title: 1999 återkommande rapport från kommissionen om Maltas framsteg på vägen mot anslutning

eurovoc_concepts:
EU relations
Malta
accession to the European Union
economic situation
political situation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 10. 1999 KOM(1999) 508 slutlig 1999 ÅTERKOMMANDE RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN OM MALTAS FRAMSTEG PÅ VÄGEN MOT ANSLUTNING Innehållsförteckning A. Inledning a) b) Förord Förbindelser mellan Europeiska unionen och Malta Utvecklingen (även beträffande bilateral handel) inom ramen för Europaavtalet mellan EU och Malta Finansiellt samarbete Partnerskapet för anslutning och det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk Stöd inför anslutningen för år 2000 B. Kriterier för medlemskap 1. Politiska kriterier Inledning Den senaste tidens utveckling 1. 1. Demokrati och rättsstat Parlamentet Den verkställande makten Rättsväsendet Åtgärder för att bekämpa korruption 1. 2. Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 1. 3. Allmän bedömning Ekonomiska kriterier Inledning 2. 2. 1. 2. 2. Den ekonomiska utvecklingen Makroekonomisk utveckling Strukturreformer 2. 3. Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna Förekomsten av en fungerande marknadsekonomi Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen 2. 4. Allmän bedömning Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför 3. 3. 1. En gränslös inre marknad 3. 2. De fyra friheterna Konkurrens Innovation Informationssamhället Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Forskning och teknisk utveckling Telekommunikation Den audiovisuella sektorn 3. 3. Ekonomiska och fiskala frågor 3. 4. Den ekonomiska och monetära unionen Beskattning Statistik Politiken inom olika sektorer Industri Jordbruk Fiske Energi Transport Små och medelstora företag 3. 5. Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Regionalpolitik och sammanhållning 3. 6. Miljö och livskvalitet Miljö Konsumentskydd 3. 7. Rättsliga och inrikes frågor 3. 8. Yttre förbindelser Handel och internationella ekonomiska förbindelser Utvecklingssamarbete Tull Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Finansiella frågor Finansiell kontroll 3. 9. 3. 10. Allmän bedömning Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens Den offentliga förvaltningens organisation Administrativ och rättslig förmåga: nyckelområden för genomförandet av 4. regelverk 4. 1 4. 2 gemenskapens regelverk C. Slutsats Bilagor Av kandidatländerna ratificerade konventioner om de mänskliga rättigheterna Statistiska uppgifter A. Inledning a) Förord På begäran av rådet (allmänna frågor) i oktober 1998 lade kommissionen i februari 1999 fram en rapport om uppdatering av kommissionens yttrande om Maltas ansökan om medlemskap, efter att Malta beslutat att förnya den ansökan som legat vilande sedan november 1996. Kommissionen konstaterade i följande: "Kommissionen kommer att utarbeta en återkommande rapport i vilken det i detalj redogörs för hur långt Malta har kommit i sina medlemskapsförberedelser, och denna kommer att avges vid årets slut tillsammans med rapporterna om de övriga kandidatländerna och deras framsteg på vägen mot anslutning. Kommissionen förväntar sig att Malta, vid den tidpunkt då Europeiska rådet diskuterar möjligheten att utvidga anslutningsförhandlingarna, kommer att kunna ansluta sig till de kandidatländer med vilka förhandlingar redan inletts. " Den här återkommande rapporten om Malta är upplagd på samma sätt som rapporten från februari 1999. 1 rapporten - beskrivs förbindelserna mellan Malta och unionen, - analyseras situationen vad gäller de politiska villkor som Europeiska rådet anger (demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter), - bedöms Maltas situation och framtidsutsikter vad gäller de ekonomiska villkor som Europeiska rådet anger (fungerande marknadsekonomi, förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen), - analyseras Maltas förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, dvs. landets förmåga att anta unionens regelverk i form av fördraget, sekundärrätten och unionens politik på olika områden. I rapporten behandlas också den rättsliga och administrativa förmågan i enlighet med vad som begärdes av Europeiska rådet vid dess möte i Madrid, vid vilket det framhölls att kandidatländerna bör anpassa sina administrativa strukturer så att ett harmoniskt genomförande av gemenskapens politik på olika områden efter anslutningen garanteras. I rapporten tas hänsyn till de framsteg som gjorts sedan rapporten i februari. En genomgång görs av huruvida de reformer som nämndes i februarirapporten har genomförts nya initiativ analyseras. Bedömningen av framstegen när det gäller förmågan att uppfylla de politiska kriterierna och att tillämpa gemenskapens regelverk koncentreras på vad som har skett sedan rapporten i februari, medan den ekonomiska bedömningen går tillbaka på en mera långsiktig utvärdering av Maltas ekonomiska resultat. Bedömningen av de framsteg som gjorts när det gäller att anta gemenskapens regelverk har i första hand gjorts på grundval av den lagstiftning som faktiskt har antagits och inte på grundval av lagstiftning som är under beredning eller som håller på att godkännas av parlamentet. Denna ansats garanterar lika behandling av alla kandidatländerna och gör det möjligt att objektivt bedöma och jämföra länderna med avseende på de konkreta framsteg de har gjort i anslutningsförberedelserna. i förberedelserna Rapporten stöder sig på ett stort antal informationskällor. Malta ombads lämna uppgifter om de framsteg som gjorts för medlemskap sedan rapporten offentliggjordes i februari. Den analytiska genomgången av gemenskapens regelverk (s. k. screening), som påbörjades i maj 1999, har också använts som informationskälla. Rådets överläggningar och Europaparlamentets betänkande och resolutioner1 har beaktats vid utarbetandet av rapporterna. Kommissionen har också använt sig av de bedömningar som olika internationella organisationer gjort, särskilt de bidrag som lämnats av Europarådet, OSSE och de internationella finansiella instituten samt olika icke-statliga organisationer. b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Malta Vid rådets (allmänna frågor) möte i mars 1999 beslutades att den analytiska genomgången av regelverket skulle inledas så snart som möjligt. Malta uppmanades att utarbeta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk. Kommissionen uppmanades att lägga fram lämpliga förslag om fastställande av en särskild strategi inför för Malta. Mot bakgrund av dessa riktlinjer meddelades det att anslutningen ordförandeskapet avsåg att bjuda in Malta till nästföljande europeiska konferens. I maj 1999 inledde kommissionen den analytiska genomgången av regelverket (nio kapitel) med Malta. Europeiska rådet välkomnade vid sitt möte i Köln i juni 1999 "att den analytiska granskningen av unionens regelverk tillsammans med Malta har kunnat inledas tack vare att kommissionen aktualiserat sitt yttrande över Maltas ansökan om medlemskap. Kommissionen kommer i god tid före Europeiska rådets möte i Helsingfors att överlämna en rapport även om Maltas utveckling med avseende på anslutningen, vilken tillsammans med motsvarande rapporter om de andra kandidatländerna kommer att ligga till grund för eventuella beslut av Europeiska rådet i Helsingfors. " Vid rådets (allmänna frågor) möte i juni 1999 enades man om att utvidga den pågående multilaterala politiska dialogen med de central- och östeuropeiska länderna och Cypern till att även omfatta Malta. Rådet konstaterade i sina slutsatser att "en intensifierad dialog om utrikes- och säkerhetspolitiska frågor med Malta kommer att gagna båda parter och ge Malta möjlighet att bli bättre insatt i och anpassa sig till överenskommelserna inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, liksom att samarbeta helt och hållet med unionen i olika internationella fora. " Utvecklingen (även beträffande bilateral handel) inom ramen för Europaavtalet mellan EU och Malta rapporteras när det gäller genomförandet av Inga särskilda associeringsavtalet. Att upprätta en tullunion under två femårsetapper är sedan länge en målsättning som dock ännu inte har uppfyllts. förändringar kan Vid tidpunkten för offentliggörandet av den förra rapporten i februari 1999 hölls ett möte i den gemensamma parlamentariska associeringskommittén bestående av företrädare för Maltas parlamentet och Europaparlamentet. 1 Föredragande i Europaparlamentet: A. Oostlander och E. Baron Crespo; medföredragande: M. Aelvoet, J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. Bernard-Reymond, R. Speciale, J. Wiersma, J. W. Bertens och B. Malone. EU är fortfarande Maltas största handelspartner (tre fjärdedelar av Maltas utrikeshandel sker med EU). Värdet på exporten från Malta till unionen uppgick 1998 till 763 miljoner euro medan värdet på importen från EU uppgick till 2 miljarder euro. Finansiellt samarbete tekniska Det fjärde finansprotokollet (juni 1995 - oktober 1998) ligger till grund för det finansiella och fjärde I mars 1999 beslutade finansprotokollets giltighet med ett år, till och med den 31 december 1999. För 1999 uppgår de tillgängliga anslagen till 5 miljoner euro och är fördelade på följande sätt: samarbetet. rådet att förlänga Åtaganden har redan gjorts till ett belopp av 2 miljoner euro för ett riskkapitalprojekt med EIB och 844 000 euro till ett stipendieprogram. Före årets slut kommer åtaganden att göras till ett belopp av 511 000 euro för tekniskt bistånd för att anpassa den centrala statistikmyndighetens metoder till Eurostats metoder och till ett belopp av 1 645 000 euro för ett program för tekniskt bistånd och administrativt samarbete. Protokollet är det enda finansiella gemenskapsinstrumentet finansiellt och tekniskt samarbete. (utöver EIB-lån) för Malta bör se till att framtida finansiellt stöd från EU används effektivt. Partner skåpet för anslutning och det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk Ett första partnerskap för anslutning för Malta skall antas under 1999. Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras, de finansiella medlen för att hjälpa Malta att genomföra dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Malta håller för närvarande på att utarbeta sitt första nationella program för antagande av gemenskapens regelverk. Stödet inför anslutningen för år 2000 Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta en förordning om vilka verksamheter som skall finansieras inom ramen för strategin inför anslutningen under de kommande inriktas på fem åren. De harmoniseringsprocessen (på grundval av de prioriteringar som kommer att fastställas i partnerskapet för anslutning med Malta). finansierade verksamheterna kommer främst att B. Kriterier för medlemskap 1. Politiska kriterier Inledning I rapporten från februari 1999 om uppdatering av kommissionens yttrande över Maltas ansökan om medlemskap, gjorde kommissionen följande bedömning: ". [När det gäller de politiska aspekterna] innebär denna rapport en bekräftelse av de slutsatser som drogs i kommissionens yttrande från 1993: institutionerna fungerar väl, och respekten för de mänskliga rättigheterna innebär inga särskilda problem. Maltas. offentliga förvaltning har en tillräcklig personalstyrka, men insatser krävs för att öka dess effektivitet. Landet tycks inte ha några större svårigheter med att anpassa sina administrativa strukturer och sina regeringsorgan- inför deltagandet i gemenskapens institutioner. " Den senaste tidens utveckling Mandatperioden för Maltas president löpte ut i april 1999. Samma månad utsåg parlamentet professor Guido de Marco, Maltas vice premiärminister och utrikesminister, till ny president vilket ledde till vissa ändringar i regeringens sammansättning. I mars 1999 hölls val till de lokala råden i 21 kommuner på Malta och Gozo. EU-medlemskap fortsätter att stå högt på den politiska dagordningen för det regerande nationalistpartiet (NP), men arbetarpartiet (MLP) som är i opposition, är fortsatt kritiskt. För att förbereda inför anslutningen har statliga och icke-statliga organ inrättats. 1. 1 Demokrati och rättsstat Som nämns i rapporten från februari uppfyller Malta kraven på stabila institutioner vilket garanterar demokrati och rättsstat. Detta avsnitt tar därför endast upp de viktigaste inslagen i utvecklingen under det senaste året. Parlamentet Inga förändringar att rapportera. Den verkställande makten administrativa verkställande maktens Den stärkas. Antalet offentliganställda är fortsatt stort (omkring 33 000 personer). Trots den pågående personalutbildningen och införandet av informationsteknik, har Malta fortfarande lång väg att gå när det gäller att förbättra den offentliga sektorns effektivitet och genomslagskraft, särskilt i fråga om utbildning och omfördelning av personalresurser så att behoven motsvaras bättre. förmåga måste Rättsväsendet Domstolssystemet är rättsprocessen utan även verkställande av domar. i allmänhet ganska trögt. Detta gäller inte enbart själva Åtgärder för att bekämpa korruption Ombudsmannaämbetet, där påståenden om korruption utreds, fungerar fortsatt väl. Maltas "ständiga kommission mot korruption", som har till uppgift att skydda medborgarnas rättigheter, arbetar emellertid för långsamt och bör öka sin effektivitet. Malta har inte undertecknat Europarådets straffrättsliga konvention om korruption, som öppnades för undertecknande av Europarådets medlemmar i januari 1999. Malta har ännu inte anslutit sig till OECD:s överenskommelse om bekämpning av regeringar till medlemsstaternas bestickning (rekommendation beträffande bestickningar i samband med internationella affärstransaktioner). från OECD:s råd Malta har inte anslutit sig till FN:s program för narkotikakontroll och förebyggande av brott. 1. 2. Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter I rapporten från februari 1999 konstaterades att det inte föreligger några problem när det gäller iakttagandet av de grundläggande fri- och rättigheterna, vilket fortfarande stämmer till stor del. Malta har ratificerat flertalet av de viktigaste överenskommelserna om mänskliga rättigheter (se bilaga). Grundläggande medborgerliga och politiska rättigheter respekteras i Malta. Fortfarande finns dock vissa restriktioner gällande utländska medborgares köp av mark. Händelser på senare tid har visat att Malta inte längre är förskonat från rasism. Vidare har det rapporterats att vissa personer som häktats av Maltas polis inte genast fått tillgång till advokat samt att häktesförhållandena är otillfredsställande. Malta bör sträva efter att förbättra förhållandena för häktade personer, bland annat när det gäller underrättelse om frihetsberövande, rätt till advokat och läkarvård. 1. 3. Allmän bedömning Malta uppfyller de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn. 2. Ekonomiska kriterier 2. 1 Inledning I uppdateringen av kommissionens yttrande över Maltas ansökan om medlemskap som antogs av kommissionen i februari 1999 drogs slutsatsen att "Malta måste visa på framsteg när det gäller skapandet av ett stabilt och sunt makroekonomiskt klimat och det fortsatta genomförandet av reformer och liberalisering. Med hänsyn till landets ekonomis ringa storlek, bör det vara möjligt för Malta att lösa dessa frågor på ett lämpligt sätt och därigenom framgångsrikt integreras i den europeiska ekonomin". Vid sin genomgång av den ekonomiska utvecklingen i de övriga kandidatländerna, har kommissionen vägletts av slutsatserna från Europeiska rådet i Köpenhamn i juni 1993, i vilka angavs att medlemskap i unionen förutsätter • • en fungerande marknadsekonomi, samt förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. Kommissionen har använt samma metod i analysen nedan. 2. 2 Den ekonomiska utvecklingen BNP beräknas under 1998 ha vuxit med cirka 4 % i reala termer, vilket är en svag minskning i förhållande till tidigare noterade tillväxttal. En ihållande svag inhemsk efterfrågan har bidragit till att halvera bytesbalansunderskottet jämfört med det underskott på 11 % av BNP som noterades för 1995-96, när underskotet var som störst. Inflationen sjönk till 1,4 % det sista kvartalet 1998, vilket gjorde att den genomsnittliga inflationen för helåret minskade till 2,4 %. Arbetslösheten steg till mer än 5 % under de första månaderna 1999, trots ett starkt efterfrågetryck på arbetsmarknaden i den privata sektorn. Den största utmaningen för Maltas ekonomiska politik är att få ned underskottet i de offentliga finanserna, som uppgår till närmare 12 % av BNP. Makroekonomisk utveckling Tillväxten för 1998 var något under 4 %, efter att ha legat på minst 4 % per år under perioden 1993-1996. Sedan 1993 har Maltas BNP per capita har således ökat med ungefär en fjärdedel i reala termer, även om den fortfarande är låg i förhållande till genomsnittet i EU (maltesisk statistik medger inte någon direkt jämförelse grundad på köpkraft). Arbetslösheten uppgick till 5,1 % av arbetskraften vid utgången av 1998, och den har ökat något under de första månaderna 1999. Detta trots ökade antalet förvärvsarbetande 1998 genom att de förlorade arbetstillfällena i den offentliga sektorn mer än väl kompenserades av ökad sysselsättning i den privata tjänstesektorn. Samtidigt upphörde sysselsättningen att öka i tillverkningssektorn och antalet egenföretagare, vilka utgör 11. % av de förvärvsarbetande, minskade. till En försvagning i den inhemska efterfrågan har lett till minskade handels- och bytesbalansunderskott, jämfört med de mycket höga underskottsnivåer som noterades för två år sedan. Under 1998 uppbars denna trend av en osedvanligt stor ökning av exporten av elektroniska produkter och av nedgången i energipriserna, även om de lägre energiprisernas inverkan dämpades till följd av tidigare ingångna terminskontrakt. 1998 blev också ett bra år för turismen: antalet besökande turister ökade med 6,4 % jämfört med 1997. En av de ledande kryssningsoperatörerna i världen beslöt att utse Maltas hamn som nav för sin kryssningsverksamhet från och med 1999. Vad gäller finansieringen av bytesbalansunderskottet är det värt att notera att det långfristiga kapitalinflödet ökat under de senaste två åren på bekostnad av kortfristigt inflöde av kapital. Inflationen minskade till 2,4 % 1998. Konsumentprisindex för december var endast 1,3 % högre än motsvarande siffra för december 1997. Efter införandet av mervärdesskatt i januari 1999 steg den löpande årsinflationstakten till 1,9 % i februari, men har därefter fallit tillbaka till 1,4 % i maj. Maltas ekonomi drabbades inte särskilt hårt av den senaste tidens turbulens på de internationella finansmarknaderna. Efter det att räntan sänkts med 50 räntepunkter i början av året, är centralbankens reporäntor nu tillbaka på den nivå som rådde för två år sedan, samtidigt som räntedifferensen gentemot EU-räntorna under mellantiden dock fortsatt varit minst 100 räntepunkter till följd av räntesänkningarna i eurozonen. Maltas centralbank (CBM) avvaktade med räntesänkningen med motiveringen att ökningstakten på 10 % i utlåningen till hushåll och företag (inklusive statsägda företag) under 1998 fortfarande var mycket hög och att en ökning av den inhemska efterfrågan åter skulle kunna sätta utrikesbalansen under tryck. Den maltesiska valutan har sedan 1989 varit knuten till en valutakorg bestående av tre valutor, nämligen ecun, det brittiska pundet och den amerikanska dollarn. Lirans fasta växelkurs justerades till följd av att euron infördes den 1 januari 1999. Vikterna i korgen är som tidigare 56,8 % för euron och 21,6 % för pundet sterling respektive dollarn. Trots tecken på en stramare finanspolitik ökade underskottet i den offentliga sektorns finanser till 11,8 % av BNP 1998 jämfört med 4 % 1995. Under denna period har den statliga upplåningen för att finansiera de växande offentliga underskotten ökat högst avsevärt. Ökande löpande utgifter, inberäknat löner till offentligt anställda, bidrog samtidigt kraftigt till försämringen av de offentliga finanserna. De offentliga intäkterna minskade trots att ekonomin fortsatte att expandera. Denna nedgång förklarades huvudsakligen av lägre skatteintäkter till följd av en förändrad periodisering av uppbörden av kvarskatt samt effekterna av den tidigare förändringen av systemet för indirekt beskattning, vilken genomfördes i juli 1997. Sedan början av 1990-talet har även skillnaden mellan socialförsäkringsavgifterna och de utbetalda ersättningarna ständigt ökat. En annan väsentlig bidragande orsak till det ökade offentliga underskottet är räntebetalningarna. Den offentliga skulden uppgick i slutet av 1998 till 55,2 % av BNP. 10 Viktiga ekonomiska trender Malta 1995 1996 1997 1998 1999 senaste Real BNP-tillväxt Procent 6,2 4,0 4,9 4,1 4,0 Jan. - mars Inflationstakt - årligt genomsnitt - december till december Procent Procent 4,0 2,5 3,1 2,4 ^ Arbetslöshet vid årets - ILO:s definition slut Procent 3,7 4,4 5,0 5,1 5,1 Juni sektorns Procent av -3,5 -7,7 Den finansiella sparande2 offentliga Bytesbalanssaldo Utlandsskuld3 - kvot skuld/export - utlandsskuld brutto Utländska direktinvesteringar - - nettoinflöde - betalningsbalansstatistik BNP Procent BNP miljoner ecu/euro Procent miljarder ecu/euro Procent BNP miljoner ecu/euro av -11,0 -274 -10,7 -281 -6,2 -183 -4,8 -150 -3,5 -26,7 Jan. - mars jan. - mars 90 2,6 97 3,2 av 5,6 140 9,7 256 3,8 113 Deb t Statistics, IMF\ s Govern ment Fin ance Statistics. Källor: Nationella källor, OECD. s externat Strukturreformer 2 Exklusive lokala myndigheter. 3 Uppgifterna i andra raden har utarbetats av BIS, IMF, OECD och Världsbanken i samarbete och bör vara mer tillförlitliga eftersom de har bredare täckning, inte har dubbelräknats och är mer aktuella. 11 Den nuvarande regeringens ekonomiska program är utformad kring en medelfristig finanspolitisk ram med den angivna målsättningen att minska det offentliga underskottet till 4 % av BNP till år 2004. Den förutsätter en förbättrad skatteadministration och möjligheten att genomföra skattehöjningar om utvecklingen av de offentliga utgifterna skulle komma att äventyra de uppställda målen för det offentliga underskottet. Regeringen har för avvecklingen av importavgiftssystemet. Programmet innehåller också strukturella reformer av de offentliga utgifterna, i förening med ett åtagande om socialhjälp och ett program för omskolning av friställda. Regeringen betonar att sådana åtgärder kommer att vara nödvändiga både för att tillgodose Maltas egna behov och för att underlätta ett EU- inträde. i detta sammanhang antagit en tidsplan Maltas regering har endast nyligen inlett privatiseringsprocessen och omstruktureringen av den offentliga sektorn. En särskild arbetsgrupp har inrättats för detta ändamål med företrädare för den offentliga och privata sektorn. Försörjningsföretagen (el, gas, vatten etc. ) är för närvarande fortfarande i statlig ägo, och andra företag, som exempelvis torrdockor och varv, erhåller fortfarande stora subventioner. De statligt garanterade skulder som ackumulerats av offentliga förlustföretag uppgår nu till mer än 40 % av BNP. Eventuella privatiseringsförsök kommer troligtvis att möta starkt motstånd, och enskilda medlemmar i arbetsgruppen utsätts för ett ökat tryck. Den maltesiska staten sålde i juni 1999 sitt sjuttioprocentiga innehav i Mid-Med Bank, ingick även det indirekta Maltas största bank, till Midland Bank. I försäljningen innehavet av aktier genom andra av staten kontrollerade bolag, vilket motsvarade en indirekt andel på närmare 3 % av aktierna i Mid-Med Bank. Midland bank är ett dotterbolag till Hong Kong and Shanghai Banking Corporation (HSBC). Banken betalade cirka 86 miljoner maltesiska lira för statens ägarandel. Affären kritiserades kraftigt av Maltas arbetarparti (Labour Party), som hävdade att mer än hälften av den inhemska bankmarknaden genom affären skulle komma att kontrolleras av ett utländskt kreditinstitut och därigenom utgöra ett hot mot den maltesiska statens självständighet. Viktiga indikatorer på den ekonomiska strukturen 1998 Befolkning (genomsnitt) BNP per capita Tusental 378 Euro (KKS) av procent genom snittet EU för Jordbrukets4 av: - brutto- andel Procent 2,8 4 Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske. 12 förädlingsvärdet - sysselsättningen Procent 1,8 Kvoten investeringar/BNP Procent Bruttoutlandsskuld/ BNP Procent Export av varor och Procent tjänster/BNP Ackumulerade utländska direktinvesteringar, enligt EBRD Miljarder euro euro per capita 100,7 87,5 Källor: Nationella källor, OECD. s external Debt Statistics, IMF, EBRD. 2. 3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna Förekomsten av en fungerande marknadsekonomi Som angavs i Agenda 2000 krävs det för att en fungerande marknadsekonomi skall anses föreligga att såväl priser som handel är liberaliserade och att det finns ett tillämpbart rättsligt system som inbegriper äganderätt. En marknadsekonomi fungerar bättre om det råder makroekonomisk stabilitet och samförstånd om den ekonomiska politiken. En väl utvecklad finansiell sektor och avsaknad av betydande hinder för marknadstillträde och - utträde förbättrar ekonomins effektivitet. Maltas nya regering har en betryggande majoritet för att genomföra de ändringar av den ekonomiska politiken för att uppnå ett större mått av makroekonomisk stabilitet i den mening som avses i EU-fördraget. som är nödvändiga Den främsta utmaningen för den ekonomiska politiken är att få ned det offentliga underskottet till en långsiktigt hållbar nivå, och en nivå som skulle göra det möjligt för Malta att upprätthålla balans i de offentliga finanserna på medellång sikt efter EU- anslutningen. Detta skulle också bidra till att minska räntedifferensen i förhållande till EU. tidigare Mervärdesskatten återinfördes den 1 januari 1999 efter det att ett mervärdesskattesystem vid halvårsskiftet 1997 hade ersatts av en alternativ struktur för indirekt beskattning. Återinförandet av mervärdesskatt förenades med en ökning av punktskattesatserna på cigaretter och bensin. Punktskatter på andra varor sänktes för att kompensera för att dessa varor inräknas i mervärdesskattebasen. 13 Valen i september 1998 ledde också till att höjningarna av vatten- och eltaxoma i slutet av 1997 återtogs. I november 1998 hade de flesta räkningar från de offentliga försörjningsföretagen som återspeglade de tidigare prishöjningarna inte betalats. Som angavs ovan har Maltas regering en tidsplan för att avskaffa det stora antal importavgifter som fortfarande finns (se avsnittet om fri rörlighet för varor). Den har också klart deklarerat sin avsikt att avskaffa den kvarvarande valutaregleringen. Malta tillämpar sedan halvårsskiftet 1999 internationella normer för riskvärdering i banksektorn. Bankernas riskvägda kapitaltäckningsgrad uppgick till 15,3 % vid utgången av 1998. Valutaexponeringar och risker som sammanhänger med räntevolatilitet övervakas nu noga, och regelverket för den finansiella sektorn har stärkts i väntan på en ytterligare liberalisering av valutaregleringen. Malta är en fungerande marknadsekonomi. Landet bör återupprätta makroekonomisk stabilitet genom att minska det mycket stora underskottet i de offentliga finanserna. Malta bör också öppna upp sin ekonomi genom ytterligare liberalisering av handeln och kapitalbalansen. Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen Som angivits i Agenda 2000 beror Maltas förmåga att uppfylla detta kriterium på om det finns en fungerande marknadsekonomi och en stabil marknadsekonomisk ram som gör det möjligt för de ekonomiska aktörerna att fatta beslut i en förutsägbar omgivning. Det krävs även en tillräcklig mängd humankapital och fysiskt kapital, bland annat infrastruktur. De statligt ägda företagen behöver omstruktureras och alla företag behöver investera för att förbättra sin effektivitet. Ju större tillgång företagen har till extern finansiering och ju bättre de är på att omstrukturera och förnya sin verksamhet, desto större kommer också deras anpassningsförmåga att vara. Ett land kommer generellt sett att ha bättre förmåga att uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför ju mer ekonomiskt integrerat det är med unionen innan landet blir medlem. Den ekonomiska integrationen kan mätas både med hjälp av volymen av och slaget av produkter som omfattas av handeln med EU:s medlemsstater. I samband med tidsplanen för avskaffandet av importavgifterna har den maltesiska regeringen meddelat att den kommer att vidta åtgärder för att stödja de småföretag som särskilt drabbats av handelsliberaliseringen. Regeringen anför också att ett ytterligare lättande på valutarestriktionerna förbättra Maltas ställning som skulle kunna mottagarland för utländska direktinvesteringar, och den har för avsikt att underbygga sin politik genom ett enda ställe för kontakterna med potentiella investerare och genom att erbjuda effektivt stöd när verksamheten väl kommit igång. Elektroniksektorn, den elektromekaniska sektorn och turismen fortsätter att utgöra drivkrafterna sysselsättning. Storleken på de utländska direktinvesteringarna varierar kraftigt och är beroende av stora privatiseringstransaktioner som exempelvis HSBC:s övertagande av Mid-Med Bank. investeringar och för EU fortsätter att vara EU:s huvudsakliga exportmarknad och mer än 50 % av landets totala export går dit. EU:s andel av Maltas import utgör fortfarande ungefär 70 %. Maltas 14 stora beroende av turismen och dess begränsade antal exportprodukter gör att utvecklingen av landets handel är känslig för variationer i internationell efterfrågan. Jordbruks- och fiskesektorns andel av förädlingsvärdet är liten och uppgår endast till 3 % av BNP. Malta bör kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen under förutsättning att landet vidtar de åtgärder som krävs, särskilt i form av en fortsatt industriell omstrukturering. 2. 4 Allmän bedömning Malta är en fungerande marknadsekonomi och bör kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen under förutsättning att det vidtar de åtgärder som krävs, särskilt i form av en fortsatt industriell omstrukturering. Maltas ekonomiska tillväxt mattades under 1998 och kännetecknades av en ihållande svag efterfrågan, vilket ledde till en minskning av bytesbalansunderskottet. Inflationen avtog mot slutet av 1998, samtidigt som arbetslösheten ökade trots ett efterfrågetryck på arbetsmarknaden. Den viktigaste utmaningen för den ekonomiska politiken på Malta under de kommande åren består i att få ned underskottet i den offentliga sektorns finanser och förstärka uppbörden av statens inkomster. Malta bör också fortsätta att öppna upp sin ekonomi genom att gå vidare med liberaliseringen av handels- och kapitalbalansen. Landet bör framhärda i stärkandet och genomförandet av den ekonomiska politik som regeringen inlett. 15 3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför Syftet med detta avsnitt är att uppdatera rapporten från februari 1999 när det gäller Maltas förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, dvs. att tillämpa den rättsliga och institutionella ram, vanligen kallad gemenskapens regelverk, med vars hjälp Europeiska unionen förverkligar sina mål. I rapporten från februari gjorde kommissionen följande bedömning: "Ett stort antal av de instrument som krävs för ett stegvist antagande av gemenskapens regelverk är inbegripna i 1971 års associeringsavtal och tilläggsprotokollen till detta. Det slutgiltiga målet avseende en tullunion har emellertid ännu inte uppnåtts på grundval av dessa instrument. När det gäller den inre marknaden har Malta gjort vissa framsteg sedan 1993 års yttrande offentliggjordes. Generellt sett tycks Malta inte få några större problem med att anta regelverket. Framsteg har gjorts i och med antagandet av ny lagstiftning om offentlig upphandling, bolagsrätt och redovisningsrätt, även om ytterligare justeringar måste göras. Avsevärda förbättringar krävs dock i fråga om immaterialrätt och industriell äganderätt samt när det gäller lagstiftning om skydd av personuppgifter. Betydande insatser avseende kontrollen av efterlevnaden kan också komma att bli nödvändiga. Viktiga institutionella arrangemang för genomförandet av regelverket avseende fri rörlighet för varor, särskilt den nya metoden, saknas eller har ännu inte införts till fullo. När det gäller fri rörlighet för kapital bör Malta anta en detaljerad tidsplan för att kunna ta de första stegen mot en välordnad liberalisering. Vissa bestämmelser på området för fri rörlighet för tjänster måste fortfarande antas, t. ex. om system för garanti av insättningar och om gruppbaserad tillsyn. Den maltesiska lagstiftningen om betalningssystem måste anpassas för att överensstämma med EG-direktiven. Vad beträffar den fria rörligheten för personer måste överensstämmelsen med EG-direktiven om ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis undersökas ytterligare. Vidare kan framsteg i varierande grad konstateras vad beträffar antagandet av regelverket på de flesta områden. Avsevärda förbättringar krävs dock fortfarande, och dessa bör prioriteras. Det viktiga arbetet med införlivande och genomförande kommer att kräva stora insatser från de maltesiska myndigheternas sida, om full överensstämmelse mellan Maltas lagstiftning och hela regelverket skall kunna åstadkommas under de närmaste ° ff aren. Nedanstående redovisning är uppbyggd på samma sätt som de återkommande rapporterna för de andra kandidatländerna och koncentreras på de framsteg som gjorts sedan februari 1999. Under varje rubrik redogörs för beslut om lagstiftning och för framsteg när det gäller att genomföra lagstiftningen och att kontrollera dess efterlevnad. 3. 1 En gränslös inre marknad 16 Unionens inre marknad definieras i artikel 14 i fördraget som ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Den inre marknaden, som är av central betydelse för gemenskapens integrationsprocess, har som grund en öppen marknadsekonomi där konkurrens och ekonomisk och social sammanhållning måste spela centrala roller. För ett faktiskt genomförande och förverkligande av de fyra friheterna krävs inte bara att viktiga principer såsom icke-diskriminering och ömsesidigt erkännande av nationella föreskrifter iakttas, utan också en faktisk tillämpning av gemensamma bestämmelser, såsom de bestämmelser som är avsedda att trygga säkerhet, miljöskydd och konsumentskydd, och faktiska möjligheter att överklaga beslut. Samma principer gäller för vissa gemensamma bestämmelser som är viktiga när det gäller att utforma den allmänna ram inom vilken ekonomierna verkar, t. ex. bestämmelserna om offentlig upphandling, immateriella rättigheter och dataskydd. År 1996 infördes ny lagstiftning om offentlig upphandling, som delvis stämmer överens med bestämmelserna i EG-direktiven. Malta måste fortfarande införa lagstiftning som utvidgar upphandlingsbestämmelserna så att de även gäller lokala myndigheter. Omprövningsmöjligheter finns men de måste anpassas till gemenskapens regelverk. I augusti 1999 avskaffades förmånsbehandling av lokala företag och leverantörer. Det sammanlagda värdet av de kontrakt som tilldelats sedan februari uppgår till omkring 90 miljoner euro. Det är av yttersta vikt att Maltas gällande lagstiftning om immateriella rättigheter moderniseras och anpassas till gemenskapens regelverk. Sedan rapporten i februari har inga ytterligare framsteg gjorts när det gäller upphovsrätt och närstående rättigheter. Det kommer att krävas fortsatta insatser för att anta ny lagstiftning och kontrollera att den efterlevs samt för att eliminera pirattillverkning och varumärkesförfalskning. Malta bör anta nya patent- och varumärkeslagar inom området industriellt rättsskydd. Det behövs särskilda utbildningssatsningar vad gäller både immateriella rättigheter och industriellt rättsskydd. Kompletterande skyddscertifikat bör införas för farmaceutiska produkter och växtskyddsprodukter. I rapporten från februari konstaterades att Malta hade uppnått "en relativt hög grad av överensstämmelse med gemenskapens regelverk i fråga om bolagsrätt". Inga ytterligare framsteg kan redovisas på området. Malta bör snarast möjligt införa lagstiftning om dataskydd. I samband med detta bör också ett oberoende tillsynsorgan inrättas. Malta har ännu inte ratificerat Europarådets konvention om skydd av personuppgifter. De fyra friheterna I rapporten från februari framhöll kommissionen att det saknas eller ännu inte till fullo har införts viktiga institutionella arrangemang för genomförandet av regelverket avseende fri rörlighet för varor, särskilt den nya metoden. I fråga om fri rörlighet för kapital bör Malta anta en detaljerad tidsplan för att kunna ta de första stegen mot en välplanerad 17 liberalisering. När det gäller fri rörlighet för tjänster respektive personer krävs det ytterligare insatser för att fullständigt anpassa lagstiftningen till gemenskapens regelverk. Fri rörlighet för varor Avskaffande av importavgifterna vid import från EU är en förutsättning för Maltas faktiska tillämpning av artikel 28 i EG-fördraget. I juli 1999 fastställde regeringen en tidsplan för avskaffande av importavgifter på icke jordbruksprodukter. I oktober kommer endast 56 importavgifter att ha avskaffats. 121 avgifter kommer att vara avskaffade senast den 1 januari 2000, medan avskaffandet av ytterligare 392 importavgifter kommer att ske först senare (20 % per den 1 januari 2001, 30 % per den 1 januari 2002 och 50 % per den 1 januari 2003). Den utdragna tidsplanen står i skarp kontrast till Maltas tidigare åtagande att före slutet av 1996 avskaffa 400 importavgifter. Det finns ingen tidsplan för avskaffande av importavgifter på jordbruksprodukter, varför frågan om en sådan bör tas upp snarast möjligt. Överlag stämmer Maltas lagstiftning dåligt överens med gemenskapens regelverk i fråga om fri rörlighet för varor. Malta bör överväga att anta ett tillnärmningsprogram avseende den inre marknaden. På området standardisering och certifiering har inga framsteg gjorts. Ytterligare arbetsinsatser krävs för att definiera den rättsliga ramen för genomförande av EU:s principer om ackreditering, metrologi och marknadsövervakning och för att effektivisera systemet för bedömning av överensstämmelse. När det gäller sektorsspecifik lagstiftning kan följande framsteg noteras: i • EG-direktiven om lågspänningsutrustning, elektromagnetisk kompatibilitet respektive genom utrustning omgivningar explosionsfarliga sekundärlagstiftning. Ytterligare framsteg behövs tryckutrustning, leksaker, fritidsbåtar, metrologi, färdigförpackningar, mekanisk utrustning, personlig för förbränning av skyddsutrustning, medicintekniska produkter, anordningar gasformiga bränslen samt byggprodukter. i fråga om genomförts har • Under perioden mars-juli 1999 infördes nationell införlivar gemenskapens regelverk när det gäller extraktionsmedel, livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter, socker, honung, sylt, gelé, marmelad och sötad kastanjepuré. lagstiftning som • På området kemikalier har det inte gjorts några framsteg angående begränsningar, god laboratoriesed eller rengöringsmedel. Det finns inga krav på att rengöringsmedel skall registreras innan de släpps ut på marknaden. Det har inte vidtagits några lagstiftningsåtgärder för att genomföra direktivet om produktansvar. Fri rörlighet för kapital Malta släpar fortfarande efter i arbetet med att anpassa sin lagstiftning till gemenskapens regelverk när det gäller kapitalrörelser, även om flera liberaliseringsåtgärder har vidtagits sedan den förra rapporten. Bland annat har gränsen höjts betydligt för hur mycket kapital personer bosatta i landet får föra ut. Det allmänna tillståndsförfarandet för bankers utlandsexponering har avskaffats och ersatts med ett tak på 20 % av kapitalbasen. Den fastställda tidslängd under vilken exportföretagen har rätt att ha sina utlandsintäkter på ett valutakonto har förlängts, liksom den period som företagen har tillåtelse att behålla swappar och möjligheter till övertrassering hos utländska banker. Slutligen har man gett de maltesiska medborgarna tillåtelse att ta långfristiga lån utomlands. Trots dessa förändringar tillämpas fortfarande relativt omfattande restriktioner på kapitalrörelser, särskilt transaktioner till utlandet. Transaktioner från utlandet underlättas av ganska generösa undantag. Utländska direktinvesteringar är till exempel tillåtna förutom i ett fåtal sektorer. Tillstånd ges vanligtvis även för förvärv av fast egendom för affärsändamål som anses gagna Malta och för förvärv av bostäder av hög standard. Fri rörlighet för tjänster På det hela taget har Malta redan uppnått en hög grad av överensstämmelse med EG- lagstiftningen om finansiella tjänster. Sedan halvårsskiftet 1999 tillämpar Malta också de internationella normerna (som motsvarar EU-normerna) om riskbedömning i banksektorn. Dessa förändringar syftar också till att genomföra kapitalkravsdirektivet. Maltas centralbank ansvarar för tillsynen över banker. Sedan februari har 16 inspektioner på plats utförts, elva hos kreditinstitut och fem hos finansinstitut utan bankverksamhet. Resultaten gås igenom med högre tjänstemän inom de berörda instituten och utvärderas sedan internt av centralbanken. Kontrollrapporter tillhandahålls för externa revisorers räkning. År 1998 uppdaterade Malta sm försäkringslagstiftning för att följa EG-direktiven. Sedan dess har inga lagstiftningsåtgärder inom sektorn meddelats. Maltas centrum för finansiella tjänster har sedan februari granskat fem försäkringsbolags räkenskaper. Det granskade även räkenskaperna hos 31 bolag som verkar som agenter för försäkringsbolag och 20 bolag som är auktoriserade mäklare. Några inspektioner på plats har inte ägt rum sedan februari. Merparten av EU:s börslagstiftning har redan införlivats med Maltas börslag). Fler ändringar krävs för att ytterligare anpassa värdepapperslagstiftningen. När det gäller betalning av stora belopp har mängden transaktioner hittills inte gjort det nödvändigt att införa ett system för bruttoavvecklingar i realtid (RTGS). Ett sådant system bör emellertid införas för att det maltesiska betalningssystemet skall kunna anpassas till medlemsstaternas system. Förordningen från 1994 om bekämpning av penningtvätt behandlar det finansiella systemet och inför skyldigheter i fråga om identifiering, arkivering, utbildning och rapportering av misstänkta transaktioner. Genom förordningen har rådets direktiv 19 91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar endast delvis genomförts. Fri rörlighet för personer Några större framsteg har inte gjorts i fråga om fri rörlighet för personer, etableringsfrihet eller ömsesidigt erkännande av examensbevis och andra behörighetsbevis. Ytterligare ansträngningar krävs för att uppnå faktisk överensstämmelse med gemenskapens regelverk på området. När det gäller avskaffande av personkontrollen vid de inre gränserna måste Malta avskaffa personkontrollerna vid flyg- och sjötransport inom EU. Konkurrens Maltas nuvarande konkurrenslag ansluter sig i stort till gemenskapens regler om konkurrensbegränsande samverkan. Någon speciell koncentrationskontroll förekommer dock inte i landet. Det finns ännu inget särskilt system i Malta för kontroll av statligt stöd. Olika typer av statligt stöd förekommer (exportstöd, driftsstöd, m. fl. ), och de kriterier enligt vilka stöden beviljas behöver bringas i överensstämmelse med EU:s regler. Särskilt gäller detta stödet till fartygsbyggnad och fartygsreparationer. Malta måste sörja för full öppenhet genom att lägga fram årsrapporter om de statliga stöden, upprättade i enlighet med den metod som tillämpas för översikterna avseende statliga stöd i EU, och genom att upprätta en heltäckande förteckning över befintliga stöd. Det måste också inrättas en myndighet för övervakning av statligt stöd, utrustad med tillräckliga befogenheter och med kvalificerad personal. Statliga monopol förekommer inom olika sektorer (telekommunikation, postsektorn, elektricitet, vatten m. fl. ) och bör underkastas konkurrensregler. De affärsdrivande monopolen måste bli fullt förenliga med artikel 31 i fördraget. Det finns ingen bestämmelse i landet motsvarande artikel 86 i fördraget. Det betyder att konkurrensreglerna i allmänhet inte är tillämpliga på offentliga företag eller på privata företag med särskilda eller exklusiva rättigheter. Detta behöver åtgärdas. Slutsats Inga större framsteg har gjorts sedan februari. Malta bör ge hög prioritet åt området för den inre marknaden. Malta bör särskilt sträva efter att införa ny lagstiftning och upprätta de administrativa strukturer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk, särskilt på följande områden: immateriella rättigheter och industriellt rättsskydd, dataskydd, fri rörlighet för stöd, konkurrens varor, konkurrensbegränsande samverkan, statliga affärsdrivande monopol). kapitalrörelser liberalisering (statligt samt av 20 Malta fortsätter att ta ut avgifter på. import från EU, vilket strider mot den inre marknadens filosofi. Tidsplanen för att avskaffa dessa avgifter måste fastställas och påskyndas. 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Informationssamhället Det finns flera Internetleverantörer och ungefär 7 % av befolkningen har tillgång till Internet. Ett partnerskap har nyligen ingåtts mellan Internetleverantörerna och kabel-TV- företaget, Melita Cable (som når cirka 80 % av hushållen), som har ingått en allians med ett företag i USA som tillhandahåller Internettjänster via kabel-TV-nätet. Vad gäller globala nät (WAN) har företaget "Malta Information Technology and Training Services Ltd" byggt upp och förvaltar nu ett modernt nät (MAGNET), som de maltesiska myndigheterna kan använda för att dela med sig av administrativa uppgifter. Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Vissa frågor återstår att ta itu med vad gäller fri rörlighet för personer och icke diskriminering, som t. ex. kvinnors tillgång till yrkesutbildning och arbetsmarknadens parters deltagande när det gäller att formulera politiska mål. Ytterligare framsteg krävs för att lagstiftningen skall överensstämma med direktivet om undervisning av barn till migrerande arbetstagare. Maltas sysselsättningspolitik inriktas alltmer på omskolning av mänskliga resurser. Detta är särskilt viktigt eftersom man räknar med strukturella förändringar både inom den offentliga och den privata sektorn de närmaste åren. Denna nya satsning på sysselsättningspolitik bör utformas med tanke på Maltas framtida deltagande i den europeiska sysselsättningspolitiken. Malta har framfört en önskan om att delta i vissa gemenskapsprogram, t. ex. Sokrates n, Leonardo da Vinci II och Ungdom. Forskning och teknisk utveckling Gemenskapens nuvarande regelverk behöver införlivas med den nationella lagstiftningen. Däremot måste man se till att den allmänna lagstiftningen är förenlig med gemenskapens regelverk. inte Ingen ny utveckling finns att rapportera sedan förra året. Samarbete mellan EU och Malta i fråga om forskning och teknisk utveckling äger rum inom Femte ramprogrammet. 21 Telekommunikation Telesektorn är välutvecklad med ett helt digitaliserat nät och en telefontäthet på 50,4 linjer per 100 invånare i det fasta nätet, vilket är jämförbart med EU-genomsnittet på 52,6. Malta har emellertid fortfarande inte påbörjat anpassningen till gemenskapens regelverk inför öppnandet av marknaden för taltelefonitjänster för konkurrens, som skall äga rum före januari 2003, och det successiva öppnandet av marknader för andra tjänster före samma datum. Myndigheterna har redan informerat teleoperatörerna med tillstånd om sin avsikt att tidigarelägga liberaliseringen av taltelefonimarknaden, som i 1997 års telekommunikationslag planerades till 2010. När det gäller privatisering sålde regeringen 40 % av stamaktierna i Maltacom inom ramen för en internationell marknadsintroduktion i juni 1998 och behöll 60 % av aktierna. 1998 ändrades postlagen, och ansvaret för samhällsomfattande tjänster gavs därmed till Malta Post som genom en regeringsförordning instiftades som börsnoterat aktiebolag. Den audiovisuella sektorn Inga framsteg har gjorts på Malta vad gäller antagandet av gemenskapens regelverk på det audiovisuella området (direktivet "Television utan gränser") sedan i februari 1999. Slutsats På området utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor krävs ytterligare framsteg. Inga nya framsteg kan rapporteras vad gäller vetenskap och teknisk utveckling. På området telekommunikationer har Malta mycket kvar att göra för att anpassa sin lagstiftning till gemenskapens regelverk. 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Malta måste helt uppfylla kraven enligt gemenskapens regelverk såsom de definieras i avdelning VII i EG-fördraget och i övriga relevanta texter och säkerställa att offentliga strukturer införs för att genomföra regelverket och kontrollera att det efterlevs. Malta har gjort få framsteg i sina förberedelser för att delta i den ekonomiska och monetära unionen. När det gäller det regelverk som måste genomföras före anslutningen är Maltas centralbank inte helt oberoende av regeringen. Enligt den nuvarande rättsliga ramen får styrelsemedlemmarna inte ta emot eller godta riktlinjer från någon person eller myndighet, men finansministern får dock under särskilda omständigheter ge riktlinjer till centralbanken om utformningen av den monetära politiken. Malta uppfyller inte heller bestämmelserna i fördraget om direkt finansiering av den offentliga sektorn genom centralbanken. För närvarande får centralbanken både bevilja tillfälliga krediter till regeringen och köpa statsobligationer på förstahandsmarknaden. En ändring av Maltas 22 centralbankslag, som innebär att rätten att övertrassera konton avskaffas, har ännu inte trätt i kraft. Enligt de maltesiska myndigheterna har den offentliga sektorn inte tillgång till finansiering från finansinstitut på förmånsvillkor. Uppfyllandet av kraven enligt gemenskapens regelverk om den ekonomiska och monetära unionen är avhängigt av att liberaliseringen av kapitalrörelserna fullföljs, vilket behandlas i avsnittet om fri rörlighet för kapital. Beskattning Malta införde mervärdesskatt 1995, men i juli 1997 avskaffades den och ersattes med ett diskriminerande tull- och punktskattesystem. Till följd av Maltas beslut att förnya sin ansökan om medlemskap i Europeiska unionen ersattes tull- och punktskattesystemet med ett mervärdesskattesystem från och med januari 1999. När det gäller punktskatter antogs en ändring av punktskattelagen i maj 1999, varigenom punktskattesatsen för cigaretter höjdes, punktskatt infördes på tobak som inte importeras för industriell cigarettframställning och punktskatten på fotogen sänktes. När det gäller direkt beskattning har självdeklaration av inkomstskatt införts från och med 1999 och ett system med påföljder och dröjsmålsränta vid sent inkomna betalningar har införts. Slutsats o Återinförandet av mervärdesskatt utgör ett framsteg och systemet överensstämmer nu med de allmänna principerna i gemenskapens system för mervärdesskatt, även om en väsentlig anpassning fortfarande krävs. Inga framsteg har gjorts när det gäller punktskatt, där Maltas system i hög grad skiljer sig från det system som tillämpas inom gemenskapen. På detta område bör Malta utarbeta en väl strukturerad och målinriktad strategi inför anslutningen. Statistik Malta bör kunna uppfylla EU:s krav på medellång sikt. Landets statistiska centralbyrå har sedan slutet av 1998 börjat införa det europeiska räkenskapssystemet (ENS 95), vilket kommer att vara fullt förenligt med EU:s system i mitten av 2002. Den institutionella ramen för de nödvändiga ändringarna har införts och genomförandet pågår. - Bland övriga förbättringar kan nämnas att IMF nyligen godkänt rapporteringen om betalningsbalansen (även i linje med Eurostat) och att datainsamlingen i fråga om t. ex. turism jordbruk, fiske, miljö, transport och sociala frågor har intensifierats eller ändrats. 23 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri Maltas regering har erkänt bristen på öppenhet i ekonomin och den låga konkurrensnivån i delar av den industri som är inriktad på hemmamarknaden och har därför antagit ett omstruktureringsprogram för industrin samt en tidsplan för att avskaffa skyddsavgifterna på andra produkter än jordbruksprodukter. Den mycket utdragna processen för avskaffandet av dessa avgifter bör emellertid skyndas på (se avsnittet om fri rörlighet för varor). Institutet för främjande av småföretag (IPSE), som inrättades 1998, har nu börjat genomföra omstruktureringsprogrammet. En stor del av de maltesiska företagen som är inriktade på hemmamarknaden och som startades under systemet med importsubstitution verkar fortfarande i en skyddad miljö. Behovet av att anta en nationell industripolitik kvarstår. Det görs fortfarande få direkta ingripanden från statens sida på Malta, med undantag för varvssektorn som får betydande statliga subventioner och därmed fortfarande utgör ett problem. En viktig dimension av industripolitiken är kontrollen av statligt stöd (se avsnittet om konkurrens). Malta måste omstrukturera industrin och utveckla sektorn för små och medelstora företag inför anslutningen. Framför allt måste de problem som rör varvssektorn lösas. Jordbruk Situationen på jordbruksområdet Jordbruksproduktionen utgör ungefär 2,7% av BNP (1998) och 1,6% av den totala sysselsättningen. Antalet deltidsjordbrukare ökar och myndigheterna uppmuntrar befolkningen att starta jordbrukskooperativ. Malta fortsätter att exportera huvudsakligen färskpotatis och, i avsevärt mindre omfattning, vissa trädgårdsprodukter, till exempel blommor och tomater. Huvudproblemet för jordbruket på Malta är vattenbristen på de 12 000 hektaren jordbruksmark (varav 6 % bevattnas). Jordbrukspolitik De jordbrukspolitiska åtgärderna på Malta är i allmänhet oförenliga med gemenskapens regelverk på jordbruksområdet, och staten spelar fortfarande en viktig roll vid produktion och saluföring av jordbruksprodukter. De avgifter som nu tillämpas utgör ett betydelsefullt skydd för Maltas jordbrukssektor. Senast vid anslutningen måste detta system för gränsskydd ha anpassats till gemenskapens bestämmelser. Malta har ännu inte förberett ett sammanhängande rättsligt ramverk för att införliva gemenskapens regelverk på jordbruksområdet. 24 till exempel den Inga konkreta framsteg finns att rapportera när det gäller anpassningen av Maltas lagstiftning till gemenskapens regelverk inom viktiga sektorer av den gemensamma jordbrukspolitiken, för jordbruksgrödor. För den senare kommer dock den del av gemenskapens regelverk som ingår i den gemensamma organisationen av marknaderna omedelbart att börja gälla vid anslutningen, varför inget införlivande är nödvändigt. Det kommer därför att vara ytterst viktigt att Malta kan genomföra och kontrollera efterlevnaden av denna lagstiftning. Planer måste utformas för genomförandet av gemenskapens regelverk på det veterinära och det fytosanitära området. sektorn, och inte heller fytosanitära Vissa miljöprogram finns för att främja ekologiskt jordbruk och integrerad bekämpning av skadedjur för att minska mängden bekämpningsmedel. Slutsats Inga nämnvärda framsteg har gjorts i anpassningen av den nationella lagstiftningen till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet. En fullständig integrering av Maltas jordbruk och jordbrukspolitik i den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att kräva ansenliga ansträngningar. Skyddsavgifterna på jordbruksvarorna måste anpassas till gemenskapens regelverk. Fiske Den lokala fiskesektorn utgör 0,21 % av BNP (1998). Inga framsteg kan rapporteras när det gäller anpassningen till gemenskapens regelverk. Malta måste fortfarande genomföra ett antal anpassningar, särskilt av de politiska riktlinjerna för kontroll, import och statligt stöd, liksom av flottregistret, om landets fiskepolitik skall vara i linje med gemenskapens. En sådan anpassning kräver en omfattande reform av den offentliga förvaltningen. Energi Sedan februari 1999 har ingen ny lagstiftning införts av Malta. Gemenskapens regelverk avseende råolja, handel med oljeprodukter och oljelager samt lagstiftning om särskilda åtgärder vid en eventuell oljekris måste antas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt en åtskillnad mellan politikens utformning och den faktiska verksamheten samt åt att stärka kapaciteten för genomförande av gemenskapens regelverk. Slutsats Huvuddelen av gemenskapens energilagstiftning måste antas, inbegripet reglerna om den inre energimarknaden (gas- och eldirektiven), nödberedskap inbegripet uppbyggandet av oljelager och energieffektivitet. 25 Transport Malta har fortfarande inte genomfört vissa delar av regelverket på transportområdet. Detta gäller bl. a. trafiksäkerhet, yrkesbehörighet, körtider, viloperioder och beskattning. Det skall noteras att Malta inte har anslutit sig till ett antal viktiga FN-ECE-konventioner inom områdena sociallagstiftning och transport av farligt gods, som också ingår i gemenskapens regelverk. Sjöfart är en mycket viktig fråga för Malta. Regelverket har dock fortfarande inte genomförts helt. Bestämmelserna för att få starta rederiverksamhet på Malta och segla under maltesisk flagg är mindre strikta än dem som i allmänhet gäller i medlemsstaterna. inte vissa grundläggande tillämpar Malta fortfarande Vad gäller genomförandet säkerhets- och utsläppsnormer, och det är nödvändigt att landet snabbt gör framsteg på området. Den låga säkerhetsstandarden på fartygen i Maltas fartygsregister är en källa till oro. Förbättringar gällande flaggstatens administration bör fortfarande prioriteras. Landet måste utarbeta en lämplig strategi för att från registret avlägsna fartyg som inte uppfyller standarderna. Inom luftfartsområdet har Malta kommit långt både tekniskt och ekonomiskt sett. Även om gemenskapens regelverk ännu inte är genomfört på en rad viktiga områden är man mycket väl insatt i regelverket på luftfartsområdet. Malta för en tydlig politik när det gäller att ingå avtal med samtliga medlemsstater på området fria luftfartstjänster. Dessa avtal baseras på ömsesidighet och gäller särskilt godkännande av avgifter, kapacitetskontroll och till marknaden. Malta är redan medlem av de gemensamma luftfartsmyndigheterna. tillgång Malta kommer inom kort att börja delta i systemet för bedömning av kandidatländernas behov av transportinfrastruktur (Transport Infrastructure Needs Assessment, TINA). transeuropeiska nätverket för ett globalt satellitbaserat Maltas deltagande navigationssystem (GNSS) bör beaktas inom ramen för ett multimodalt och genomförbart satellitnavigeringssystem i Medelhavsområdet. i det Slutsats Med tanke på att sjöfartsfrågorna är mycket viktiga för Malta bör landet prioritera införlivande och kontroll av genomförandet av regelverket på detta område. Små och medelstora företag Maltas ekonomi domineras av små och medelstora företag. Dessa företag påverkas av bristen på öppenhet i ekonomin och av den dåliga konkurrenskraften i vissa delar av den industri som är inriktad på hemmamarknaden. De små och medelstora företagen har svårigheter med finansieringen, i synnerhet när det gäller att uppbringa startkapital och finansiering för investeringar i omstruktureringar. Regeringen ger dock lånegarantier och har upprättat ett system för exportkreditgarantier. Affärsbanker och finansinstitut har också utarbetat särskilda program och vidtagit åtgärder för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering. 26 Malta deltar tills vidare i olika partnerskapsverksamheter på samma villkor som övriga partnerländer i Medelhavsområdet. Landet kan även utnyttja gemenskapsinitiativ såsom Euro Info Correspondence Centre och Nätverket för företagssamverkan samt delta i företagssamarbete genom t. ex. Europartenariat och Interprise. 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor till mer än 5 %. Arbetslösheten på Malta ökar och uppgår för närvarande Sysselsättningspolitiken är inriktad på omskolning av arbetskraften. En gemensam översyn av sysselsättningspolitiken planeras under de kommande åren. Malta har inlett en omfattande revidering av sin lagstiftning på området för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, inom arbetsrätten och på området för lika behandling av kvinnor och män. Det kommer att krävas ny lagstiftning och frågan om kontroll av efterlevnaden behöver ägnas särskild uppmärksamhet. Den sociala dialogen är väletablerad och inom den har bl. a. den ökande välfärdsklyftan tagits upp. I juni 1999 inrättades en nationell kommission för en reformering av välfärdssystemet med uppgift att överväga reformer av de maltesiska pensions- och sociala trygghetssystemen. Slutsats Det krävs fortfarande en betydande anpassning vad gäller sysselsättning och sociala frågor. Regionalpolitik och sammanhållning allt genom stödjer en starkare sammanhållning, Europeiska unionen strukturfonderna. Malta måste införa dessa fonder på ett effektivt sätt samtidigt som det respekterar de principer, mål och förfaranden som kommer att gälla vid tidpunkten för dess anslutning. framför Det har inte skett några förändringar sedan rapporten från februari 1999. Eftersom det saknas exakta statistiska uppgifter om BNP uttryckt i köpkraftspariteter, är det inte möjligt att göra en jämförelse med EU-regionerna. Malta har inte någon regional struktur och det finns inte någon mellannivå mellan den nationella regeringen och de 67 kommunerna. Gozo (med Comino) har ett eget ministerium och särskilda stödprogram. Slutsats Utarbetandet av statistik enligt EU:s metoder bör prioriteras. 27 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Malta har nyligen börjat diskutera hur man skall utveckla landets miljöpolitik i linje med Europeiska unionens politik på området. Ännu har dock ingen övergripande strategi utarbetats. Inga framsteg har gjorts på området naturskydd, och knappast heller vad gäller vattenskydd, luftkvalitet, avfallshantering, kontroll av utsläpp från industrin och riskhantering. Det är också nödvändigt att öka medvetenheten om generella problem såsom kemikalier och genetiskt modifierade organismer. Malta ansökte den 15 juli 1999 om medlemskap i den europeiska miljöbyrån. Slutsats Mycket återstår att göra inom samtliga miljösektorer, bl. a. att införliva och genomföra regelverket, kontrollera att det efterlevs samt att i tillräckligt stor utsträckning utöka den offentliga förvaltningens förmåga. En av de viktigaste faktorerna när det gäller att genomföra regelverket på miljöområdet är att göra en noggrann bedömning av kostnaderna. Malta har ännu inte utarbetat någon sådan finansieringsplan för de olika direktiven. Konsumentskydd turismens betydelse Maltas konsumentskyddspolitik är inte anpassad till gemenskapens regelverk. Ett konsumentråd bestående av konsumentorganisationer inrättades i maj 1999. Med tanke tidsdelning, på konsumentkrediter, oskäliga avtalsvillkor samt jämförande och vilseledande reklam. I och med lagen om resor och turism (antagen den 13 juli 1999) tar man itu med några av dessa frågor genom att skapa Maltas turistmyndighet och genom att konsolidera och uppdatera befintliga lagar som rör turistindustrin. för Malta prioriteras bl. a. paketresor, Även om vissa positiva saker skett i fråga om konsumentskydd återstår mycket arbete. 3. 7. Rättsliga och inrikes frågor I februarirapporten betonades att det viktigaste kravet på kort sikt beträffande rättsliga och inrikes frågor gällde upphävandet av den geografiska reservationen i fråga om Genévekonventionen men att ytterligare uppgifter behövdes om det praktiska genomförandet av asylrätten, förhindrandet av illegal invandring och kampen mot den organiserade brottsligheten, framför allt kampen mot narkotika och de metoder som används i detta sammanhang. I rapporten konstaterades också att Malta måste sträva efter ett ökat deltagande i det internationella civil- och straffrättsliga samarbetet. 28 Invandring och gränskontroll Sedan mars 1999 behöver maltesiska medborgare inte längre fylla i embarkerings- och debarkeringskort för kontroll av persontrafiken. För andra resenärer kommer dessa kort att avskaffas före utgången av 1999. När det gäller den ökande illegala invandringen sjövägen inriktade Maltas och Italiens väpnade styrkor sin årliga gemensamma övning 1999 på övervakning av denna trafik. i fråga om Det måste göras en bedömning av hur den maltesiska lagstiftningen invandring och gränser tillämpas, särskilt vid havsgränserna, och en kontroll av hur mycket personal, utbildning och utrustning som behövs. Ansvaret för kustbevakningen måste för övrigt flyttas från de väpnade styrkorna till en civil gränspolisstyrka. Malta bör fortsätta att gradvis anpassa lagstiftning och praxis i fråga om visering till vad som gäller inom EU. Asyl Malta upprätthåller en geografisk reservation till Genévekonventionen, enligt vilken endast flyktingar av europeiskt ursprung tas emot. Denna reservation måste hävas för att överensstämmelse med regelverket skall uppnås. Vidare har Malta ingen särskild asyllagstiftning. I avsaknad av lagstiftning och offentlig infrastruktur godtar Malta UNHCR. s beslut om asyl, och ansökningar behandlas genom en icke-statlig organisation, den lokala invandrarkommissionen. Polis I april 1999 ratificerade Malta den europeiska konventionen om efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott. Malta har ingen allmän lagstiftning om dataskydd. Det finns dock bestämmelser om dataskydd i vissa grundläggande lagar, till exempel sekretesslagen, skattelagen och socialförsäkringslagen. En allmän lag om dataskydd är en förutsättning för att Malta skall kunna delta i Europol. En viss personalförstärkning behövs i enheten för ekonomisk brottslighet för att bedrägerier och korruption skall kunna bekämpas mer effektivt. Även den enhet som är ansvarig för det internationella samarbetet behöver förstärka sin personal med sikte på att upprätta nära förbindelser med Europol. Narkotika Även om Malta inte anses vara ett centrum för tillverkning av narkotika är landet dock en transiteringspunkt och ett mål för olaglig handel med narkotika från Nordafrika, Mellanöstern och Östeuropa. Narkotikamissbruk och narkotikasmuggling har blivit stora problem på Malta. Malta har ännu inte undertecknat Europarådets avtal om olaglig hantering av narkotika till havs, ett avtal som är särskilt viktigt med hänsyn till Maltas geografiska belägenhet. För att Malta skall kunna tillämpa gemenskapens regelverk rörande narkotika krävs ytterligare personal och utrustning. 29 Rättsligt samarbete I juni 1999 undertecknade Malta Europarådets konvention rörande övervakning av villkorligt dömda eller villkorligt frigivna personer. Malta har ännu inte antagit ett antal av de internationella avtal som nämndes i rapporten från februari 1999. Slutsats För att kunna genomföra gemenskapens regelverk rörande rättsliga och inrikes frågor måste Malta ännu anta vissa rättsliga instrument: en lag om asyl, utan geografisk reservation, en lag om dataskydd, avtalet om olaglig hantering till havs samt flera internationella konventioner om rättshjälp. Malta måste också förbättra sin förmåga att genomföra gemenskapens regelverk, i synnerhet vad gäller asyl samt kampen mot illegal invandring, organiserad brottslighet och narkotika. 3. 8 Yttre förbindelser Handel och internationella ekonomiska förbindelser Malta är medlem i Världshandelsorganisationen (WTO). När Malta går med i EU måste landet avsäga sig sin status som utvecklingsland och underteckna de plurilaterala WTO- avtal som gemenskapen är ansluten till. Malta har uttryckt sin vilja att nära samarbeta med EG i den kommande WTO- förhandlingsrundan och i förberedelserna inför denna, i syfte att i möjligaste mån anpassa politik och ståndpunkter. Malta har undertecknat allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). Inga större förändringar på detta område har meddelats sedan föregående rapport. WTO:s nya runda kommer att medföra en möjlighet för Malta att stegvis anpassa nivån på sina åtaganden på detta område till gemenskapens nivå. Inga betydande förändringar i Maltas genomsnittliga tullsatser har ägt rum sedan den förra rapporten. Inga ytterligare avtal om förmånshandel har anmälts. Utvecklingssamarbete Malta har än så länge ingen politik på utvecklingsområdet. 30 Tull Maltas tullagstiftning är oförenlig med gemenskapens regelverk och landet har inte gjort några betydande framsteg i fråga om harmonisering av sin tullagstiftning med regelverk. Anpassningar måste göras exempelvis när det gäller gemenskapens tullförfaranden med ekonomisk verkan, frizoner, tullager, tullkvoter, tulltak, tillfälliga upphävanden av tullar och varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor. Ett system för bindande klassificeringsbesked bör inrättas. Malta bör prioritera antagandet av Kombinerade nomenklaturen (vilket innebär en ändring av ursprungsreglerna), översynen av det system för värdering av varor som är i kraft i syfte att genomföra WTO-avtalet om tullvärdeberäkning (GATT 1994) och tillämpningen av det administrativa enhetsdokumentet. Malta har uttryckt intresse för att underteckna ett protokoll om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor med EU, och kommissionen har redan inlett det förfarande som krävs för ett avtal på detta område. Slutsats Malta bör utforma en anslutningsstrategi för tullförvaltningen som innefattar en harmonisering av tullagstiftningen med gemenskapens regelverk, en uppbyggnad av institutionell och administrativ förmåga att påta sig det ansvar som krävs av en tullförvaltning inom EG samt en datorisering av förvaltningen. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Malta fortsätter att orientera sin utrikespolitik i riktning mot Europeiska unionen. I juni 1999 beslutade unionen att inbjuda Malta att återuppta den multilaterala politiska dialogen med de associerade centraleuropeiska länderna och med Cypern så att landet kan bekanta sig med och anpassa sig till instrumenten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och samarbeta fullständigt med unionen i internationella forum. Malta kommer från och med nu att delta i dialogen, däribland i de ordinarie mötena på politisk chefstjänstemanna- och Europakorrespondentnivå och i arbetsgrupper, och anpassa sina ståndpunkter till EU:s. Redan innan den multilaterala dialogen i allmänhet EU:s ståndpunkter på GUSP-området. återupptogs understödde Malta Sålunda anslöt sig landet till den gemensamma ståndpunkten rörande Kosovo och till flygförbudet och oljeembargot mot Jugoslavien. Malta vinnlägger sig om att bidra till stabiliteten i regionen inom ramen för Europa- Medelhavsdialogen och har utvecklat ett nära samarbete med grannländerna i Medelhavsområdet. 31 3. 9 Finansiella frågor Finansiell kontroll Lagstiftningen behöver anpassas till gemenskapens regelverk så att systemet med egna medel kan införas. De administrativa förfarandena på området har förbättrats. Andra ändringar (av lagstiftningsmässig och administrativ art) är också nödvändiga för att EU:s kontrollkrav skall kunna uppfyllas. Särskilt bör nämnas att den interna finansiella kontrollen inom den offentliga sektorn för närvarande är decentraliserad och sker revisorernas inom fackministerierna. Svagheterna interna revisionen samt antalet "organisatoriska oberoende", kvaliteten på den kvalificerade personer som kan utföra finansiell kontroll. För att åtgärda detta håller man nu på att överföra ansvaret till den s. k. allmänna revisionskommittén, som är fristående från finansministeriet och står under regeringens direkta kontroll. i systemet avser främst Malta behöver också upprätta lämpliga administrations- och kontrollsystem avseende de EU-medel som landet kommer att beviljas efter anslutningen. Slutsats Mycket arbete återstår när det gäller såväl anpassningen till gemenskapens regelverk som upprättandet av de nödvändiga administrativa strukturerna. 3. 10 Allmän bedömning Sedan kommissionen lade fram sin senaste rapport i februari 1999 har få ytterligare framsteg gjorts beträffande den inre marknaden. Malta bör snarast möjligt anta ett tillnärmningsprogram på området. På området offentlig upphandling har man gjort framsteg genom avskaffandet av nationella förmånsklausuler, men fortfarande kvarstår brister när det gäller standardisering och certifiering. Anpassningen måste påskyndas för områden som skydd av immateriella rättigheter och dataskydd. Återinförandet av mervärdesskatten under 1999 var positivt, men fortfarande behövs ytterligare anpassning. Det fortsatta bruket att ta ut importavgifter på import från EU är inkonsekvent och måste omedelbart avskaffas. rättigheter omfattas Lagstiftningen om konkurrensbegränsande samverkan har anpassats i relativt hög grad till gemenskapens regelverk, men Malta har ingen lagstiftning om koncentrationer och vissa företag med särskilda eller exklusiva inte av konkurrensreglerna. Det förekommer ingen systematisk kontroll av statligt stöd och det finns inte heller några rättsliga ramar. Anpassning till gemenskapens regelverk på detta område bör prioriteras, särskilt i fråga om stöd till konstruktion och reparation av fartyg. Staten har alltjämt en viktig roll när det gäller jordbruk och under den senaste tiden har inga större framsteg skett i arbetet med att förbereda jordbrukssektorn för den till gemensamma jordbrukspolitiken. Inom transportsektorn behöver anpassningen gemenskapens regelverk ökas, särskilt när det gäller säkerheten till sjöss och begränsning av föroreningar. Malta måste anta en övergripande strategi för anpassning av sin lagstiftning inom miljösektorn och förbättra sin förmåga att genomföra och kontrollera fortfarande 32 efterlevnaden av bestämmelserna. På området rättsliga och inrikes frågor bör Malta införa lagstiftning om asyl och avskaffa sina geografiska förbehåll. Kapaciteten behöver förbättras när det gäller kontroll av invandring, dataskydd och kampen mot narkotika och organiserad brottslighet. Det behöver inrättas institutioner på områdena miljö, tull, konsumentpolitik, fiske, sjötransport och regionalpolitik. Den offentliga förmåga behöver förbättras överlag. förvaltningens 33 4. Den offentliga gemenskapens regelverk förvaltningens förmåga att tillämpa I detta avsnitt uppdateras den information som ges i kommissionens återkommande rapport från 1998. Vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 framhölls behovet av att skapa förutsättningar för en gradvis och harmonisk integrering av kandidatländerna, särskilt med hjälp av anpassning av de administrativa strukturerna. I införlivas Agenda 2000 underströks att det är viktigt att gemenskapslagstiftningen effektivt med nationell lagstiftning, men än viktigare att den genomförs korrekt i praktiken genom lämpliga administrativa och rättsliga strukturer. Detta är nödvändigt för att ömsesidigt förtroende, som är en förutsättning för ett framtida medlemskap, skall kunna skapas. När så är möjligt lämnas uppgifter om det ministerium eller den organisation som ansvarar för en bestämd del av gemenskapens regelverk. Bland annat anges deras rättsliga befogenheter, antalet anställda och budgetens omfattning. Liksom i medlemsstaterna måste varje myndighet besluta om hur knappa personalresurser och finansiella resurser skall fördelas och se till att den har tillräcklig förmåga att genomföra gemenskapens regelverk. Det finns inget "idealiskt" antal anställda, och enbart siffror säger inget om förmågan att genomföra regelverket på ett effektivt sätt. I de fall då det finns uppgifter om antalet anställda och om hur detta antal förändrats lämnas dock dessa uppgifter. Självfallet är det otillräckligt om det inom områden med omfattande kontroll- och genomförandeuppgifter bara finns en eller ett par anställda. I sådana fall kan ett lågt antal anställda vara ett tecken på att myndighetens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk behöver ges högre prioritet. Många av de organ som skall se till att lagstiftningen tillämpas och som nämns i rapporten har inrättats först nyligen. De har börjat fatta beslut på områden som omfattas av gemenskapens regelverk, men i många fall är det ännu för tidigt att bedöma beslutens kvalitet och deras förenlighet med gemenskapens regelverk, eller också saknas de närmare uppgifter som behövs för en sådan bedömning. På vissa områden är det emellertid möjligt att lämna uppgifter som visar att gemenskapens regelverk nu håller på att bli en levande, integrerad del av det inhemska beslutsfattandet. Under nästa år kommer kommissionen att tillsammans med de enskilda kandidatländerna bygga upp en databas med upplysningar om den offentliga förvaltningens förmåga och om kontrollen av lagstiftningens efterlevnad. Med hjälp av denna databas kommer unionen att kunna bedöma kandidatländernas förmåga att i praktiken tillämpa gemenskapens regelverk. fortsätta arbetet att I februarirapporten konstaterade kommissionen följande: "Vad beträffar Maltas administrativa och rättsliga förmåga att tillämpa regelverket väntas inga större svårigheter. Den administrativa kapaciteten måste emellertid förbättras på ett antal områden, t. ex. avseende tull, konkurrens, sjötransport och rättsliga och inrikes frågor. " 4. 1 Den offentliga förvaltningens organisation Maltas offentliga förvaltning grundas på demokratiska principer. 34 Antalet offentliganställda inom den centrala förvaltningen är för närvarande omkring 33 000. Slutsatsen i februarirapporten att "det finns utrymme för förbättring av den offentliga förvaltningens effektivitet och prestationsförmåga" är fortfarande relevant. i anslutning Sedan februari omfattar den offentliga förvaltningen även enheter som ansvarar för integrationsprocessen. För att förbereda anslutningen har statliga och icke-statliga organ till genomgången av gemenskapens regelverk och inrättats. Beslut förhandlingsprocessen ledd av fattas premiärministern, på grundval av rekommendationer från styrkommittén för EU och Malta (MEUSAC) som bildats under utrikesministerns ledning. En mängd nationella intressen företräds i MEUSAC, bland andra regeringen, näringslivet, fackföreningar, politiska partier och intressegrupper. av en ad hoc-kommitté kommer att Dessutom har en särskild arbetsgrupp för samordning av stödet från EU inrättats för att underlätta deltagandet i de gemenskapsprogram som öppnats för Malta och för att se till att EU-medlen utnyttjas effektivt och till fullo både före och efter anslutningen. 4. 2 Den Nyckelområden för genomförandet av gemenskapens regelverk förvaltningens rättsväsendets offentliga och förmåga: Enhetlig tillämpning av EG:s lagstiftning: Antalet domare uppgår för närvarande - som fastställs i Maltas förvaltningslagstiftning - till sjutton, inklusive rättens ordförande. Vidare finns det sjutton domare som handlägger enklare mål. Större tyngd läggs numera vid EG-rättskunskaper. Det finns för närvarande inga lediga tjänster som domare eller domare som handlägger enklare mål. Det är på detta stadium inte möjligt att göra en omfattande och korrekt utvärdering av rättsväsendets förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk. Den inre marknaden: Upphandlingsministeriet, som är en självständig avdelning inom finansministeriet, ansvarar för att lagstiftningen om offentlig upphandling tillämpas och kontrollerar att den efterlevs. Utöver de nio ledamöterna i upphandlingskommittén (som inte är offentliganställda) har avdelningen 26 anställda. Samtliga ministerier och ett antal offentliga företag sköter sin upphandling genom upphandlingsministeriet. Befogenheter kan i enlighet med föreskrifterna om offentlig upphandling i relativt stor utsträckning delegeras till upphandlingschefen, som själv har rätt att avgöra om ett ärende skall hänskjutas till finansministeriet för ett slutligt beslut. Upphandlingsministeriet skall övervaka utfärdandet av anbudsinfordringar för offentlig upphandling, ge ministerier råd i frågor om offentlig upphandling, bistå med information etc. Alla anbud som finansieras med statliga medel offentliggörs i Malta Government Gazette medan anbud från företag vanligen offentliggörs i den nationella pressen. Upphandlingskommittén kan enligt föreskrifterna om offentlig upphandling fungera som en granskningskommitté som tar emot och fattar beslut om klagomål som inges av förbigångna anbudsgivare, och även medla mellan ansvarigt ministerium/företag och berörda anbudsgivare. Sedan ett klagomålsförfarande förbigångna anbudsgivare dessutom möjlighet att lämna in en protest mot kontrakt innan de faktiskt undertecknas. Vidare finns det möjlighet att vända sig till handelsdomstolarna. infördes har 35 förmåga på statlig nivå verkar vara tillräcklig. Den offentliga förvaltningens Personalutbildning är emellertid något som bör ägnas särskild uppmärksamhet. När det gäller offentligrättsliga organ, kommuner och offentliga företag (allmännyttiga tjänster), måste Malta skapa nödvändiga administrativa infrastrukturer för att se till att de organ som skulle komma att omfattas av EG-bestämmelserna tar ansvar för övervakning och kontroll av tillämpningen av upphandlingsbestämmelserna. Byrån för industriellt rättsskydd ansvarar för godkännande av varumärkesregistrering, patent och mönsterskydd. Polisens enhet för ekonomisk brottslighet har till uppgift att kontrollera att skyddet av de immateriella rättigheterna respekteras när det gäller varor som saluförs på den nationella marknaden. Enheten utför regelbundet undersökningar i detaljhandeln och på marknader. Tullmyndighetens undersökningsavdelning ansvarar för gränskontroll. Den administrativa organisationen måste förstärkas avsevärt för att underlätta ett effektivt antagande av gemenskapens regelverk Den nuvarande organisationen kan behöva omvandlas till en nationell myndighet med kvalificerad personal i lämpligt antal. Det finns ingen domstol enbart för ärenden om immateriella rättigheter. Dessa tas i stället upp i civildomstolar, men mycket få av domarna och åklagarna är tillräckligt insatta i lagstiftning om immateriella rättigheter. Inom polis- och tullmyndigheterna krävs omfattande utbildningsinsatser. Särskild vikt bör läggas vid förbättrade resurser för att kontrollera att gemenskapens regelverk efterlevs. (budget-, Finansministeriet tullavdelningarna) och den nationella revisionsmyndigheten ansvarar för tillämpningen av revisionslagstiftningen. Omkring 160 revisionsmyndigheten arbetar med tjänstemän på ministeriet och 30 på genomförandet av relevant lagstiftning på Malta. finans- och Revisorerna är ansvariga inför revisionsnämnden (finansministeriet) som inrättats genom redovi sningslagen. Den administrativa organisation som behövs för att genomföra gemenskapens regelverk på det här området finns redan, men antalet anställda behöver ökas betydligt. Företagsregistret har 25 anställda och ansvarar för genomförandet av EG:s bolagsrätt. Företagsregistret sorterar under Maltas center för finansiella tjänster och utövar tillsyn över företag som omfattas av bolagslagen från 1995 och partnerskap som omfattas av förordningen från 1962 om affärsförbindelser. Den befintliga strukturen bör vara fullgod för att genomföra och kontrollera efterlevnaden av gemenskapens regelverk. Det finns inga administrativa strukturer för dataskydd, vilket är en brist i Maltas förmåga att genomföra, gemenskapens regelverk. En oberoende offentlig bestämmelserna om dataskydd tillämpas korrekt. tillsynsmyndighet måste inrättas för att övervaka att En rad olika myndigheter ansvarar för tillämpningen av EG:s lagstiftning om fri rörlighet för varor. 36 Omkring 15 organ och statliga myndigheter ansvarar för den tekniska lagstiftningen på området. Inom vissa sektorer behöver mängden personal ökas för att gemenskapens regelverk skall kunna genomföras till fullo. Ett system för ömsesidigt erkännande behöver inrättas. Den befintliga administrativa och tekniska skall kunna kontrollera överensstämmelse med bestämmelserna om produktsäkerhet vid import av varor från tredje land. infrastrukturen måste utvidgas för att man Maltas standardiseringsmyndighet (MSA) bildades i samband med att man år 1996 ändrade lagen om Maltas standardiseringsnämnd, varvid man grundade en fristående myndighet för standardisering och tillhörande verksamhet. MSA är nu Maltas enda myndighet för samordning av standardisering och tillhörande verksamhet. Den leds av en styrelse vars ledamöter representerar den offentliga förvaltningen (industri, jordbruk, tull, konsumentfrågor, miljöskydd, (handels- och branschorganisationer, rådet för forskning och teknik). Styrelsen har fem heltidsanställda och 15 ledamöter (deltid). folkhälsa) och intressen andra Hälsovårdsavdelningen kommer även i fortsättningen att vara den myndighet som ansvarar för att hälsovårdsministeriets livsmedelsnormer efterlevs och att MSA:s rekommendationer följs. De maltesiska myndigheterna borde inte stöta på några oöverstigliga hinder under arbetet med att genomföra gemenskapens regelverk när det gäller fri rörlighet för varor. Utbildningsinsatser kommer emellertid att behövas. Det finns fortfarande ett behov av att inrätta att genomföra gemenskapens regelverk och kontrollera att det efterlevs. lämpliga administrativa strukturer som är förmögna När det gäller fri rörlighet för kapital har Maltas centralbank till uppgift att reglera verksamheten vid och utöva tillsyn över kredit- och finansinstitut, utöva valutakontroll i enlighet med lagen om valutakontroll från 1972 och, på finansministerns uppdrag, utöva tillsyn över betalningssystemet. Antalet anställda är 329. Det behövs ingen ny administrativ infrastruktur för att genomföra gemenskapens regelverk på det här området. De befintliga administrativa systemen för kontroll och godkännande av kapitalrörelser kommer i och med liberaliseringen tvärtom att behöva avvecklas. På området finansiella tjänster är Maltas center för finansiella tjänster (MFSC) den instans försäkrings- och investeringstjänster, kollektiva investeringssystem och offshorebolag. Antalet anställda vid MFSC är 66. fastställer bestämmelser om leverantörer som av MFSC utfärdar licenser och har rätt att tillfälligt återkalla, dra tillbaka eller begränsa licenser om överträdelser konstateras. Vidare kan MFSC genomföra undersökningar och göra offentliga uttalanden. I mån av resurser genomförs inspektioner av överensstämmelse med bestämmelserna, både på plats och centralt. Vid behov genomförs också undersökningar. löpande 37 tillräcklig för att genomföra Den befintliga administrativa organisationen är gemenskapens regelverk. På medellång sikt bör ett särskilt tillsynsorgan inrättas för försäkringssektorn. fri för för ramen rörlighet universitet Inom (förvaltningsavdelningen) för erkännande av högskoleexamina och yrkeskvalifikationer. Det kan rådgöra med respektive branschorganisation om problem uppstår. Inom vissa yrkesgrupper krävs dessutom särskilda tillstånd för yrkesutövande (statliga tillstånd för advokater, arkitekter etc). Ministeriet för rättsliga och inrikes frågor utfärdar tillstånd för advokater och miljöministeriet utfärdar tillstånd för arkitekter. ansvarar Maltas personer I mitten av 1996 antog parlamentet en lag om arkitektyrket som träder i kraft den 1 oktober. Enligt lagen skall det inrättas en tillståndsnämnd för arkitekter som skall samarbeta med arkitektkammaren och regeringen. Nämndens uppgifter består bland annat av handläggning av tillståndsansökningar samt godkännande och erkännande av kvalifikationer från utländska universitet, i syfte att utfärda tillstånd. När det gäller erkännande av yrkeskvalifikationer finns det ännu inte några regler eller bestämmelser, vilket är ett stort problem. För förvaltningsavdelningens del fungerar systemet relativt bra i fråga om maltesiska medborgare, medan det för utländska medborgare är en ganska långsam procedur. Detta skulle kunna tolkas som en ovilja att låta utländska medborgare slå sig ner på Malta. När det gäller statliga tillstånd för advokater, arkitekter osv. räcker det inte med att förstärka den nuvarande förvaltningsstrukturen - det som behövs är ett oberoende tillsynsorgan för samtliga aktuella sektorer. nationella genomföra Konkurrens: Den konkurrensreglerna (bestämmelser om konkurrensbegränsande avtal, missbruk av dominerande ställning samt koncentrationskontroll) är byrån för rättvis konkurrens (25 anställda). Myndigheten granskar påstådda fall av illojal konkurrens och vidarebefordrar uppgifter om överträdelser till kommittén för rättvis konkurrens. konkurrensmyndighet skall som Kommittén för rättvis konkurrens har beslutsbefogenheter och är en oberoende myndighet som utses av presidenten. Den fastställer sin egen arbetsordning och har samma befogenheter som tillkommer de nationella civildomstolarna. Det måste inrättas en nationell tillsynsmyndighet med uppgift att övervaka statligt stöd (dvs. bedöma om det statliga stödet är förenligt med kraven i de relevanta bestämmelserna i gemenskapens regelverk). Telekommunikation: Statens ägarroll i förhållande till Maltacom (operatören av det allmänt tillgängliga nätet) utövas genom ekonomiministeriet och är således skild från dess reglerande funktion, helt i enlighet med gemenskapens regelverk. Tillsynsorganet på telekommunikationsområdet är emellertid inte undantaget regeringens policyskapande verksamhet eftersom det lyder under transport- och kommunikationsministeriet och premiärministern utser dess chef. på telekommunikationsområdet Tillsynsorganet och kommunikationsministeriet har till uppgift att utfärda licenser, fastställa tariffer, förordna om radiofrekvenser, avgöra tvister och slå vakt om abonnenternas intressen. Ministeriets avdelning för trådlös telegrafi ansvarar för standarder för och testning av teleutrustning. Antalet anställda uppgår till 65, inklusive ingenjörer, tekniker och administrativ personal. transport- (OTR) inom 38 tvister mellan Besvärsnämnden tillsynsorganet och operatörerna. Den består av en ordförande och ytterligare två ledamöter som utses av transport- och kommunikationsministern. telekommunikationsfrågor avgör eventuella för Tillsynsorganet bör göras mer oberoende iförhållande till regeringen och måste ge prov på sin förmåga genom att förbereda lagstiftning som är förenlig med gemenskapens regelverk, särskilt när det gäller licensiering, samtrafik och nummerplanering. Den audiovisuella sektorn: Maltas myndighet för radio- och TV-sändning, som har 22 anställda, skall enligt lagen om sändningsverksamhet från 1991 genomföra och tillämpa lagstiftning på det audiovisuella området. Ledamöterna av detta offentligrättsliga organ utses av Maltas president i enlighet med premiärministerns rekommendationer och efter samråd med oppositionsledaren. Utöver de uppgifter som myndigheten tilldelas enligt konstitutionen (dvs. att garantera opartiskhet i politiskt eller industriellt kontroversiella frågor eller frågor som rör den gällande offentliga politiken), har den en dubbel funktion: dels att tilldela radio- och TV- stationslicenser och utse leverantörer, övervaka stationernas verksamhet och reglera juridiska förhållanden och licensförpliktelser, dels att om villkoren inte uppfylls, vidta sanktionsåtgärder i form av allt från böter till indragning av licensen - tillfällig eller permanent. Myndigheten behandlar också överklaganden från licensinnehavare och ser till att de lagstadgade bestämmelserna om reklam beaktas. Regeringen (premiärministern) ansvarar för tilldelning av frekvenser som reserverats för Maltas myndighet för radio- och TV-sändning. rikstäckande Radio- och TV-tjänsterna omfattar statligt ägda och privata radio- och TV-stationer som begränsat har sändningsomfång samt kabel-TV-tjänster. Kabel-TV-verksamheten inbegriper lokala och utländska marksändningar liksom en mängd andra markbundna kanaler och satellitkanaler. sändningsverksamhet, radiostationer med lokala Myndigheten för radio- och TV-sändning är en icke vinstdrivande organisation vars inkomster främst härrör från statliga subventioner (statsbudgeten). För att garantera myndighetens oberoende ställning är regeringen enligt lag skyldig att bidra med minst en kvarts miljon. Övriga inkomster kommer från licensavgifter (av dessa betalas 20 % automatiskt till det ministerium som ansvarar för trådlös telegrafi), franchisingavgifter och böter. Myndigheten för radio- och TV-sändning är en livaktig instans. Den är sedan länge aktiv medlem i den europeiska branschsammanslutningen European Broadcasting Union och Commonwealth Broadcasting Association. Myndigheten är också medlem i European Institute for the Media och en av grundarna av EPRA - European Platform of Regulatory Authorities - som inrättades i samband med en konferens på Malta år 1995. Beskattning: Skatteverket (395 anställda), momsavdelningen (125 anställda) liksom tull- och punktskatteavdelningen (685 anställda, varav 32 arbetar med punktskatter) är alla del av finansministeriet och ansvarar för beskattningsområdet. Det går inte att utifrån den tillgängliga informationen göra en omfattande och korrekt utvärdering av Maltas förmåga att genomföra gemenskapens regelverk på ett fullgott sätt. 39 Jordbruk: Jordbruks- och fiskeriministeriet består av tre avdelningar: jordbruk, veterinärverksamhet samt fiske och vattenbruk. Växtskyddsenheten inom jordbruksavdelningen - med 41 anställda - har hand om alla registrering av frågor som rör växtskyddsverksamhet bekämpningsmedel och gödningsmedel, växtskydds- och kvalitetskontroll). Det finns ett biologilaboratorium i växtskyddsorganisationen för Europa och Medelhavsområdet (EPPO) och uppdaterar kontinuerligt sina normer och har även möjlighet att ge råd till jordbrukare ("tidig varning"). (utfärdande av certifikat, växtskyddsenheten. är medlem Enheten inom till exempel utfärdande av Avdelningen för veterinärverksamhet - med 180 anställda - ansvarar för all relevant regelbundna verksamhet, kontrollbesök på anläggningar och slakterier samt förpackningsanläggningar för jordbruksprodukter och detaljhandelsställen. Avdelningen kan vidta sanktionsåtgärder om bristande överensstämmelse med bestämmelserna kan konstateras. importcertifikat, licenser, Det finns ingen administrativ infrastruktur på området växtförädlarrätt, men ansökningar till gemenskapens växtsortsmyndighet kan lämnas in via jordbruksavdelningen. Malta har fortfarande inte fastställt några gränsvärden för högsta tillåtna restmängder och har ingen förmåga att genomföra gemenskapens regelverk på detta område. till Jordbruks- och fiskeriministeriet har grundläggande administrativa strukturer för att tillämpa och kontrollera efterlevnaden av EG-lagstiftningen på ett stort antal områden, inklusive den veterinära sektorn och växtskyddssektorn. Vissa enheter behöver ytterligare resurser i form av kvalificerad personal och utrustning för att genomföra gemenskapens behöver regelverk, omstruktureras. Avdelningen sina personalresurser bättre och förbättra samarbetet och samordningen med andra instanser, till exempel folkhälsoavdelningen, jordbruksavdelningen och polisen vad gäller inspektioner. Eftersom Malta är en ö kommer det bli nödvändigt med utbildning om förstärkning av gränskontrollställen. Nya administrativa strukturer kommer också att behövas på ett flertal områden där Malta i dag saknar lagstiftning. veterinärverksamhet måste där personalsituationen växtskyddsenheten, exempel utnyttja för Fiske: Fiske- och vattenbruksenheterna utgör en avdelning inom jordbruks- och fiskeriministeriet. Fiskeri enheten (50 anställda) har lagstiftande funktioner medan vattenbruksenheten (6 specialister) är mer inriktad på forskning och utbildning. För att gemenskapens regelverk skall kunna genomföras måste såväl fartygsregistret som inspektions- och kontrollrutinerna omorganiseras. Marknadsstrukturen måste också ändras för att den gemensamma organisationen av marknaden skall kunna genomföras. Energi: Enemalta är landets största energileverantör och i dess verksamhet ingår anskaffande, transformering, framställning, distribution och försäljning av energi. Enemalta är ett oberoende statligt bolag som sorterar under ekonomiministeriet. Enemalta är uppdelat i tre sektioner: elektricitet (2 värmekraftverk), gas (import av gasol) och petroleum (upphandling och saluföring av alla slags petroleumprodukter, bränsle för bunkring och till internationellt flyg). Antalet anställda hos Enemalta är 2 000. 40 Malta har ingen kärnenergi och oljeutvinningsenheten ingår i premiärministerns kansli. Antalet anställda är 12 och enheten ansvarar av EG:s kolvätelagstiftning. Nya energisystem befinner sig fortfarande på experimentstadiet. för genomförande Maltas standardiseringsmyndighet ansvarar för energieffektivisering och har 20 anställda (fem på heltid, femton på deltid). När EG:s lagstiftning om energieffektivisering har införlivats kommer ansvaret för kontroll av efterlevnad att delas mellan Maltas standardiseringsmyndighet, avdelningen för konsumentfrågor och industriavdelningen. införas regler och rutiner för kontroll av att EG-direktiven om Det måste energiproduktion respekteras. Det är absolut nödvändigt att en oberoende tillsynsmyndighet inrättas. Det finns inget "krisorgan" för samordning och krishantering på nationell nivå. Transport: Transport- och kommunikationsministeriet är den behöriga offentliga myndigheten på området. I ministeriet ingår kollektivtrafikmyndigheten (PTA) som ansvarar för bestämmelser (och deras efterlevnad) om kollektiv marktransport och trafikkontrollstyrelsen (fyra ledamöter) som ansvarar för trafikbestämmelser (deras efterlevnad är helt och hållet polisens ansvar). PTA består av en ordförande och fyra andra ledamöter som utses för ett år i taget av den minister som ansvarar för kollektivtrafik, och antalet anställda är 172. Malta har nyligen infört lagstiftning om provning av fordons trafiksäkerhet. Provningarna skall utföras av privatägda provningsstationer. I ett inledande skede (från och med oktober 1999) kommer endast sådana fordonsdelar att provas som inte direkt påverkas av de dåliga vägförhållandena (styrsystem, strålkastare, bromsar, registreringsskyltar). Inom ministeriet finns en vägavdelning (25 anställda) som utarbetar och upprätthåller normer för planering, utformning, konstruktion och underhåll av vägar. Andra avdelningar inom transport- och kommunikationsministeriet är: • Avdelningen för civil luftfart, som reglerar området civil luftfart, tillhandahåller tillhandahåller flygtrafikledning anläggningar och tjänster för Maltas utrikesflygplats (MIA). flyginformationsområde inom Maltas och • Avdelningen för licensiering och provning, som tillhandahåller alla tänkbara tjänster i fråga om licensiering, utbildning och provning av fordon och förare. • Avdelningen för Maltas utrikesflygplats, som samordnar politik, förvaltning, tillsyn, kontroll, forskning, planering, handel och all övrig verksamhet på Maltas flygplatser. • Maltas sjöfartsmyndighet (190 anställda), som ansvarar för sjötransport, inbegripet administration och drift av hamnar och småbåtshamnar. Hamnarna har ett monopol som gör att de godtyckligt kan fastställa transportavgifterna, vilket har resulterat i orimligt höga inhemska transportkostnader på Malta (från hamn till slutdestination). Det råder stora brister när det gäller genomförande och kontroll av efterlevnaden av bestämmelser och normer. Särskild vikt måste läggas vid genomförande och kontroll av efterlevnaden av internationella säkerhets- och föroreningsnormer, som utgör centrala säkerhetskrav på sjötransportområdet. 41 och sociala Socialministeriet Sysselsättning administrerar frågor: socialförsäkringssystemet, inom vilket det betalas ut bidrag, stöd och pensioner till fattiga, sjuka, äldre och arbetslösa personer. När det gäller socialbidrag har det inrättats ett offentligt organ, nämligen programmet för utveckling av den sociala välfärden. Socialministeriet ansvarar också för att genomföra den nationella sysselsättningspolitiken och man har därför inrättat ett organ för arbetsmarknadsutbildning (ETC) enligt den nationella sysselsättningslagen från 1990. Organets huvudsakliga uppgifter är att främja praktik för arbetslösa och att driva arbets- och omskolningscenter. Ansvaret för genomförandet av yrkesutbildning och fortbildning vilar på både socialministeriet (via ETC) och utbildningsministeriet. Socialministeriet ansvarar också för utveckling och genomförande av sådana socialpolitiska frågor som har med sysselsättning att göra. Alla de stora fackförbunden och arbetstagarsammanslutningarna förutom General Workers Union, som är det största fackförbundet, är anslutna till Confederation of Malta Trade Unions. De största arbetsgivar- och företagarföreningarna är Malta Employers Association, Malta Federation of Industries och Maltas handelskammare. I större socialpolitiska diskussioner rådgör regeringen med Maltas råd för ekonomisk utveckling, i vilket fackförbund och andra berörda organ är representerade. En mängd organ och kommittéer som sorterar under socialministeriet ansvarar för olika delar av gemenskapens regelverk (nationella kommittén för funktionshindrade personer är ett rådgivande organ för förvaltning av tjänster, Sedqa (offentligt organ) sysslar med frågor om narkotika- och alkoholmissbruk, kommittén för förbättring av kvinnors levnadsvillkor har hand om könsrollfrågor). För området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen ansvarar för närvarande avdelningen för liksom sysselsättning och arbetsmarknad arbetarskyddskommittén trepartsorgan där även arbetsmarknadens parter är företrädda). inom socialministeriet (49 anställda) (ett Hälsoministeriet ansvarar för folkhälsofrågor. Inom hälsosektionen finns åtta avdelningar ledda av var sin avdelningschef: finans och administration, hälsoupplysning, policy och planering, hälsofrämjande, mänskliga resurser, institutionell hälsovård, primärhälsovård samt folkhälsa. Hälsoministeriet har till uppgift att tillhandahålla alla maltesiska medborgare gratis övergripande hälso- och sjukvård. Det finns också en privat hälso- och sjukvårdssektor. Chefsläkaren är regeringens rådgivare i frågor som rör hälso- och sjukvård och närliggande frågor. Chefsläkaren leder hälso- och sjukvårdsenheten och är administrativt ansvarig regeringens hälsovårdspolitik. för genomförande av inför den minister som ansvarar förmågan att tillämpa gemenskapens regelverk på Den offentliga förvaltningens områdena sysselsättning och socialförsäkring har ännu inte förbättrats tillräckligt. Uppgiften att avhjälpa bristerna i de befintliga administrativa strukturerna måste prioriteras. Investeringar behövs i fråga om infrastruktur, rekrytering och relevant utbildning av personal. 42 Regionalpolitik och sammanhållning: Maltas regering har startat en arbetsgrupp (Euro- Assistance) för samordning av framtida EG-stöd (före och efter anslutningen). Arbetsmarknadens parter och andra intressen är företrädda i denna arbetsgrupp. för den sociala dimensionen av regionalpolitik och sammanhållning Ansvaret (genomförande av lagstiftning rörande Europeiska socialfonden och näraliggande områden) delas mellan socialministeriet, utbildningsministeriet och ministeriet för Gozo. Ministeriet för Gozo ansvarar för genomförandet av relevant lagstiftning på ön Gozo. Planeringskontoret har hand om frågor som rör landsbygdsutvecklingen när det gäller markanvändning. På grund av Maltas ringa storlek har det aldrig utarbetats någon egentlig regionalpolitik. Mycket få förberedelser har gjorts för genomförandet av EU:s strukturpolitik. Endast ett fåtal offentliganställda tjänstemän är insatta i EU:s sammanhållningspolitik och strukturåtgärder. Det kommer att behöva inrättas en administrativ struktur för att samordna genomförandet av strukturfonderna och ansvara för genomförandet av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Miljö: Miljöministeriet, och i synnerhet dess avdelning för miljöskydd, har ansvaret för övergripande lagstiftning medan ansvaret för det faktiska genomförandet (och kontroll av efterlevnaden) vilar på flera organ (inrikesministeriet har t. ex. en del av ansvaret för miljökonsekvensutredningar och när det gäller utfärdande av miljötillstånd delas ansvaret med planeringsmyndigheten). Ministeriet ansvarar för kontroll av kvaliteten på luft och vatten (enheten för samordning av föroreningskontroll inom miljöskyddsavdelningen), vilket inbegriper bekämpning av föroreningar av ytvattenresurser, och för avfallshantering (avdelningen med ansvar för avloppsfrågor). för naturskyddsfrågor, miljökonsekvensutredningar, utfärdande av miljötillstånd och upprättande av för civilskyddsfrågor vilar på inrikesministeriets civilskyddsavdelning. skyddade områden. Ansvaret Planeringsmyndigheten inrikesministeriet ansvarar inom Antalet anställda på miljöskyddsavdelningen uppgår till 225, varav 13 arbetar inom enheten för samordning av föroreningskontroll. På planeringsmyndigheten arbetar sammanlagt 320 personer. Det finns ännu inga administrativa strukturer för genomförande och kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om rening av industriella utsläpp och riskhantering. Ännu har inga beslut fattats om hur man till fullo skall införliva gemenskapens regelverk i fråga om avfallshantering, bevarande av naturen (t. ex. det s. k. fågeldirektivet), buller från motorfordon och maskiner, kärnsäkerhet och strålskydd. Den offentliga förvaltningens förmåga är otillräcklig. Lagstiftningen uppfyller inte de uppställda kraven och kontrollen av efterlevnaden är i allmänhet bristfällig eller förekommer över huvud taget inte. Det är nödvändigt att så snart som möjligt göra ytterligare investeringar i form av personal och utrustning. Det har i princip inte gjorts några som helst framsteg när det gäller genomförande och kontroll av efterlevnaden av lagstiftning om kvaliteten på luft och vatten (enheten för 43 samordning av föroreningskontroll inom miljöskyddsavdelningen och hälsoministeriet) och avfallshantering (avdelningen med ansvar för avloppsfrågor). Konsumentskydd: Avdelningen för konsumentfrågor inom ekonomiministeriet, som har ansvaret på det konsumentpolitiska området, har mycket få anställda (endast en inspektör och några tjänstemän). I lagen om konsumentfrågor från 1994 fastslås att ett råd för konsumentfrågor skall inrättas, vilket skedde i maj i år. Rådets uppgift är att samla under sig de olika konsumentorganisationerna (än så länge bara två) och vara rådgivande i konsumentfrågor. Än så länge har ingen handlingsplan för konsumentskyddet utarbetats. På grund av avdelningens begränsade kapacitet genomförs bestämmelser i mycket liten omfattning. Det finns ytterligare ett inspektionsorgan (också det med mycket få anställda) inom hälsoministeriet. Det har till uppgift att kontrollera livsmedelssäkerhet i restauranger och hotell. Ett annat organ är standardiseringsmyndigheten, som är en självständig myndighet för standarder och tillhörande ärenden. Klagomål tas upp i konsumentdomstolen. De befintliga förvaltningsstrukturerna är dåligt utvecklade och behöver förstärkas. Den administrativa infrastrukturen är för närvarande inte kapabel att tillfullo genomföra den tillämpningen. Förstärkningar måste göras på nya lagstiftningen och övervaka personalsidan och mängden specialister måste ökas. Det är vidare viktigt att de anställda får relevant utbildning. Rättsliga och inrikes frågor: Det finns ingen offentlig administrativ struktur för behandling av asylansökningar; inte heller något oberoende rättsorgan för handläggning av överklaganden. Asylansökningar behandlas för närvarande av en icke-statlig organisation. Immigrationsmyndigheten inom polisen ansvarar för yttre gränser och invandring. Antalet anställda är sammanlagt 124. Polisens ansvarsområden omfattar terrorism, narkotika, bedrägerier och korruption samt polissamarbete. Brottsavdelningen är indelad i två sektioner, kriminalenheten och patrullenheten. Kriminalenheten består av nio grupper som ansvarar för allmänna utredningar och ytterligare en som sköter utredningar om stulna fordon. frågor om organiserad brottslighet, Narkotikaenheten är den största organisation som direkt sysslar med kampen mot narkotika. Den består för närvarande av sex grupper med sammanlagt 39 anställda och leds av en biträdande polischef. Narkotikasektionen inom tullavdelningen har 46 anställda som gör riskbedömningar och fastställer kriterier för inspektioner av fartyg och flygplan och för passagerarkontroller. Enheten mot ekonomisk brottslighet ansvarar för utredning av en mängd olika typer av brott, från förfalskningar till kränkningar av upphovsrätten, från korruption av offentliga tjänstemän till valutakontroll etc. Enheten har endast 15 anställda. 44 Polissamarbetet sker i dag på grundval av bilaterala avtal och genom Interpol. Endast sju tjänstemän med begränsade administrativa uppgifter finns i dag vid Interpol. Det civil- och straffrättsliga samarbetet sköts av utrikesministeriet. Den offentliga förvaltningens förmåga att kontrollera efterlevnaden av lagstiftning gällande rättsliga och inrikes frågor måste förbättras. Särskild vikt bör läggas vid att personalen ges regelbunden och relevant utbildning. Ytterligare resurser och personal krävs för att Maltas polis skall kunna delta aktivt i Europol. Immigrationsmyndigheten inom polisen behöver ytterligare personal och utrustning för att kunna genomföra gemenskapens regelverk om de yttre gränserna. av Tull: Tullavdelningen gemenskapens regelverk på tullområdet och har sammanlagt 685 anställda (inklusive förvaltning, finansiella och mänskliga resurser, sektioner för lossning och frigörande av varor, utredningssektioner, passagerarsektioner samt punktskatter och inhemska skatter). för genomförande finansministeriet ansvarar inom Avdelningen behandlar import- och exporthandlingar, utfärdar certifikat om ursprung, lossning och annat, handlägger ansökningar om återbetalning och ser till att import- och exportbestämmelser följs. En genomgripande reform av tullförvaltningen är nödvändig för att öka mängden personal och för att uppnå en tillräcklig infrastruktur- och utrustningsnivå, framför allt när det gäller datorisering och undersökningar. Det är också viktigt att personalen ges relevant utbildning. Finansiell kontroll: Det nationella revisionsorganet (30 anställda) är Maltas centrala kontrollorgan på området. Även om förvaltningsstrukturerna verkar fungera väl, bör det ske förbättringar, särskilt när det gäller den interna revisionsstrukturen och genom inrättande av en finansiell underrättelseenhet eller enhet för bedrägeribekämpning, som kan utgöra ett lämpligt kontaktorgan för kommissionens tjänstemän som utreder misstänkta bedrägerier som riktar sig mot Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen. Detta skulle innebära ytterligare rekrytering av kvalificerad personal och mer utbildning. 45 C. Slutsats Malta uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna. Malta är en fungerande marknadsekonomi och bör kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen under förutsättning att det vidtar de åtgärder som krävs, särskilt i form av en fortsatt industriell omstrukturering. Maltas ekonomiska tillväxt mattades under 1998 och kännetecknades av en ihållande svag efterfrågan, vilket ledde till en minskning av bytesbalansunderskottet. Inflationen avtog mot slutet av 1998, samtidigt som arbetslösheten ökade trots ett efterfrågetryck på arbetsmarknaden. Den viktigaste utmaningen för den ekonomiska politiken på Malta under de kommande åren består i att få ned underskottet i den offentliga sektorns finanser och förstärka uppbörden av statens inkomster. Malta bör också fortsätta att öppna upp sin ekonomi genom att gå vidare med liberaliseringen av handels- och kapitalbalansen. Landet bör framhärda i stärkandet och genomförandet av den ekonomiska politik som regeringen inlett. Sedan kommissionen lade fram sin senaste rapport i februari 1999 har få ytterligare framsteg gjorts beträffande den inre marknaden. Malta bör snarast möjligt anta ett tillnärmningsprogram på området. På området offentlig upphandling har man gjort framsteg genom avskaffandet av nationella förmånsklausuler, men fortfarande kvarstår brister när det gäller standardisering och certifiering. Anpassningen måste påskyndas för områden som skydd av immateriella rättigheter och dataskydd. Återinförandet av mervärdesskatten under 1999 var positivt, men fortfarande behövs ytterligare anpassning. Det fortsatta bruket att ta ut importavgifter på import från EU är inkonsekvent och måste omedelbart avskaffas. fortfarande Lagstiftningen om konkurrensbegränsande samverkan har anpassats i relativt hög grad till gemenskapens regelverk, men Malta har ingen lagstiftning om koncentrationer och vissa företag med särskilda eller exklusiva rättigheter omfattas inte av konkurrensreglerna. Det förekommer ingen systematisk kontroll av statligt stöd och det finns inte heller några rättsliga ramar. Anpassning till gemenskapens regelverk på detta område bör prioriteras, särskilt i fråga om stöd till konstruktion och reparation av fartyg. Staten har alltjämt en viktig roll när det gäller jordbruk och under den senaste tiden har inga större framsteg skett i arbetet med att förbereda jordbrukssektorn för den till gemensamma jordbrukspolitiken. Inom transportsektorn behöver anpassningen gemenskapens regelverk ökas, särskilt när det gäller säkerheten till sjöss och begränsning av föroreningar. Malta måste anta en övergripande strategi för anpassning av sin lagstiftning inom miljösektorn och förbättra sin förmåga att genomföra och kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna. På området rättsliga och inrikes frågor bör Malta införa lagstiftning om asyl och avskaffa sina geografiska förbehåll. Kapaciteten behöver förbättras när det gäller kontroll av invandring, dataskydd och kampen mot narkotika och organiserad brottslighet. Det behöver inrättas institutioner på områdena miljö, tull, konsumentpolitik, fiske, sjötransport och regionalpolitik. Den offentliga förmåga behöver förbättras överlag. förvaltningens 46 MÄNNISKORÄTTSKONVENTIONER SOM RATIFICERATS AV KANDIDATLÄNDERNA, JUNI 1999 BILAGA 1 Anslutna konventioner och protokoll följande till BG CY cz EE HU LV LI T MT PL RO SK sv T Europeiska om mänskliga rättigheter konventionen X X X X X X X X X X X X X Protokoll m. m. ) Protokoll m. m. ) 1 (äganderätt X X X X X X X X X X X X X 4 (rörelsefrihet 0 X X X X X X X X X X X 0 Protokoll 6 (dödsstraffet) o o X X X X X X o X X X o Protokoll 7 (förbud mot nytt åtal i avgjord rättssak) 0 o X X X X X o o X X X 0 Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr m. m. X X X X X X X X X X X X X Europeiska stadgan Reviderade sociala stadgan sociala 0 X o 0 X 0 0 X X o X 0 X europeiska o o o o o o 0 0 0 X 0 X 0 Tilläggsprotokoll till Europeiska sociala stadgan kollektiva för (system klagomål) o X 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ramkonventionen skydd minoriteter av om nationella X X X X X o o X o X X X 0 47 1 Internationella konventionen medborgerliga politiska rättigheter om och protokoll till Fakultativt konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (enskildas rätt att göra framställningar) fakultativa Andra protokollet till konventionen om medborgerliga oeh rättigheter politiska av (avskaffande dödsstraffet) Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter Konventionen mot tortyr Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering om Konventionen avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor Konventionen om barnets rättigheter X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X o o X o 0 0 X 0 o X 0 X o X o X X X X X X X X X X X X 0 X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X o X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X = Konventionen har ratificerats O = Konventionen har INTE ratificerats BG = Bulgarien; CY = Cypern; CZ = Tjeckien; EE = Estland; HU = Ungern; LV = Lettland; LIT = Litauen; MT = Malta; PL = Polen; RO = Rumänien; SK = Slovakien; SV = Slovenien; T = Turkiet 48 Bilaga STATISTISKA UPPGIFTER 49 STATISTISKA UPPGIFTER Basdata 1994 1995 1996 1997 1998 1 000-tal Medelfolkmängd (genomsnitt) 368 370 373 375 378 I km2 Total areal : : : 315,6 Nationalräkenskaper I miljoner maltesiska lira BNP till löpande priser 1 028,5 1 145,5 1 201,3 1 288,2 1 364,4 I miljoner euro BNP till löpande priser 2 293,2 2 482,2 2 625,1 2 952,7 3 132,3 I euro BNP per capita till löpande priser 6 207 6 687 7 019 7 841 8 276 Förändring i % från föregående år BNP till fasta priser (nationell valuta) 5,7 6,2 4,0 4,9 4,1 I köpkraftspariteter BNP per capita till löpande priser Produktionsstruktur - Jordbruket 1 % av förädlingsvärdet, brutto 2,8 2,9 2,9 2,9 2,8 - Industrin (exkl. bygg- och anläggningssektorn) 26,1 25,5 24,7 24,3 24,7 - Bygg- och anläggningssektorn 3,4 3,3 3,1 3,0 2,8 - Tjänstesektorn 67,7 68,3 69,3 69,7 69,7 Till faktorpris. 50 Utgifternas sammansättning I % av BNP (till marknadspris) - Konsumtion 79,5 81,7 l 85,: 82,9 82,5 - därav hushållen och ideella organisationer 59,1 61,1 ' 63," 62,4 62,2 - därav den offentliga sektorn 20,4 20,5 i 21,« 20,5 20,3 - Fasta bruttoinvesteringar 29,7 31,9 ' 28," 25,3 23,8 - Lagerförändringar - Export av varor och tjänster - Import av varor och tjänster Inflation Konsumentpris Betalningsbalans - Bytesbalans - Handelsbalans Export av varor Import av varor - Tjänster, netto - Inkomster, netto - Löpande transfereringar, netto därav: den offentliga sektorns transfereringar 96,7 93,8 87,C ) 85,1 87,5 106,9 107,5 101,C ) 93,5 92,4 Förändring i % från föregående år 4,1 4,0 2,5 3,1 2,4 I miljoner euro -111 -274 -281 -183 -150 -507 -553 -601 -579 -528 1361 1490 1396 1467 1626 1867 2 042 1998 2 046 2 154 259 209 233 330 58 79 27 30 39 8 9 78 45 8 59 26 368 -53 63 25 51 Offentliga finanser I % av BNP Den offentliga sektorns under- eller överskott" -4,3 -3,5 -7,7 1994 1995 1996 1997 1998 Finansiella indikatorer I % av BNP Landets totala utlandsskuld, brutto 59,8 60,9 71,2 89,1 100,7 Monetära aggregat - Ml - M2 - Totala krediter Genomsnittlig kort ränta - Utlåningsränta - Inlåningsränta Eurokursen 1,0 3,5 2,1 8,5 4,5 I miljarder euro 1,1 3,8 2,4 7,4 4,5 1,1 4,2 3,0 % per år 7,8 4,5 (1 euro =. maltesisk lira) 1,1 4,7 3,5 8,0 4,6 1,2 5,0 3,8 8,1 4,6 - Genomsnitt under perioden 0,449 0,461 0,458 0,437 0,435 - Vid periodens slut 0,453 0,463 0,451 0,433 0,442 1990=100 - Faktiskt valutakursindex 93,4 94,5 93,4 94,8 95,8 Reserver' I miljoner euro - Reserver (inkl. guld) 1525 1254 1229 1297 1417 - Reserver (exkl. guld) 1509 1246 1221 1294 1416 Utrikeshandel I miljoner euro 6 Endast staten. 7 Nationella källor. 52 Import Export Saldo Bytesrelation 2 047 2 249 2 200 2 250 2 379 1 320 1463 1362 1438 1637 -727 -786 -837 -812 -742 Föregående år = 100 I % av totalsumman 103,3 104,3 Import från EU-15 (EU-12 för 1994) 75,7 72,7 68,5 70,2 69,3 Export till EU-15 (EU-12 för 1994) 74,0 71,4 56,9 54,3 52,8 Demografiska uppgifter Naturlig folkökning Invandringsöverskott Per 1 000 invånare 5,8 2,4 5,1 -0,5 5,8 1,6 5,2 1,6 3,8 Per 1 000 levande födda Spädbarnsdödlighet 9,1 8,9 10,7 6,4 5,3 Vid födseln Återstående medellivslängd Män 74,9 74,9 74,9 74,9 Kvinnor 79,1 79,5 79,8 80,1 74,48 80,19 8 Nationella källor. 9 Nationella källor. 53 Arbetsmarknaden (enligt ILO) Relativt arbetskraftstal Total arbetslöshet Ungdomsarbetslöshet (personer under 25 år) Arbetslöshet bland personer som är 25 år och äldre Genomsnittlig NACE (AKU) sysselsättning per näringsgren efter - Jord- och skogsbruket - Industrin *" (exkl. bygg- och anläggningssektor) - Bygg- och anläggningssektorn - Tjänstesektorn 1994 1995 1996 1997 1998 I % av arbetskraften 47,0 48,0 48,6 48,6 4,1 4,4 4,0 1,9 26,0 3,9 68,2 3,7 4,3 3,5 4,4 5,2 4,1 5,0 6,4 5,1 5,1 6,5 4,7 I % av de förvärvsarbetande 1,9 1,9 1,9 1,8 25,0 24,1 23,8 23,9 4,3 4,3 4,1 4,0 68,8 69,7 70,2 70,3 Infrastruktur Järnvägsnät Motorvägar I km per 1 000 km2 0 0 0 0 0 Km 157 Industri och jordbruk Föregående år = 100 Industriproduktionsindex 116,7 129,5 123,5 121,7* 130,4* Jordbruksproduktionsindex, brutto : : : Levnadsstandard Per 1 000 invånare 10 Förutom vattenförsörjning. 54 Antal bilar11 564 597 547 611 634 Telefonabonnemang Antal Internetanslutningar preliminära uppgifter ej tillgänglig uppgift 48312 3,0013 11 Under 1996 avregistrerades ett stort antal fordon som fortfarande var registrerade men som inte användes, vilket förklarar kvantitetsminskningen i antal registrerade fordon mellan 1995 och 1996. 12 Huvudlinjer. Källa: FN (Förenta nationerna). 13 Källa: FN (Förenta nationerna). 55 METODKOMMENTARER Inflation Prisindex: Det maltesiska konsumentprisindexet är ett Laspeyres-index med basen 1995 = 100. Indexets vikter har härletts ur en årsomfattande hushållsbudgetundersökning från år 1994. "Indexkorgen" består av ca 530 varor för vilka direkta prisobservationer genomförs varje månad av det centrala statistikorganets filialer. Indexet används också som mått på lokala inflationstakter. Finansiella indikatorer Källa: IMF:s publikation International Financial Statistics har använts som huvudkälla. Europeiska kommissionen (GD II) är källan till uppgifter om valutakurser mot euron, där dessa anges. När det gäller bruttoutlandsskulden har OECD:s publikation om statistik över utlands skulder använts som källa till uppgifterna för 1994-96. Uppgifterna för 1997-98 är resultatet av ett närmare samarbete mellan BIS, IMF, OECD och Världsbanken och har publicerats av dessa organisationer gemensamt. Uppgiften gäller hela ekonomins skuld, och omfattar både kort- och långfristiga skulder. Enligt praxis omräknas hela den utestående skulden från USA-dollar till euro till gällande kurs vid årets slut, medan BNP räknas om till euro med hjälp av valutakursens årsgenomsnitt. När det gäller den offentliga sektorns över- eller underskott kan kandidatländerna för närvarande inte lämna tillförlitliga uppgifter på basis av nationalräkenskaperna. Mot bakgrund av bristen på tillförlitliga uppgifter har en approximation av den offentliga sektorns under- eller överskott härletts ur IMF:s Government Finance Statistics Yearbook (för en förklaring till metoderna, se nedan). Metod För reserverna har man använt data över stocken vid årets slut. Reserverna definieras som summan av centralbankens innehav av guld, utländsk valuta och andra (brutto)fordringar på utländska medborgare. Guldet värderas till gällande marknadspris vid årets slut. Den offentliga sektorns över- eller underskott är en approximation av national räkenskapernas definition och har härletts ur uppgifter från IMF:s metoder för statistik över de offentliga finanserna. Man får fram den offentliga sektorns över- eller underskott genom att lägga samman statens konsoliderade över- eller underskott (vanligtvis inkl. vissa utombudgetära reserver) och de lokala myndigheternas över- eller underskott. Totalsumman justeras med avseende på nettoutlåning eller nettoupplåning för vissa 56 specifika politiska ändamål, som är en finansieringspost Uppgifterna om de offentliga finanserna är kontantuppgifter. i nationalräkenskaperna. För de monetära aggregaten har man använt data över stocken vid årets slut. Ml består vanligtvis av mynt och sedlar i omlopp samt checkkonton. M2 omfattar vanligen Ml plus sparkonton plus andra kortfristiga bankskulder. Alla krediter innebär i allmänhet inhemska krediter till den offentliga sektorn (med avdrag för inlåning, inkl. icke finansiella offentligt ägda företags inlåning) plus den privata icke-finansiella sektorn plus andra icke-monetära finansiella institutioner. Det bör noteras att problemet med att mäta den utländska valuta som är i omlopp i vissa kandidatländer kan påverka uppgifternas tillförlitlighet. Räntor: årsgenomsnitt. Utlåningsräntan motsvarar vanligtvis den genomsnittsränta som debiteras för lån som beviljats av de rapporterande bankerna. Inlåningsräntan gäller i allmänhet genomsnittsräntan på icke-tidsbunden samt tidsbunden inlåning. Valutakurs: Om den officiellt rapporterade eurokursen finns tillgänglig, används denna. Det faktiska valutakursindexet är vägt efter viktiga handelspartner och med 1990 som basår. Utrikeshandel Import och export (löpande priser): Handelsuppgifter bygger huvudsakligen på general handelssystemet även om vi även använder specialhandelssystemet. Vi utesluter omlastningshandel (direkt återexport), frizoner, licenser, know-how och tjänster. Värdena är cif/cf och export i fob. När det gäller klassificering används kodsystemet i HS tillsammans med det nationella tariffsystemet som utgörs av en 10-siffrig kod. Bytesrelation: Beräknas som enhetsvärdesindex för exporten dividerat med enhetsvärdes- index för importen. Import från och export till EU-15: Uppgifter som lämnats av Malta. Arbetskraften Relativt arbetskraftstal (enligt ILO): Arbetskraftens procentuella andel av den del av befolkningen som är 15 år eller äldre. Detta värde har härletts ur AKU (arbetskrafts undersökningar), där ILO:s definitioner och rekommendationer följs. Arbetskraften: sysselsatta och arbetslösa (enligt ILO:s definition). Sysselsatta: alla personer, 15 år eller äldre, som under referensperioden förvärvsarbetade minst en timme som anställda, egenföretagare eller medlemmar av ett kooperativ eller som arbetande familjemedlemmar. Försvarsanställda samt föräldralediga omfattas. Arbetslösa: alla personer, 15 år eller äldre, som uppfyller följande tre krav i ILO:s definition på en arbetslös person: (i) Personen har inget förvärvsarbete, 57 (ii) söker aktivt efter ett arbete och (iii) kan ta ett arbete inom fjorton dagar. Arbetslöshet (enligt ILO:s metod). Andel av arbetskraften som är arbetslös. Detta värde har härletts ur AKU (arbetskraftsundersökningar), där ILO:s definitioner och rekommenda tioner följs. Genomsnittlig sysselsättning efter näringsgrenar i NACE: Denna indikator har härletts utgående från ILO:s definitioner och rekommendationer. Förvärvsarbetande: personer som förvärvsarbetar, antingen som anställda eller som egen- företagare under en period. Dessa personer måste vara registrerade som förvärvsarbetande hos Employment and Training Corporation (ETC) som är det officiella organet för arbets marknadsuppgifter. Enligt lag måste alla förvärvsarbetande vara registrerade hos ETC. Då det inte genomförs några arbetskraftsundersökningar, gäller arbetsmarknadsstatistiken ingen given referensperiod. Infrastruktur Järnvägsnät: All järnväg inom ett givet område. Detta omfattar inte vägsträckor eller vattensträckor, även om rullande materiel skulle transporteras via sådana vägar, t. ex. på lastbilssläp eller i tågfärjor. Linjer som endast används för turister under turistsäsongen omfattas inte, och inte heller järnvägar som endast byggts för gruvändamål, skogs-, andra industri- eller jordbruksverksamheter och som inte är öppna för allmän trafik. Uppgifterna avser den färdigställda banlängden. Motorvägar: Vägar som är särskilt utformade och byggda för motorfordonstrafik och som inte betjänar fastigheter som gränsar till dem och som uppfyller följande: (a) De har, förutom vid särskilda platser eller tillfälligt, skilda körvägbanor, en för trafiken i vardera riktningen, vilka är separerade från varandra antingen med en mittremsa som inte är avsedd för trafik eller, undantagsvis, på annat sätt. (b) De har inte har några plankorsningar eller andra korsningar på någon nivå med järnväg, spårväg eller vägar för fotgängare. (c) De är särskilt utmärkta som motorväg och är reserverade för vissa kategorier av motorfordon för vägtrafik. Motorvägarnas på- och avfarter omfattas oberoende av var vägskyltarna är uppsatta. Motorvägar i städerna ingår också. Industri och jordbruk Industriproduktionsindex: ingår utvinning av mineraler, tillverkning samt el-, gas-, värme- och vattenförsörjning (enligt näringsgrensindelningen NACE Rev. l, avdelningarna C, D och E). industriproduktionen I 58 Jordbruksproduktionsindex, brutto: Detta index beräknas i 1993 års priser. Kvartalsindex beräknas på basis av det tidigare kvartalet. Levnadsstandard Antal bilar: Personbilar: motorfordon, förutom motorcyklar, som är avsedda att transportera passagerare och som tar högst nio personer (inkl. förare). Termen "personbil" täcker därför mikrobilar (inget körkortskrav), taxibilar och hyrda personbilar, under förutsättning att de har färre än 10 passagerarsäten. Denna kategori kan även täcka pickupar. 59 Källa: Total areal, nationalräkenskaper, inflation, infrastruktur, reserver för 1998, utrikeshandel och arbetsmarknad: Nationella källor. industri och jordbruk och Demografiska uppgifter: Eurostat. Betalningsbalans: IMF. 60 ISSN 1024-4506 KOM(1999) 508 slutlig DOKUMENTS SV 17 01 11 06 Katalognummer: CB-CO-99-497-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg