euniko· epi·pedo. Ayth· h sy·mbash proble·pei toyw i·dioyw o·royw parakoloy·uhshw kai ele·gxoy me th sy·mbash gia toyw dikaioy·xoyw. Me ayth· th sy·mbash to euniko· grafei·o apode·xetai na ypoba·lei ekue·seiw sthn Epitroph· gia th dia·uesh tvn koinotikv·n kondyli·vn poy anafe·rontai sth sy·mbash. Gia ayto· to skopo· pre·pei na ypoba·lei sthn Epitroph· endia·mesew kai telike·w dhlv·seiw kai statistike·w ana· ene·rgeia. Ekto·w apo· toyw ele·gxoyw poy pragmatopoiei· ka·ue euniko· grafei·o sto plai·sio tvn apokentrvme·nvn sxedi·vn, oi xrhmatopistvtike·w kai dhmosionomike·w yphresi·ew thw Epitroph·w h· toy Elegktikoy· Synedri·oy kato·pin ai·thshw, pragmatopoioy·n ele·gxoyw me ba·sh antiprosvpeytika· dei·gmata. Eja·lloy ta eunika· grafei·a de·xontai epi·shw episke·ceiw ele·gxoy. Te·low, pragmatopoioy·ntai ajiologh·seiw gia thn ylopoi·hsh toy progra·mmatow gia loga- riasmo· thw Epitroph·w apo· ejvterikoy·w ajiologhte·w. Mia endia·mesh ajiolo·ghsh toy progra·mmatow dhmosiey·uhke stiw 6 Febroyari·oy 1998 (1) kai mia pro·sklhsh ypobolh·w prosforv·n gia thn telikh· ajiolo·ghsh bri·sketai se eje·lijh. Sto plai·sio toy ne·oy progra·mmatow Neolai·a (cid:129) ypo· diapragma·teysh (cid:129) h Epitroph· proe·blece thn efarmogh· eno·w ne·oy enisxyme·noy systh·matow diaxei·rishw kai ajiolo·ghshw to opoi·o empne·etai se mega·lo baumo· apo· tiw systa·seiw toy egxeiridi·oy gia tiw epidoth·seiw kai aname·netai na epitre·cei mia parakoloy·uhsh (cid:129) se pragmatiko· xro·no- tvn sxedi·vn kai se apokentrvme·no epi·pedo. Pra·gmati h y·parjh eno·w pagivme·noy progra·mmatow syna·dei me thn ekpo·nhsh eno·w systh·matow plhroforikh·w to opoi·o epitre·pei th sygke·ntrvsh diafo·rvn energeiv·n tvn programma·tvn me ba·sh thn pei·ra poy e·xei syssvreytei· apo· th dhmioyrgi·a toy progra·mmatow «Neolai·a gia thn Eyrv·ph». Ayto· ua epitre·cei na gi·nei a·llo e·na bh·ma prow thn apotelesmatiko·terh diaxei·rish kai e·legxo thw dia·ueshw tvn koinotikv·n kondyli·vn. (1) COM(98) 52 teliko·


title: PREGUNTA ESCRITA E-1893/99 de Gérard Deprez (PPE-DE) a la Comisión. Seguridad alimentaria.

eurovoc_concepts:
agri-foodstuffs
animal feedingstuffs
antibiotic
food additive
food safety
human nutrition
medicine
precautionary principle
veterinary medicine
zoonosis

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/29 (2000/C 225 E/030) PREGUNTA ESCRITA E-1893/99 de GØrard Deprez (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de octubre de 1999) Asunto: Seguridad alimentaria ¿Sabe la Comisi(cid:243)n que recientemente la FDA (agencia pœblica estadounidense de control de los alimentos) ha anunciado que pr(cid:243)ximamente podr(cid:237)a imponer restricciones al uso masivo de antibi(cid:243)ticos para los animales de cr(cid:237)a, a ra(cid:237)z de trabajos que demuestran que determinadas bacterias resistentes a los antibi(cid:243)ticos pueden transmitirse de los animales tratados con estos medicamentos a los seres humanos que los consumen? ¿Tiene la Comisi(cid:243)n conocimiento de estos trabajos o de conclusiones anÆlogas? ¿Puede por lo menos 1. confirmar si se realiza este tipo de investigaci(cid:243)n y si tiene apoyo a escala europea? En caso afirmativo, ¿tiene dicha investigaci(cid:243)n la misma orientaci(cid:243)n? ¿Puede considerarse que, actualmente, se respeta en Europa el principio de precauci(cid:243)n y, en 2. particular, puede la Comisi(cid:243)n detallar los sistemas de vigilancia y de control actualmente vigentes a lo largo de la cadena alimentaria para evitar la posibilidad de transmisi(cid:243)n de estas resistencias al ser humano? 3. Vista la importancia que actualmente la Comisi(cid:243)n afirma querer otorgar a la seguridad alimentaria y vistas las desastrosas consecuencias que la transmisi(cid:243)n de bacterias resistentes a los antibi(cid:243)ticos tendr(cid:237)a para la salud humana, ¿piensa la Comisi(cid:243)n proponer mejoras para el sistema actualmente vigente? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de diciembre de 1999) 1. La Comisi(cid:243)n estÆ informada de que numerosos organismos internacionales, especialmente la Organizaci(cid:243)n Mundial de la Salud, mœltiples gobiernos y tambiØn la FDA estadounidense estÆn exami- nando el problema de la resistencia a los antibi(cid:243)ticos. La Comisi(cid:243)n informa a Su Seæor(cid:237)a de que ya en los aæos setenta prohibi(cid:243) la utilizaci(cid:243)n como aditivo de las tetraciclinas y en enero de 1998, de la ardacina; en enero de 1997, suspendi(cid:243) la autorizaci(cid:243)n de empleo de la avoparcina, as(cid:237) como, recientemente, en diciembre de 1998, revoc(cid:243) la autorizaci(cid:243)n de uso de otros cuatro antibi(cid:243)ticos (bacitracina-cinc, virginiamicina, fosfato de tilosina y espiramicina). Estas prohibiciones se deben a la voluntad de preservar el uso de dichos antibi(cid:243)ticos o de molØculas semejantes para la medicina, con objeto tanto de reducir el aumento de la resistencia cruzada y la transmisi(cid:243)n de la resistencia a las personas como de evitar que disminuya la eficacia de los medicamentos de uso humano. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n pidi(cid:243) al ComitØ Cient(cid:237)fico Director que estudiara de modo general el problema de la resistencia a los antibi(cid:243)ticos. El 28 de mayo de 1999, el ComitØ entreg(cid:243) su dictamen, en el cual destacaba la necesidad de reducir la utilizaci(cid:243)n general de antibi(cid:243)ticos en todos los Æmbitos, tanto en medicina como en veterinaria, en los aditivos de los piensos y en los plagnicidas. La Comisi(cid:243)n estÆ examinando estas recomendaciones y presentarÆ al respecto propuestas legislativas adecuadas. 2. La Comisi(cid:243)n ya se ha regido por el principio de precauci(cid:243)n al suspender la autorizaci(cid:243)n de que se utilicen como aditivos los antibi(cid:243)ticos citados anteriormente, medida que volverÆ a adoptar, si es necesario, en el futuro. Asimismo ha recopilado datos sobre las bacterias resistentes a los antibi(cid:243)ticos y, especialmente, respecto a la salmonella typhimurium DT104 en el marco de la Directiva 92/117/CEE del Consejo, de 17 de diciembre de 1992, relativa a las medidas de protecci(cid:243)n contra determinadas zoonosis y determinados agentes productores de zoonosis en animales y productos de origen animal, a fin de evitar el brote de infecciones e intoxicaciones procedentes de los alimentos (1). TambiØn se ha iniciado un proyecto de investigaci(cid:243)n (FAIR) para estudiar estrategias de vigilancia de la resistencia a los antibi(cid:243)ticos en las bacterias de origen animal. 3. En lo referente a los antibi(cid:243)ticos autorizados en la alimentaci(cid:243)n animal, la Comisi(cid:243)n prevØ seguir el dictamen del ComitØ Cient(cid:237)fico Director, el cual aconseja suprimir con la mayor rapidez posible el uso de antibi(cid:243)ticos utilizados en medicina o veterinaria o que podr(cid:237)an emplearse a este efecto, y prohibir completamente el uso de dichos agentes como aditivos. C 225 E/30 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 Con relaci(cid:243)n a la sanidad pœblica, estudiando seriamente el problema de la resistencia a los antibi(cid:243)ticos. la Comisi(cid:243)n ya ha demostrado en mœltiples ocasiones que estÆ La Comisi(cid:243)n mantiene Enter-net, una red internacional de vigilancia de la gastroenteritis, especialmente con relaci(cid:243)n a la salmonelosis humana y al E. Coli O 157, que incluye la resistencia a los antibi(cid:243)ticos de cepas de salmonela. En la red participan todos los Estados miembros, Suiza y Noruega. Con objeto de rellenar la laguna entre la informaci(cid:243)n sobre los organismos resistentes a los antibi(cid:243)ticos y su importancia en la sanidad pœblica, la Comisi(cid:243)n ha convocado en agosto de 1999 un concurso para realizar un estudio sobre la utilizaci(cid:243)n de antibi(cid:243)ticos en la Comunidad, a fin de desarrollar una base destinada a acciones futuras de vigilancia en este Æmbito. (1) DO L 62 de 15. 3. 1993. (2000/C 225 E/031) PREGUNTA ESCRITA E-1895/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de octubre de 1999) Asunto: Programa MEDIA II (cid:129) Formaci(cid:243)n (1996-2000) ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n hacer saber a quØ organismos pœblicos o privados, instituciones, empresas, coopera- tivas o particulares, y en quØ medida se han asignado importes o contribuciones (con pagos ya efectuados o no) en relaci(cid:243)n con MEDIA II (cid:129) Formaci(cid:243)n, programa destinado a los operadores de la industria europea de programas audiovisuales (1996-2000), con un presupuesto de 45 millones de ecus, equivalentes a unos 87 000 millones de liras? ¿Podr(cid:237)a decir asimismo si se ha controlado el destino efectivo de los importes y el buen fin de las iniciativas? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n env(cid:237)a directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento un cuadro recapitulativo de los organismos, instituciones y sociedades que han recibido una subvenci(cid:243)n econ(cid:243)mica en el marco del programa MEDIA II (Formaci(cid:243)n) desde 1996, primer aæo de aplicaci(cid:243)n del programa, hasta el primer semestre de 1999. Le rogamos consulte asimismo el Informe de la Comisi(cid:243)n sobre los resultados obtenidos en el marco del programa MEDIA II durante el per(cid:237)odo comprendido entre el 1 de enero de 1996 y el 30 de junio de 1998 (1). La concesi(cid:243)n de las ayudas se rige por el texto de la Decisi(cid:243)n 95/564/CE del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativa a la ejecuci(cid:243)n de un programa de formaci(cid:243)n para los profesionales de la industria europea de programas audiovisuales (Media II (cid:129) Formaci(cid:243)n) (1996-2000) (2). Las ayudas financieras se conceden en forma de subvenciones. Los proyectos son seleccionados tras sucesivas convocatorias de propuestas publicadas en el Diario Oficial, en cuyas l(cid:237)neas directrices se precisan los diferentes criterios de elegibilidad y selecci(cid:243)n aplicados. La Comisi(cid:243)n cuenta con asesoramiento en el proceso de selecci(cid:243)n de los beneficiarios, efectuado de acuerdo con el procedimiento establecido en la Decisi(cid:243)n del Consejo: «Para la realizaci(cid:243)n del programa, en particular para la selecci(cid:243)n tØcnica de los proyectos, el seguimiento y evaluaci(cid:243)n de los proyectos acogidos a la financiaci(cid:243)n del programa, la Comisi(cid:243)n procurarÆ contar con las competencias de expertos reconocidos del sector audiovisual en el Æmbito de la formaci(cid:243)n profesional. PodrÆ asimismo, a tal efecto, si fuese necesario, recurrir a organizaciones intermediarias que, sobre la base de su competencia profesional, le aporten una asistencia tØcnica y formulen propuestas sobre la elecci(cid:243)n de los beneficiarios sin perjuicio de las demÆs modalidades de selecci(cid:243)n». La Comisi(cid:243)n ha seleccionado, mediante una convocatoria de propuestas, una organizaci(cid:243)n intermediaria (Organizaci(cid:243)n intermediaria MEDIA Formaci(cid:243)n, radicada en Madrid) que le proporciona la asistencia tØcnica necesaria. En el proceso de elecci(cid:243)n de los beneficiarios la Comisi(cid:243)n cuenta tambiØn con la ayuda de grupos de expertos independientes compuestos por especialistas del sector


title: QUESTION ÉCRITE E-1913/99 posée par Graham Watson (ELDR) à la Commission. Système de mesures impérial.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
bulk product
common commercial policy
marketing standard
weights and measures

text: C 203 E/88 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 Selon les informations transmises (cid:224) la Commission par les autoritØs grecques, l(cid:146)ensemble des crØdits au titre d(cid:146)URBAN a ØtØ engagØ et il semble donc rØaliste de penser que l(cid:146)absorption totale desdits crØdits pourra Œtre rØalisØe. Cette situation ne se reflŁte pas encore dans le montant des crØdits de paiements, qui est encore relativement bas, suite au retard enregistrØ lors du dØmarrage du programme. (2000/C 203 E/110) QUESTION (cid:201)CRITE E-1913/99 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission (29 octobre 1999) Objet: SystŁme de mesures impØrial La Commission peut-elle confirmer que sa dØclaration du 8 fØvrier 1999 permettra de vendre au Royaume-Uni et ce jusqu(cid:146)en l(cid:146)an 2010, les marchandises en vrac, en vertu du systŁme de mesures impØrial? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (1er dØcembre 1999) L(cid:146)utilisation des unitØs de mesure dans les domaines du commerce, de la santØ publique, de la sØcuritØ publique et de l(cid:146)administration publique au sein de l(cid:146)Union et de l(cid:146)Espace Øconomique europØen est harmonisØe par la directive 80/181/CEE (1), modifiØe en dernier lieu par la directive 89/617/CEE (2). Cette lØgislation harmonisØe dØfinit comme unitØs lØgales dans ces domaines les unitØs du systŁme interna- tional (SI), sauf pour quelques rares usages particuliers, oø des unitØs de mesure non compatibles avec le SI, utilisØes au niveau international, sont admises. Le SI est la version Øtendue du systŁme mØtrique. Afin de permettre au Royaume-Uni et (cid:224) l(cid:146)Irlande de rØaliser sans heurts le passage au SI, des pØriodes transitoires ont ØtØ prØvues pour la suppression progressive des unitØs de mesure impØriales. Pendant la derniŁre de ces pØriodes, qui est toujours en cours, l(cid:146)utilisation des unitØs «once» (avoirdupois) et «livre» est autorisØe pour la vente de produits au poids et en vrac. Cette pØriode se terminera le 31 dØcembre 1999, aprŁs quoi le kilogramme (reprØsentØ par le symbole «kg») deviendra l(cid:146)unitØ lØgale applicable (cid:224) ces transactions commerciales. La dØclaration du 8 fØvrier 1999 (cid:224) laquelle l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence porte sur une proposition de modification (3) concernant la directive 80/181/CEE, qui est actuellement examinØe par le Parlement et le Conseil. En vertu de cette modification, les unitØs non mØtriques (telles que les unitØs de mesure impØriales) pourraient Œtre utilisØes dans les indications supplØmentaires pendant une nouvelle pØriode transitoire de dix ans (jusqu(cid:146)au 1er janvier 2010). Bien que les unitØs de mesure impØriales puissent Œtre utilisØes dans les indications supplØmentaires au cours de cette pØriode de transition, il convient cependant de souligner que, (cid:224) compter du 1er janvier 2000, l(cid:146)unitØ de mesure lØgale pour les ventes de produits au poids et en vrac sera le kilogramme, ou l(cid:146)un de ses multiples ou sous-multiples dØcimaux. JO L 39 du 15. 2. 1980. JO L 357 du 7. 12. 1989. (1) (2) (3) COM(1999) 40 final. (2000/C 203 E/111) QUESTION (cid:201)CRITE E-1920/99 posØe par Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) la Commission (4 novembre 1999) Objet: Statistiques concernant l(cid:146)octroi de crØdits en faveur de l(cid:146)agriculture et du dØveloppement rural La commission de l(cid:146)agriculture du Parlement europØen a constatØ tout rØcemment un manque de transparence pour ce qui concerne la destination et le montant exact des crØdits octroyØs par l(cid:146)Union aux diffØrents (cid:201)tats membres. Des statistiques claires permettraient d(cid:146)avoir une idØe prØcise (cid:224) ce sujet. Ces statistiques, autant que possible (cid:224) jour, devraient Œtre portØes (cid:224) la connaissance du public


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2327/1999 af 29. oktober 1999 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben rundkornet ris inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2180/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

text: L 280/82 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 10. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2327/1999 af 29. oktober 1999 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben rundkornet ris inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2180/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2180/1999 (3) restitutionen ved blev der åbnet en licitation over udførsel af ris; i overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 584/75 (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 299/95 (5), kan Kommissionen på grundlag af de indgivne bud efter fremgangsmåden i artikel 22 i forordning (EF) nr. 3072/95 vedtage at fast- sætte en maksimumseksportrestitution; ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/95; tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumseksportrestitutionen; anvendelsen af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende ris medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb; (4) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben rundkornet ris til visse tredjelande fastsættes på grundlag af bud, der er indgivet indtil den 28. oktober 1999 til 94,00 EUR/t inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2180/1999 omhandlede licitation. fra den 25. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 30. oktober 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (2) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (3) EFT L 267 af 15. 10. 1999, s. 16. (4) EFT L 61 af 7. 3. 1975, s. 25. (5) EFT L 35 af 15. 2. 1995, s. 8


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2326/1999 της Επιτροπής, της 29ης Οκτωβρίου 1999, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στρογγυλόσπερμου, μεσόσπερμου και μακρόσπερμου Α λευκασμένου ρυζιού στο πλαίσιο της δημοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2179/1999

text: 30. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 280/81 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2326/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Οκτωβρίου 1999 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στρογγυλόσπερµου, µεσόσπερµου και µακρό- σπερµου Α λευκασµένου ρυζιού στο πλαίσιο της δηµοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2179/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου, της 22ας ∆εκεµβρίου 1995, περί κοινής οργάνωσης της αγοράς της όρυ- ζας (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία απο τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2072/98 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 3, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2179/1999 της Επι- τροπής (3), προκηρύχθηκε δηµοπρασία για την επιστροφή κατά την εξαγωγή του ρυζιού· ότι, σύµφωνα µε το άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 584/75 της Επιτροπής (4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 299/95 (5), βάσει των προ- σφορών που υποβλήθηκαν η Επιτροπή δύναται, κατά τη διαδικασία η οποία προβλέπεται στο άρθρο 22 του κανονι- σµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95, να αποφασίσει τον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή· ότι, για τον καθορισµό αυτό, πρέπει να ληφθούν, κυρίως, υπόψη τα κριτήρια τα προβλεπόµενα στο άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95· ότι η δηµοπρασία κατακυρούται στον υποβάλλοντα προσφορά η οποία ευρίσκεται στο επίπεδο της (3) (4) µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή ή σε κάποιο κατώ- τερο επίπεδο· ότι η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατάσταση της αγοράς του εν λόγω ρυζιού οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή µεσόσπερµου και µακρό- σπερµου Α λευκασµένου ρυζιού προορισµού ορισµένων τρίτων χωρών, καθορίζεται βάσει προσφορών που έχουν υποβληθεί από τις 25 έως τις 28 Οκτωβρίου 1999 σε 116,00 EUR/t, στο πλαίσιο της δηµοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2179/1999. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 30 Οκτωβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 29 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 329 της 30. 12. 1995, σ. 18. (2) ΕΕ L 265 της 30. 9. 1998, σ. 4. (3) ΕΕ L 267 της 15. 10. 1999, σ. 13. (4) ΕΕ L 61 της 7. 3. 1975, σ. 25. (5) ΕΕ L 35 της 15. 2. 1995, σ. 8


title: Komission asetus (EY) N:o 2303/1999, annettu 29 päivänä lokakuuta 1999, tukien määristä yhteisöstä peräisin olevien viljatuotteiden toimittamiseksi Azoreille ja Madeiraan annetun asetuksen (ETY) N:o 1833/92 muuttamisesta

text: 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/21 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2303/1999, annettu 29 päivänä lokakuuta 1999, tukien määristä yhteisöstä peräisin olevien viljatuotteiden toimittamiseksi Azoreille ja Madeiraan annetun asetuksen (ETY) N:o 1833/92 muuttamisesta joka EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityis- toimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesä- kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/ 92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 562/98 (2), sekä katsoo, että ja erityisesti sen 10 artiklan, 1) viljatuotteiden toimittamista Azoreille ja Madeiraan koskevan tuen määrät vahvistetaan komission asetuk- sessa (ETY) N:o 1833/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2069/1999 (4); yhteisön eurooppalaisessa osassa ja maailmanmarkki- noilla tapahtuneiden noteerausten ja hintojen muutosten johdosta Azorien ja Madeiran hankintatuet olisi vahvis- tettava uudelleen liitteessä esitettyjen määrien mukai- siksi, ja 2) tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (ETY) N:o 1833/92, sellaisena kuin se on muutettuna, liite tämän asetuksen liitteellä. Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 173, 27. 6. 1992, s. 1. (2) EYVL L 76, 13. 3. 1998, s. 6. (3) EYVL L 185, 4. 7. 1992, s. 28. (4) EYVL L 256, 1. 10. 1999, s. 19. L 280/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 tukien määristä yhteisöstä peräisin olevien viljatuotteiden toimittamiseksi Azoreille ja Madeiraan annetun asetuksen (ETY) N:o 1833/92 muuttamisesta 29 päivänä lokakuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE Tuote (CN-koodi) (EUR/t) Tuen määrä Määräpaikka Azorit Madeira Tavallinen vehnä (1001 90 99) Ohra Maissi (1003 00 90) (1005 90 00) Durumvehnä (1001 10 00) 36,50 32,00 46,00 8,00 36,50 32,00 46,00 8,00


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1899/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Kaleidoskooppi-ohjelma (1996‐2000).

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
cultural policy
economic support
financial control
management

text: C 170 E/120 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/141) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1899/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Kaleidoskooppi-ohjelma (1996(cid:129)2000) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille (cid:129) oppilaitoksille, yhti(cid:246)ille, osuuskunnille tai yksityishenkil(cid:246)ille (cid:129) on my(cid:246)nnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja viel(cid:228) toteuttamattomat maksut) Kaleidoskooppi-ohjelmasta (1996(cid:129)2000), jonka talousarvio on 26,5 miljoonaa ecua? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Vastaus kysymyksen ensimm(cid:228)iseen osaan on niin laaja (siihen kuuluu useita julkaisuja), ett(cid:228) komissio toimittaa kaikki vastaukseen kuuluvat osatekij(cid:228)t suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. Vastauksena kysymyksen toiseen osaan voidaan todeta, ett(cid:228) valittujen hankkeiden toteuttamista seurataan v(cid:228)li- ja loppuraporttien avulla ja ett(cid:228) hankkeille my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n rahoitustukea vasta sen j(cid:228)lkeen kun komissio on tarkastanut ja hyv(cid:228)ksynyt raportit. (2000/C 170 E/142) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1901/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Raffaello-ohjelma (1996(cid:129)2000) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille (cid:129) oppilaitoksille, yhti(cid:246)ille, osuuskunnille tai yksityishenkil(cid:246)ille (cid:129) on my(cid:246)nnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja viel(cid:228) toteuttamattomat maksut) Raffaello-ohjelmasta (1996(cid:129)2000), jonka talousarvio on 67 miljoonaa ecua? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) parlamentti ja neuvosto hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t Rafael- ohjelman vuoden 1997 lopulla. Samassa yhteydess(cid:228) hyv(cid:228)ksyttiin ohjelman nelivuotiskauden 1997(cid:129)2000 kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahaksi yhteens(cid:228) 30 miljoonaa ecua. Vuosi 1999 oli kuitenkin Kulttuuri 2000 -ohjelman hyv(cid:228)ksymisen vuoksi viimeinen vuosi, jolloin Rafael-ohjelmaa toteutettiin. Vastauksena kysymyksen ensimm(cid:228)iseen osaan komissio l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) luettelon rahoitusta saaneista tahoista suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. Vastauksena kysymyksen toiseen osaan voidaan todeta, ett(cid:228) valittuja hankkeita seurataan v(cid:228)li- ja loppura- porttien avulla ja ett(cid:228) my(cid:246)nnetty rahoitustuki annetaan k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi vasta sen j(cid:228)lkeen kun komissio on tarkastanut ja hyv(cid:228)ksynyt kyseiset raportit


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2308/1999 της Επιτροπής, της 29ης Οκτωβρίου 1999, για τον καθορισμό της ελάχιστης τιμής πώλησης αποκορυφωμένου γάλακτος σε σκόνη για την 140η ειδική δημοπρασία που πραγματοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δημοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 3398/91

eurovoc_concepts:
award of contract
discount sale
minimum price
skimmed milk powder

text: L 280/28 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 30. 10. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2308/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Οκτωβρίου 1999 για τον καθορισµό της ελάχιστης τιµής πώλησης αποκορυφωµένου γάλακτος σε σκόνη για την 140η ειδική δηµοπρασία που πραγµατοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δηµοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3398/91 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 804/68 του Συµβουλίου, της 27ης Ιουνίου 1968, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων (1), όπως τροπο- ποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1587/96 (2), και ιδίως το άρθρο 7 παράγραφος 5, τιµής της αγοράς του αποκορυφωµένου γάλακτος σε σκόνη και της ελάχιστης τιµής που καθορίστηκε· (3) (4) ότι πρέπει να καθοριστεί, βάσει των προσφορών που έχουν υποβληθεί, η ελάχιστη τιµή πώλησης στο επίπεδο που ανα- φέρεται κατωτέρω και να καθοριστεί κατά συνέπεια η εγγύηση για µεταποίηση· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης γάλακτος και γαλακτοκοµικών προϊόντων, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, δυνάµει του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3398/91 της Επιτροπής, της 20ής Νοεµβρίου 1991, σχετικά µε την πώληση µέσω δηµοπρασίας αποκορυφωµένου γάλακτος σε σκόνη που προορίζεται για την παρασκευή συνθέτων ζωο- τροφών (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονι- σµό (ΕΚ) αριθ. 124/1998 (4) οι οργανισµοί παρέµβασης έχουν θέσει σε διαρκή δηµοπρασία ορισµένες ποσότητες αποκορυφωµένου γάλακτος σε σκόνη τις οποίες κατέχουν· ότι κατά τους όρους του άρθρου 8 του κανονισµού αυτού, λαµβανοµένων υπόψη των προσφορών που έχουν γίνει δεκτές για κάθε ειδική δηµοπρασία, καθορίζεται µία ελά- χιστη τιµή πώλησης ή αποφασίζεται να µη δοθεί συνέχεια στη δηµοπρασία· ότι το ύψος της εγγύησης για µεταποίηση καθορίζεται λαµβανοµένης υπόψη της διαφοράς µεταξύ της ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για την 140η ειδική δηµοπρασία που πραγµατοποιείται βάσει του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3398/91 και της οποίας η προθεσµία για την υποβολή των προσφορών έληξε στις 26 Οκτωβρίου 1999, οι ελάχιστες τιµές πώλησης και η εγγύηση µεταποίησης καθορίζονται ως εξής: ελάχιστη τιµή πώλησης: εγγύηση µεταποίησης: 199,50 EUR/100 Kg, 40,00 EUR/100 Kg. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 30 Οκτωβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 29 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 148 της 28. 6. 1968, σ. 13. (2) ΕΕ L 206 της 16. 8. 1996, σ. 21. (3) ΕΕ L 320 της 22. 11. 1991, σ. 16. (4) ΕΕ L 16 της 21. 1. 1999, σ. 19


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1912/99 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission. Baumängel bei Straßen, die aus dem Zweiten Gemeinschaftlichen Förderkonzept für Griechenland finanziert wurden.

text: C 280 E/2 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 In j(cid:252)ngerer Vergangenheit hat der Rat am 6. Juli 1998 gemeinsam mit dem Europ(cid:228)ischen Parlament die Richtlinie 98/43/EG betreffend Werbung und Sponsoring zugunsten von Tabakerzeugnissen angenommen, die sp(cid:228)testens am 30. Juli 2001 umgesetzt werden mu(cid:223). Diese Richtlinie d(cid:252)rfte besonders starke Aus- wirkungen auf die Jugendlichen haben. Der Rat hat 1994 im Rahmen der Verordnung betreffend die Marktorganisation f(cid:252)r Rohtabak einen gemeinschaftlichen Forschungs- und Informationsfonds f(cid:252)r Tabak eingerichtet, dessen Mittel zur H(cid:228)lfte f(cid:252)r Projekte zur Aufkl(cid:228)rung (cid:252)ber die Gefahren des Rauchens verwendet werden, deren Zielgruppe insbeson- dere Jugendliche sind. Schlie(cid:223)lich hat der Rat im Anschlu(cid:223) an die Mitteilung der Kommission vom Dezember 1996 (cid:252)ber die derzeitige und die geplante Rolle der Gemeinschaft bei der Bek(cid:228)mpfung des Tabakkonsums und den Bericht der Kommission an den Rat und das Europ(cid:228)ische Parlament vom September 1999 (cid:252)ber die Fortschritte beim Schutz der (cid:246)ffentlichen Gesundheit vor den sch(cid:228)dlichen Wirkungen des Tabakkonsums auf seiner Tagung am 18. November 1999 Schlu(cid:223)folgerungen zur Bek(cid:228)mpfung des Tabakkonsums angenommen und eine Orientierungsaussprache gef(cid:252)hrt, in deren Mittelpunkt der Schutz der Jugendlichen vor den sch(cid:228)dlichen Wirkungen des Tabakkonsums und die T(cid:228)tigkeit der Europ(cid:228)ischen Union auf internationaler Ebene standen. Diese Aussprache war (cid:246)ffentlich. Was die Au(cid:223)enbeziehungen angeht, so hat der Rat am 22. Oktober 1999 einen Beschlu(cid:223) verabschiedet, mit dem die Kommission erm(cid:228)chtigt wird, im Rahmen der Weltgesundheitsorganisation Verhandlungen (cid:252)ber ein internationales Rahmen(cid:252)bereinkommen zur Bek(cid:228)mpfung des Tabakkonsums und die diesbez(cid:252)g- lichen Protokolle zu f(cid:252)hren, soweit Fragen betroffen sind, die in den Zust(cid:228)ndigkeitsbereich der Gemein- schaft fallen. (2000/C 280 E/002) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1912/99 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission (29. Oktober 1999) Betrifft: Baum(cid:228)ngel bei Stra(cid:223)en, die aus dem Zweiten Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzept f(cid:252)r Griechenland finanziert wurden In Beantwortung einer fr(cid:252)heren Anfrage (P-3016/98) (1) des Fragestellers best(cid:228)tigte die Kommission den schlechten Zustand der Stra(cid:223)en, die mit Zusch(cid:252)ssen aus dem Zweiten Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzept in Griechenland gebaut wurden. Sie erkl(cid:228)rte ferner, sie werde das Problem aufmerksam verfolgen und erforderlichenfalls die einschl(cid:228)gigen rechtlichen Bestimmungen geltend machen. Kann die Kommission angeben, ob ihr mittlerweile weitere Informationen (cid:252)ber den Gesamtumfang der M(cid:228)ngel bei den Stra(cid:223)enbauarbeiten vorliegen, die in Griechenland durchgef(cid:252)hrt und aus dem Zweiten GFK bezuschu(cid:223)t werden? L(cid:228)(cid:223)t sich aus diesen Informationen auf einen R(cid:252)ckgang der M(cid:228)ngel schlie(cid:223)en? Ist zu erwarten, da(cid:223) Griechenland die erforderlichen Ma(cid:223)nahmen zur Behebung dieser M(cid:228)ngel treffen wird? Wie gedenkt die Kommission andernfalls daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) dieses gro(cid:223)es Problem gezielt angegangen wird und die daf(cid:252)r Verantwortlichen zur Rechenschaft gezogen werden? (1) ABl. C 297 vom 15. 10. 1999, S. 42. Erg(cid:228)nzende Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (18. Februar 2000) Nach Angaben der griechischen Beh(cid:246)rden hat eine unabh(cid:228)ngige Qualit(cid:228)tskontrolleinrichtung (ESPEL) 1025 Projekte der in Griechenland aus dem zweiten Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzept f(cid:252)r den Programm- planungszeitraum 1994-1999 kofinanzierten Arbeiten, einschlie(cid:223)lich Stra(cid:223)enbauprojekte, kontrolliert. Bei den 1 189 Vor-Ort-Kontrollen, die ESPEL seit der Aufnahme ihrer Arbeit im Januar 1998 bis Juni 1999 durchgef(cid:252)hrt hat, wurde die H(cid:228)lfte der Projekte stichprobenartig und die andere H(cid:228)lfte zwischen Oktober 1998 und Juni 1999 systematisch (cid:252)berpr(cid:252)ft. 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/3 Dabei ergab sich folgendes: 224 Projekte weisen keine oder nur geringe M(cid:228)ngel auf, die von den Auftragnehmern behoben werden (Kategorie 1). Bei 272 Projekten sind erhebliche M(cid:228)ngel zu verzeichnen, die die Sicherheit zwar nicht beeintr(cid:228)chtigen, aber h(cid:246)here Wartungskosten verursachen werden. Diese Zusatzkosten werden von den Zahlungen an die betreffenden Auftragnehmer abgezogen (Kategorie 2). Bei 19 der kontrollierten Projekte wurden schwerwiegende, nicht behebbare M(cid:228)ngel festgestellt. Die Arbeiten m(cid:252)ssen von den Auftragnehmern auf eigene Kosten neu ausgef(cid:252)hrt werden (Kategorie 3). Nach Ansicht der Kommission ist es noch zu fr(cid:252)h, als da(cid:223) ihr Informationen vorliegen k(cid:246)nnten, anhand deren sie eine verbesserte Qualit(cid:228)t der Arbeiten best(cid:228)tigen kann. Gleichwohl ist sie davon (cid:252)berzeugt, da(cid:223) die T(cid:228)tigkeit von ESPEL langfristig zu einer Verbesserung der Situation f(cid:252)hren wird. Nach den verschiedenen ESPEL-Berichten haben die griechischen Beh(cid:246)rden die folgenden Ma(cid:223)nahmen ergriffen: Das Wirtschaftsministerium (MEN) (cid:252)bermittelt den f(cid:252)r die Verwaltung der betreffenden Vorhaben zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden wie angek(cid:252)ndigt alle von ESPEL erstellten Einzelberichte, in denen auf Qualit(cid:228)ts- m(cid:228)ngel hingewiesen wird und fordert sie auf, die gesetzlich vorgeschriebenen Schritte einzuleiten. F(cid:252)r die Projekte der Kategorie 2 und 3 leitet das Wirtschaftsministerium die Unterlagen auch an die Inspektoren f(cid:252)r (cid:246)ffentliche Auftr(cid:228)ge weiter, damit diese die Folgema(cid:223)nahmen der mittelbewirtschaftenden Stellen pr(cid:252)fen, insbesondere im Hinblick auf die Anwendung der gesetzlich vorgeschriebenen Ma(cid:223)nahmen, einschlie(cid:223)lich der finanziellen Sanktionen. Die Unterlagen zu den Vorhaben der Kategorie 3 leitet das Wirtschaftsministerium au(cid:223)erdem direkt an die Staatsanwaltschaft weiter. Der Kommission liegen noch keine konkreten Informationen (cid:252)ber den Abschlu(cid:223) der einzelnen F(cid:228)lle vor. Die griechischen Beh(cid:246)rden haben ihr jedoch mitgeteilt, da(cid:223) die M(cid:228)ngel in einigen F(cid:228)llen bereits behoben bzw. die Zahlungen f(cid:252)r ausgef(cid:252)hrte Arbeiten gek(cid:252)rzt worden sind. Dar(cid:252)ber hinaus d(cid:252)rfte es die von den Inspektoren durchgef(cid:252)hrte Kontrolle erm(cid:246)glichen, das Verzeichnis der (cid:246)ffentlichen Auftragnehmer zu aktualisieren, die sich nicht an das Verfahren halten. Die Kommission wird darauf achten, da(cid:223) ihr die griechischen Beh(cid:246)rden auf der Grundlage der Verordnung (EG) 1681/94 (1) betreffend Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten und die Wiedereinziehung zu Unrecht gezahlter Betr(cid:228)ge im Rahmen der Finanzierung der Stukturpolitiken sowie die Einrichtung eines einschl(cid:228)gigen Informations- systems die sich aus dieser Situation ergebenden Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten f(cid:246)rmlich mitteilen. Die Kommission beabsichtigt, die griechischen Beh(cid:246)rden aufzufordern, diese Angelegenheit und die sich daraus ergebenden finanziellen Auswirkungen aufmerksam weiterzuverfolgen. (1) ABl. L 178 vom 12. 7. 1994. (2000/C 280 E/003) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1955/99 von Gerhard Hager (NI) an die Kommission (5. November 1999) Betrifft: Kosovo (cid:129) Agenda 2000 Im Zuge des Wiederaufbaus des Kosovo werden von der EU Finanzmittel in Milliardenh(cid:246)he zur Verf(cid:252)gung gestellt. Ebenso f(cid:252)r Wiederaufbauma(cid:223)nahmen nach dem verheerenden Erdbeben in der T(cid:252)rkei. Diese Ma(cid:223)nahmen wurden nach der Einigung (cid:252)ber die Agenda 2000 beschlossen. Vor diesem Hintergrund wird die Kommission gebeten, folgende Fragen zu beantworten: 1. Wie hoch wird der von der EU/den MS in den Wiederaufbau des Kosovo investierte Betrag sein und wie lange werden die Hilfsprogramme laufen? 2. Welche Auswirkungen werden diese Ma(cid:223)nahmen auf die k(cid:252)nftigen Budgets der EU haben? Erachtet die Kommission eine (cid:220)berpr(cid:252)fung des Finanzierungsplanes der Agenda 2000 f(cid:252)r not- 3. wendig? 4. Wenn nein, wie erkl(cid:228)rt die Kommission die Nichtauswirkung der Finanzhilfen auf den Finanzie- rungsplan der Agenda 2000?