title: 1999/834/EG: Kommissionens beslut av den 26 oktober 1999 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Sverige angående begränsning av utsläppande på marknaden och användning av kreosot (delgivet med nr K(1999) 3426) (Text av betydelse för EES.) (Endast den svenska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Sweden
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

text: 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/63 KOMMISSIONENS BESLUT av den 26 oktober 1999 om de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts av Konungariket Sverige ang(cid:229)ende begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot (delgivet med nr K(1999) 3426) (Endast den svenska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/834/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT 3. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 95. 6 i detta, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. BAKGRUND 1. Gemenskapslagstiftning: Direktiv 94/60/EG 1. 2. I r(cid:229)dets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)r- fattningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)p- pande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och prepa- (beredningar) (1), senast (cid:228)ndrat genom kommissio- rat nens direktiv 1999/77/EG (2), f(cid:246)rbjuds och begr(cid:228)nsas anv(cid:228)ndningen av vissa farliga (cid:228)mnen och preparat. Direktiv 76/769/EEG (cid:228)ndras med j(cid:228)mna mellanrum f(cid:246)r att i bilagan till direktivet inf(cid:246)ra ytterligare (cid:228)mnen som (cid:228)r farliga f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. I Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 94/60/EG (3) varigenom direktiv 76/769/EEG (cid:228)ndras f(cid:246)r fjortonde g(cid:229)ngen, harmoniseras bland annat anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av kreosot och liknande des- tillat av stenkolstj(cid:228)ra, samt preparat i vilka de ing(cid:229)r, genom att inneh(cid:229)llet av benso[a]pyren (nedan kallat B[a]P) och vattenextraherbara fenoler i dessa produkter begr(cid:228)nsas n(cid:228)r de anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av tr(cid:228) (punkt f(cid:246)r 32 i bilagan till direktiv 94/60/EG). Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet B[a]P fastst(cid:228)lls till h(cid:246)gst 50 ppm (= 0,005 viktprocent) och gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet f(cid:246)r vattenextraherbara fenoler till h(cid:246)gst 3 viktprocent (= 30 g/kg). Tr(cid:228) som behandlats med f(cid:229)r inte sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden om dessa kreosot gr(cid:228)nsv(cid:228)rden (cid:246)verskrids. F(cid:246)r behandling av tr(cid:228) i industrianl(cid:228)ggningar (cid:228)r det emel- lertid till(cid:229)tet att anv(cid:228)nda kreosot och preparat inneh(cid:229)l- lande kreosot med upp till 500 ppm (= 0,05 viktprocent) B[a]P och upp till 30 g/kg vattenextraherbara fenoler. S(cid:229)dana (cid:228)mnen f(cid:229)r inte s(cid:228)ljas till allm(cid:228)nheten och f(cid:246)r- packningarna skall vara m(cid:228)rkta med texten (cid:148)Endast f(cid:246)r industriellt bruk(cid:148). Tr(cid:228) som behandlats p(cid:229) detta s(cid:228)tt och som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt och industriellt bruk. I vissa fall r(cid:229)der dock ett totalt anv(cid:228)ndningsf(cid:246)rbud, t. ex. inne i byggnader, n(cid:228)r tr(cid:228)et kommer i kontakt med pro- dukter som (cid:228)r avsedda att konsumeras av m(cid:228)nniskor eller djur, p(cid:229) lekplatser och andra utomhusanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r rekreations(cid:228)ndam(cid:229)l eller d(cid:228)r det finns risk f(cid:246)r att tr(cid:228)et kan komma i kontakt med huden. Gammalt behandlat tr(cid:228) som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden f(cid:246)r andra g(cid:229)ngen f(cid:229)r anv(cid:228)ndas oavsett vilken typ av kreosot det behandlats med, utom i de fall som n(cid:228)mns ovan. 2. De svenska best(cid:228)mmelserna 4. I svensk lagstiftning betraktas kreosot och preparat som inneh(cid:229)ller kreosot som bek(cid:228)mpningsmedel. 5. De svenska best(cid:228)mmelserna om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) mark- naden och anv(cid:228)ndning av kreosot och kreosotbehandlat virke finns i tv(cid:229) olika f(cid:246)rfattningar: 1. F(cid:246)rordning (1985:836) om bek(cid:228)mpningsmedel, utf(cid:228)rdad den 7 november 1985 och senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (1995:208), i vilken allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser fastst(cid:228)lls f(cid:246)r utsl(cid:228)ppande p(cid:229) mark- naden och anv(cid:228)ndning av bek(cid:228)mpningsmedel. (1) EGT L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (2) EGT L 207, 6. 8. 1999, s. 18. (3) EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 1. 2. Kemikalieinspektionens f(cid:246)reskrifter KIFS (1990:10) om tr(cid:228)skyddsbehandlat virke, s(cid:228)rskilt 7(cid:150)11 §§ i dessa, ang(cid:229)ende virke som behandlats med bek(cid:228)mp- ningsmedel som inneh(cid:229)ller kreosot. L 329/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 6. Enligt 3 § i f(cid:246)rordning (1985:836) kr(cid:228)vs godk(cid:228)nnande av Kemikalieinspektionen innan bek(cid:228)mpningsmedel f(cid:229)r saluf(cid:246)ras, (cid:246)verl(cid:229)tas eller anv(cid:228)ndas. Detsamma g(cid:228)ller import av bek(cid:228)mpningsmedel fr(cid:229)n l(cid:228)nder som inte (cid:228)r medlemmar i Europeiska unionen. De grundl(cid:228)ggande kraven f(cid:246)r godk(cid:228)nnande anges i 5 §: ˜mnet m(cid:229)ste genomg(cid:229) en bed(cid:246)mning fr(cid:229)n h(cid:228)lso- och milj(cid:246)skyddssyn- punkt och det m(cid:229)ste visas att (cid:228)mnet beh(cid:246)vs f(cid:246)r (cid:228)ndam(cid:229)l inom det avsedda anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)det. Ett godk(cid:228)n- nande (cid:228)r tidsbegr(cid:228)nsat (fem (cid:229)r) och f(cid:229)r f(cid:246)renas med vill- kor. I samband med godk(cid:228)nnande av ett bek(cid:228)mpnings- medel meddelar Kemikalieinspektionen de f(cid:246)reskrifter som beh(cid:246)vs i fr(cid:229)ga om m(cid:228)rkning och annan produkt- information, hantering och andra s(cid:228)rskilda villkor till f(cid:246)rebyggande av skador. 7. P(cid:229) grundval av h(cid:228)lso- och milj(cid:246)skyddsbed(cid:246)mningen skall bek(cid:228)mpningsmedlet h(cid:228)nf(cid:246)ras till n(cid:229)gon av f(cid:246)ljande tre klasser: Klass 1: Medel som f(cid:229)r anv(cid:228)ndas endast f(cid:246)r yrkesm(cid:228)s- sigt bruk av den som har s(cid:228)rskilt tillst(cid:229)nd. Klass 2: Medel som f(cid:229)r anv(cid:228)ndas endast f(cid:246)r yrkesm(cid:228)s- sigt bruk. Klass 3: Medel som f(cid:229)r anv(cid:228)ndas av var och en. 8. Reglerna om m(cid:228)rkning och annan produktinformation, hantering av bek(cid:228)mpningsmedlet och andra s(cid:228)rskilda villkor till f(cid:246)rebyggande av skador meddelas samtidigt som godk(cid:228)nnandet (7 §). 9. I f(cid:246)rordningen f(cid:246)reskrivs ocks(cid:229) att en avgift skall betalas f(cid:246)r att ett godk(cid:228)nnande skall kunna erh(cid:229)llas, och att alla nya uppgifter som framkommer om h(cid:228)lso- och milj(cid:246)- effekter skall anm(cid:228)las. S(cid:228)rskilda beh(cid:246)rigshetskrav 10. Till(cid:228)mpningen av dessa regler har lett till att tr(cid:228)skydds- medel som inneh(cid:229)ller kreosot i Sverige endast godk(cid:228)nns industriella anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r tryck- f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i impregnering. f(cid:246)r s(cid:229)dana anl(cid:228)ggningar. En rad tidigare godk(cid:228)nnanden av tr(cid:228)skyddsmedel som fick anv(cid:228)ndas av var och en (cid:229)terkal- lades med verkan fr(cid:229)n och med den 1 januari 1986 p(cid:229) grundval av IARC:s (International Agency for Research on Cancer) klassificering av kreosot som cancerframkal- lande p(cid:229) m(cid:228)nniskor. g(cid:228)ller fall mindre (cid:228)n 10 ppm. Fenolhalten (cid:228)r i samtliga pro- dukter l(cid:228)gre (cid:228)n 3 %. 12. I 7 § (i f(cid:246)rening med 6 §) i Kemikalieinspektionens f(cid:246)re- skrifter KIFS (1990:10), som tr(cid:228)dde i kraft den 1 januari 1992, fastst(cid:228)lls f(cid:246)ljande begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av behandlat virke: 13. Om mindre (cid:228)n 30 (cid:229)r har g(cid:229)tt sedan impregneringen med kreosot f(cid:229)r virket endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt bruk till j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar eller som rundvirke till linjebygg- nad (t. ex. kraftledningar) eller marina anl(cid:228)ggningar. D(cid:228)r- efter f(cid:229)r virket anv(cid:228)ndas ocks(cid:229) i annan (cid:228)n yrkesm(cid:228)ssig verksamhet f(cid:246)r s(cid:228)rskilt angivna anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den, n(cid:228)mligen d(cid:229) virket (cid:228)r nedgr(cid:228)vt i eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt (cid:228)r i varaktig kontakt med fuktig mark eller vatten, n(cid:228)r tr(cid:228)et anv(cid:228)nds f(cid:246)r byggande av bryggd(cid:228)ck eller andra marina anl(cid:228)ggningar. Dessa regler g(cid:228)ller oavsett halten av B[a]P i det tr(cid:228)skyddsmedel som anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandlingen. 14. Enligt 8 § g(cid:228)ller f(cid:246)rbud mot yrkesm(cid:228)ssig marknads- f(cid:246)ring, saluh(cid:229)llande och (cid:246)verl(cid:229)telse av virke f(cid:246)r de (cid:228)nda- m(cid:229)l som enligt f(cid:246)reskrifterna (cid:228)r f(cid:246)rbjudna. I 9 § anges de regler som g(cid:228)ller f(cid:246)r marknadsf(cid:246)ring av behandlat virke. Den som yrkesm(cid:228)ssigt (cid:246)verl(cid:229)ter tr(cid:228)skyddsbehand- lat virke skall l(cid:228)mna skriftlig information om f(cid:246)ljande: 1) De begr(cid:228)nsningar i anv(cid:228)ndningen som enligt 5(cid:150)7 §§ g(cid:228)ller f(cid:246)r virket. 2) Vid vilken anl(cid:228)ggning tr(cid:228)skyddsbehandlingen utf(cid:246)rts. 3) Vilka verksamma best(cid:229)ndsdelar som ing(cid:229)r i tr(cid:228)- skyddsmedlet. 4) Vilken bearbetning virket (cid:228)r l(cid:228)mpligt respektive ol(cid:228)mpligt f(cid:246)r. 5) H(cid:228)lsorisker vid bearbetning och annan hantering av virket. 6) L(cid:228)mpliga skydds(cid:229)tg(cid:228)rder. 7) ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r omh(cid:228)ndertagande av avfall fr(cid:229)n virket. 11. Fyra enskilda produkter (cid:228)r godk(cid:228)nda f(cid:246)r uteslutande industriell anv(cid:228)ndning i Sverige. I besluten om godk(cid:228)n- nande har inte angetts n(cid:229)gon s(cid:228)rskild gr(cid:228)ns f(cid:246)r halten av B[a]P, men enligt uppgifter som de svenska myndig- heterna har (cid:246)verl(cid:228)mnat har samtliga godk(cid:228)nda produk- ter halter av B[a]P som understiger 50 ppm, och i n(cid:229)gra 15. Enligt 10 § skall denna information finnas p(cid:229) varje vir- kesbunt som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden. Om tr(cid:228)skydds- behandlat virke saluh(cid:229)lls f(cid:246)r avh(cid:228)mtning utan att vara buntat, skall informationen finnas p(cid:229) anslag vid virket. Dessutom skall blad med informationen finnas tillg(cid:228)ng- liga kostnadsfritt f(cid:246)r den som h(cid:228)mtar virke. F(cid:246)reskrif- 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/65 terna g(cid:228)ller (cid:228)ven importerat virke, medan exporterat virke d(cid:228)remot (cid:228)r undantaget fr(cid:229)n flertalet best(cid:228)mmelser i 4(cid:150)11 §§. utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot och kreosotbehandlat virke enligt direktiv 94/60/EG och enligt den svenska lagstiftningen. 3. J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan de svenska best(cid:228)mmelserna och direktiv 94/60/EG 16. I tabell 1 visas i detalj skillnaderna mellan de begr(cid:228)ns- ningar som, beroende p(cid:229) halten av B[a]P, g(cid:228)ller f(cid:246)r 17. Till skillnad fr(cid:229)n direktivet inneh(cid:229)ller den svenska lag- stiftningen inga uttryckliga regler betr(cid:228)ffande halten av B[a]P eller andra fysikaliska parametrar hos den kreosot som f(cid:229)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r behandling av virket. I sin anm(cid:228)- lan h(cid:228)vdar de svenska myndigheterna att samtliga god- k(cid:228)nda produkter inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och mindre (cid:228)n 3 % vattenl(cid:246)sliga fenoler. Tabell 1 J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan direktiv 94/60/EG och de svenska best(cid:228)mmelserna R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG Svenska best(cid:228)mmelser B[a]P < 50 ppm begr(cid:228)nsning Ingen eller anv(cid:228)ndning av kreosot eller nybehandlat tr(cid:228). f(cid:246)rs(cid:228)ljning vid Ett godk(cid:228)nnande kr(cid:228)vs f(cid:246)r varje enskilt skyddsmedel som inneh(cid:229)ller kreosot. tr(cid:228)- Kreosot enskilda konsumenter. f(cid:229)r inte s(cid:228)ljas till eller anv(cid:228)ndas av Industriellt bruk (cid:228)r endast impregnering. till(cid:229)tet vid tryck- Nybehandlat virke f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt bruk till j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar, som rund- virke till linjebyggnad eller marina anl(cid:228)gg- ningar. S(cid:228)rskilda m(cid:228)rkningsregler g(cid:228)ller f(cid:246)r marknads- f(cid:246)ring av behandlat virke: Skriftlig information skall l(cid:228)mnas om 1. 2. 3. 4. de begr(cid:228)nsningar som g(cid:228)ller f(cid:246)r anv(cid:228)nd- ningen. vid vilken anl(cid:228)ggning tr(cid:228)skyddsbehand- lingen utf(cid:246)rts. vilka verksamma best(cid:229)ndsdelar som ing(cid:229)r i tr(cid:228)skyddsmedlet. vilken respektive ol(cid:228)mpligt f(cid:246)r. bearbetning virket (cid:228)r l(cid:228)mpligt 5. h(cid:228)lsorisker vid bearbetning och annan han- tering av virket. 6. l(cid:228)mpliga skydds(cid:229)tg(cid:228)rder. 7. (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r omh(cid:228)ndertagande av avfall fr(cid:229)n virket. L 329/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 B[a]P < 50 ppm (forts(cid:228)ttning) R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG Svenska best(cid:228)mmelser Denna information skall finnas p(cid:229) varje virkes- bunt. Om tr(cid:228)skyddsbehandlat virke saluh(cid:229)lls f(cid:246)r avh(cid:228)mtning utan att vara buntat skall infor- mationen finnas p(cid:229) anslag vid virket. Dessutom skall blad med informationen finnas tillg(cid:228)ngliga kostnadsfritt f(cid:246)r den som h(cid:228)mtar virke. B[a]P 50(cid:150)500 ppm Begr(cid:228)nsning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av kreosot: I princip som ovan. I realiteten godk(cid:228)nns ingen produkt som inne- h(cid:229)ller 50(cid:150)500 ppm B[a]P. (cid:151) Ingen f(cid:246)rs(cid:228)ljning till konsumenter (cid:151) Anv(cid:228)ndning till(cid:229)ts anl(cid:228)ggningar endast i industri- Minsta f(cid:246)rpackningsstorlek 200 l. S(cid:228)rskild m(cid:228)rkning kr(cid:228)vs Tr(cid:228) behandlat med kreosot f(cid:229)r endast anv(cid:228)n- das f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt och industriellt bruk till (cid:151) j(cid:228)rnv(cid:228)gar, (cid:151) elstolpar, (cid:151) staket, (cid:151) vattenv(cid:228)gar. Uttryckliga begr(cid:228)nsningar i fr(cid:229)ga om behand- lat tr(cid:228). Det f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas (cid:151) inne i byggnader, (cid:151) i kontakt med livsmedel, (cid:151) i odlingsbeh(cid:229)llare, (cid:151) p(cid:229) lekplatser eller andra platser d(cid:228)r det kan komma i kontakt med huden. Totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot och behandlade produkter. I princip som ovan. B[a]P > 500 ppm eller > 3 % vattenl(cid:246)s- liga fenoler Gammalt behandlat tr(cid:228) Anv(cid:228)ndningen kontrolleras p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r tr(cid:228) som behandlats med kreosot inneh(cid:229)llande 50(cid:150)500 ppm B[a]P. I realiteten godk(cid:228)nns ingen produkt som inne- h(cid:229)ller mer (cid:228)n 500 ppm B[a]P. Om mindre (cid:228)n 30 (cid:229)r har g(cid:229)tt sedan impregne- ringen, f(cid:229)r virket endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)s- sigt bruk till j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar eller som rundvirke till linjebyggnad eller marina anl(cid:228)ggningar. Om behandlingen (cid:228)gde rum f(cid:246)r mer (cid:228)n 30 (cid:229)r sedan f(cid:229)r virket ocks(cid:229) anv(cid:228)ndas i annan (cid:228)n yrkesm(cid:228)ssig verksamhet s(cid:228)rskilt angivna anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den: f(cid:246)r (cid:151) Om virket (cid:228)r nedgr(cid:228)vt eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt (cid:228)r i varaktig kontakt med fuktig mark eller vatten. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/67 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG Svenska best(cid:228)mmelser Gammalt behandlat tr(cid:228) (forts(cid:228)ttning) (cid:151) Om virket anv(cid:228)nds f(cid:246)r byggande av brygg- d(cid:228)ck eller andra marina anl(cid:228)ggningar. F(cid:246)r utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden g(cid:228)ller samma regler som f(cid:246)r nybehandlat virke. 18. De svenska best(cid:228)mmelserna (cid:228)r str(cid:228)ngare i f(cid:246)ljande avse- enden: (cid:151) Ett godk(cid:228)nnande kr(cid:228)vs f(cid:246)r varje enskilt tr(cid:228)skydds- medel som inneh(cid:229)ller kreosot innan det f(cid:229)r anv(cid:228)n- das. Kreosot har endast godk(cid:228)nts f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt bruk, inte f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av enskilda konsumenter. En s(cid:228)rskild teknik m(cid:229)ste anv(cid:228)ndas vid impregnering av virket. (cid:151) Anv(cid:228)ndningen av behandlat virke (cid:228)r mer begr(cid:228)nsad: Nybehandlat virke och virke som behandlats f(cid:246)r mindre (cid:228)n 30 (cid:229)r sedan f(cid:246)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt bruk till j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar eller som rund- virke till linjebyggnad eller marina anl(cid:228)ggningar. Virke som behandlats f(cid:246)r mer (cid:228)n 30 (cid:229)r sedan f(cid:229)r anv(cid:228)ndas av enskilda konsumenter endast om virket (cid:228)r nedgr(cid:228)vt eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt i varaktig kontakt med fuktig mark eller vatten samt om tr(cid:228)et anv(cid:228)nds f(cid:246)r byggande av bryggd(cid:228)ck och andra marina anl(cid:228)ggningar. (cid:151) F(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning ((cid:246)verl(cid:229)telse) av virke g(cid:228)ller i Sverige ett antal regler om att konsumenter skall tillhanda- h(cid:229)llas information. 21. Den 14 december 1995 underr(cid:228)ttade de svenska myn- digheterna Europeiska kommissionen om att Sverige av h(cid:228)lsoskyddssk(cid:228)l och med st(cid:246)d av den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget hade f(cid:246)r avsikt att forts(cid:228)tta till- l(cid:228)mpa sina nationella best(cid:228)mmelser om kreosot och kreosotbehandlat virke och d(cid:228)rvid avvika fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG. 22. I en skrivelse av den 4 april 1997 uppmanade kommis- sionen de (cid:246)vriga medlemsstaterna att inkomma med synpunkter p(cid:229) Sveriges beg(cid:228)ran. Som ett resultat av detta samr(cid:229)d erh(cid:246)ll kommissionen yttranden fr(cid:229)n Dan- mark, Italien, (cid:214)sterrike, Nederl(cid:228)nderna, Finland, Spa- nien, F(cid:246)renade kungariket och Grekland. 23. Danmark delar Sveriges uppfattning att kreosot (cid:228)r farligt b(cid:229)de f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246), och att anv(cid:228)ndningen av detta (cid:228)mne b(cid:246)r begr(cid:228)nsas i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga utstr(cid:228)ckning eller f(cid:246)rbjudas helt. Danmark st(cid:228)ller sig d(cid:228)rf(cid:246)r odelat positiv till att Sverige till(cid:229)ts till(cid:228)mpa str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelser i fr(cid:229)ga om kreosot. Danmark har l(cid:228)mnat in en egen beg(cid:228)ran till kommissionen om att f(cid:229) till(cid:228)mpa str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelser i fr(cid:229)ga om kreosot. 19. De svenska best(cid:228)mmelserna kan anses mindre str(cid:228)nga i f(cid:246)ljande avseenden: (cid:151) I f(cid:246)rordning (1985:836) anges ingen gr(cid:228)ns f(cid:246)r hur mycket B[a]P en produkt f(cid:229)r inneh(cid:229)lla f(cid:246)r att god- k(cid:228)nna anv(cid:228)ndning av en produkt vars halt av B[a]P (cid:246)verskrider den (cid:246)vre gr(cid:228)ns som fastst(cid:228)lls i direktiv 94/60/EG. 24. Italien har inga tungt v(cid:228)gande inv(cid:228)ndningar mot Sveriges beg(cid:228)ran. De italienska myndigheterna anser att det med h(cid:228)nsyn till Sveriges klimat (mindre sol) och geografiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden (m(cid:229)nga sj(cid:246)ar) (cid:228)r motiverat att beh(cid:229)lla de str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelserna r(cid:246)rande kreosot. Italien erin- rar ocks(cid:229) om att den lagstiftning som Sverige (cid:246)nskar beh(cid:229)lla har varit i kraft i mer (cid:228)n tio (cid:229)r utan att st(cid:246)ra marknaden f(cid:246)r handel med kreosot. II. F(cid:214)RFARANDE 20. Direktiv 94/60/EG antogs den 20 december 1994. Direktivet skulle genomf(cid:246)ras i medlemsstaternas natio- nella lagstiftning senast ett (cid:229)r efter direktivets antagande, dvs. den 20 december 1995 (artikel 2. 1 f(cid:246)rsta stycket) och de nationella best(cid:228)mmelserna skulle till(cid:228)mpas fr(cid:229)n och med den 20 juni 1996 (artikel 2. 1 andra stycket). 25. (cid:214)sterrike delar till fullo uppfattningen att det b(cid:246)r vara f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja kreosot till enskilda konsumenter och att gemenskapsdirektivet erbjuder ett otillr(cid:228)ckligt skydd i detta avseende. Bristen p(cid:229) skydds(cid:229)tg(cid:228)rder leder till att cancerrisken f(cid:246)r konsumenter (cid:228)r s(cid:228)rskilt h(cid:246)g n(cid:228)r sten- kolstj(cid:228)ror inneh(cid:229)llande B[a]P appliceras med pensel (ex- ponering via huden och andningsv(cid:228)garna), och denna metod skapar ocks(cid:229) milj(cid:246)- och avfallsproblem. Anv(cid:228)nd- ningen av kreosot b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r begr(cid:228)nsas till de fall d(cid:228)r det saknas alternativ. De svenska best(cid:228)mmelserna om impregneringsmetoder och anv(cid:228)ndning av behandlat L 329/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 virke (cid:228)r ber(cid:228)ttigade. De svenska f(cid:246)reskrifterna utg(cid:246)r f(cid:246)r godtycklig dessutom inte i n(cid:229)got diskriminering eller ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt handelshinder. Sveriges klimat och geografiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden utg(cid:246)r ocks(cid:229) ett sk(cid:228)l f(cid:246)r att till(cid:228)mpa den tidigare artikel 100a. 4. fall ett medel are best(cid:228)mmelser f(cid:246)r att uppn(cid:229) samma niv(cid:229) p(cid:229) skyddet av h(cid:228)lsa, s(cid:228)kerhet eller milj(cid:246). Detta anses inte vara fallet i Sverige. 31. Amsterdamf(cid:246)rdraget, varigenom F(cid:246)rdraget om Europe- iska unionen, f(cid:246)rdragen om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskaperna och vissa tillh(cid:246)rande r(cid:228)ttsakter (cid:228)ndras, undertecknades i Amsterdam den 2 oktober 1997 och tr(cid:228)dde i kraft den 1 maj 1999. Genom en skrivelse av den 24 augusti 1999 informerade kommissionens gene- ralsekretariat de svenska myndigheterna om att deras anm(cid:228)lan r(cid:246)rande utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot skulle behandlas inom ramen f(cid:246)r de nya best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget. III. BED(cid:214)MNING 1. Till(cid:228)mpliga regler 32. Genom Amsterdamf(cid:246)rdraget gjordes betydande (cid:228)nd- ringar i best(cid:228)mmelserna i den tidigare artikel 100a i F(cid:246)r- draget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, vilka innebar att punkterna 3, 4 och 5 i denna artikel ersattes med (cid:229)tta nya punkter som numrerades 3(cid:150)10. Eftersom samtliga artiklar numrerats om har den (cid:228)nd- rade artikeln nu blivit artikel 95 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)t- tandet av Europeiska gemenskapen. 33. Amsterdamf(cid:246)rdraget inneh(cid:229)ller inte n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda (cid:246)ver- g(cid:229)ngsbest(cid:228)mmelser om vilka regler som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r anm(cid:228)lningar som, likhet med den svenska anm(cid:228)lan som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut, l(cid:228)mnades in innan detta f(cid:246)rdrag tr(cid:228)dde i kraft. i 34. Eftersom det saknas s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser varigenom giltigheten f(cid:246)r de gamla best(cid:228)mmelserna i artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget f(cid:246)rl(cid:228)ngs, m(cid:229)ste de betraktas som upp- h(cid:228)vda fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) de nya best(cid:228)mmelserna tr(cid:228)der i kraft (dvs. den 1 maj 1999). I st(cid:228)llet till(cid:228)mpas de nya best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget omedelbart fr(cid:229)n och med detta datum med avseende p(cid:229) behandlingen av denna anm(cid:228)lan. 26. Nederl(cid:228)nderna delar Sveriges oro (cid:246)ver att direktiv 94/60/EG inte p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt s(cid:228)kerst(cid:228)ller en (cid:246)nskv(cid:228)rd niv(cid:229) i fr(cid:229)ga om skyddet av milj(cid:246)n och m(cid:228)nni- skors h(cid:228)lsa. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna h(cid:228)nvisar till sin egen beg(cid:228)ran om undantag och den omfattande dokumentation som de tillhandah(cid:229)llit som st(cid:246)d f(cid:246)r denna. Nederl(cid:228)nderna st(cid:246)djer de svenska (cid:229)tg(cid:228)rderna och s(cid:228)ger sig vara f(cid:246)rvissad om att kommissionen noga kommer att unders(cid:246)ka huruvida (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- diga med h(cid:228)nsyn till de v(cid:228)sentliga behov som avses i den tidigare artikel 100a. 4 och att de ocks(cid:229) i andra avse- enden uppfyller de villkor som st(cid:228)lls f(cid:246)r till(cid:228)mpning av denna best(cid:228)mmelse. 27. Finland anser att de krav som st(cid:228)lls i den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget (cid:228)r uppfyllda, och att kommissio- nen d(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r godk(cid:228)nna den svenska lagstiftningen. Finland pekar emellertid ocks(cid:229) p(cid:229) att de gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r halterna av B[a]P och vattenextraherbara fenoler i kreo- sot som fastst(cid:228)lls i direktiv 94/60/EG b(cid:246)r inf(cid:246)ras i svensk lagstiftning. 28. Grekland st(cid:246)djer Sveriges beg(cid:228)ran. Ett bibeh(cid:229)llande av de svenska best(cid:228)mmelserna kommer inte att f(cid:229) n(cid:229)gra s(cid:228)r- skilda konsekvenser f(cid:246)r Grekland. Spanien h(cid:228)vdar d(cid:228)remot att ett godk(cid:228)nnande av de svenska f(cid:246)reskrifterna skulle leda till handelshinder, eftersom det inte skulle vara m(cid:246)jligt att uppn(cid:229) den har- monisering som efterstr(cid:228)vas i direktiv 94/60/EG. I sam- band med att direktiv 94/60/EG antogs h(cid:246)lls l(cid:229)nga dis- kussioner i kommissionen och r(cid:229)det om vilka gr(cid:228)nsv(cid:228)r- den som skulle g(cid:228)ller, och begr(cid:228)nsningarna i punkt 32 i bilagan fastst(cid:228)lldes p(cid:229) grundval av risken med kreosot. Enligt de spanska myndigheterna b(cid:246)r Sveriges beg(cid:228)ran till(cid:228)mpa str(cid:228)ngare begr(cid:228)nsningar (cid:228)n de som om att redan g(cid:228)ller inte godk(cid:228)nnas. 29. 30. Samma (cid:229)sikt uttrycks av F(cid:246)renade kungariket. F(cid:246)renade kungariket p(cid:229)pekar att de svenska myndigheterna inte l(cid:228)gger fram n(cid:229)gra vetenskapliga bevis eller data, varken nya eller andra, som st(cid:246)d f(cid:246)r sitt p(cid:229)st(cid:229)ende om h(cid:228)lsoris- ker. F(cid:246)renade kungariket efterstr(cid:228)var ett uppr(cid:228)tth(cid:229)llande av principen att alla medlemsstater b(cid:246)r godta de normer som antagits som ett resultat av (cid:229)tg(cid:228)rder r(cid:246)rande den inre marknaden, s(cid:229)vida det inte finns s(cid:228)rskilda omst(cid:228)n- digheter i en medlemsstat som g(cid:246)r att det kr(cid:228)vs str(cid:228)ng- 2. Bed(cid:246)mning av huruvida (cid:228)rendet kan tas upp till sakpr(cid:246)vning 35. Syftet med den anm(cid:228)lan som inkommit fr(cid:229)n de svenska myndigheterna (cid:228)r att man skall f(cid:229) r(cid:228)tt att beh(cid:229)lla natio- nella best(cid:228)mmelser som (cid:228)r of(cid:246)renliga med direktiv som utg(cid:246)r en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd som 94/60/EG, 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/69 antagits p(cid:229) grundval av den tidigare artikel 100a (nu artikel 95) i EG-f(cid:246)rdraget. 36. Artikel 95. 4 i f(cid:246)rdraget har f(cid:246)ljande lydelse: (cid:148)Om en medlemsstat efter det att r(cid:229)det eller kommissionen har beslutat om en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd anser det n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att beh(cid:229)lla nationella best(cid:228)mmelser som grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30 eller som avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd, skall den till kommissionen anm(cid:228)la dessa best(cid:228)mmelser samt sk(cid:228)len f(cid:246)r att beh(cid:229)lla dem. (cid:148) 41. De svenska myndigheterna har grundat sin beg(cid:228)ran p(cid:229) h(cid:228)lso- och milj(cid:246)skyddssk(cid:228)l. Som st(cid:246)d f(cid:246)r sin beg(cid:228)ran (cid:246)verl(cid:228)mnade Sverige en kortfattad promemoria, daterad den 14 december 1995, i vilken man f(cid:246)rklarade sk(cid:228)len f(cid:246)r att Sverige ans(cid:229)g det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att beh(cid:229)lla sina Informationen i str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelser. denna promemoria var emellertid mycket begr(cid:228)nsad och av allm(cid:228)n karakt(cid:228)r. Det var inte m(cid:246)jligt att enbart med utg(cid:229)ngspunkt fr(cid:229)n denna information g(cid:246)ra en sakpr(cid:246)v- ning av den svenska beg(cid:228)ran om undantag. 37. Medlemsstaterna var att inf(cid:246)rliva direktiv skyldiga 94/60/EG i sin nationella lagstiftning senast den 20 december 1995 och dessa best(cid:228)mmelser skulle b(cid:246)rja till- l(cid:228)mpas senast den 20 juni 1996. Sverige anm(cid:228)lde sin nationella lagstiftning om kreosot och kreosotbehandlat virke, som hade g(cid:228)llt sedan 1985 respektive 1992, den 14 december 1995, dvs. f(cid:246)re den dag d(cid:229) de nationella best(cid:228)mmelser som genomf(cid:246)r direktivet skulle b(cid:246)rja till- l(cid:228)mpas. 38. Man kan d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) goda grunder h(cid:228)vda att villkoren i artikel 95. 4 i f(cid:246)rdraget (cid:228)r uppfyllda. Dessa villkor inne- b(cid:228)r att de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)ls skall ha antagits innan gemenskapen har beslutat om en harmo- niserings(cid:229)tg(cid:228)rd, n(cid:228)r en medlemsstat (cid:246)nskar f(cid:229) r(cid:228)tt att beh(cid:229)lla dessa nationella best(cid:228)mmelser efter det att den harmoniserade (cid:229)tg(cid:228)rden har genomf(cid:246)rts. 39. Mot bakgrund av vad som sagts ovan anser kommissio- nen att Konungariket Sveriges beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG, som anm(cid:228)ldes den 14 december 1995 med st(cid:246)d av den tidigare artikel 100a. 4, b(cid:246)r tas upp till sakpr(cid:246)vning i enlighet med artikel 95. 4 i EG- f(cid:246)rdraget. 3. Sakpr(cid:246)vning 40. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 95 i f(cid:246)rdraget skall kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att alla de villkor som ber(cid:228)ttigar en medlemsstat att utnyttja m(cid:246)jligheten till undantag enligt denna artikel (cid:228)r uppfyllda. Kommis- sionen skall i detta sammanhang s(cid:228)rskilt unders(cid:246)ka huruvida de best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts av medlemssta- ten grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30, eller avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd. Om kommissio- nen anser att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga (cid:228)r ber(cid:228)ttigade m(cid:229)ste den dessutom unders(cid:246)ka huruvida de utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering eller inneb(cid:228)r f(cid:246)rt(cid:228)ckta han- delshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utg(cid:246)ra ett hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion (artikel 95. 6). 42. F(cid:246)r att unders(cid:246)ka huruvida de svenska best(cid:228)mmelserna om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreo- sotbehandlat virke verkligen (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och propor- tionerliga med avseende p(cid:229) det avsedda syftet l(cid:228)t kom- missionen en extern konsult genomf(cid:246)ra en unders(cid:246)k- ning (4). I denna unders(cid:246)kning f(cid:246)rs(cid:246)ker man bed(cid:246)ma cancerrisken f(cid:246)r konsumenter i samband med anv(cid:228)nd- ning av kreosot och kreosotbehandlat virke, och huru- vida genomf(cid:246)randet av direktiv 94/60/EG i Sverige skulle kunna resultera i en oacceptabel exponering av allm(cid:228)nheten och vattenmilj(cid:246)n f(cid:246)r h(cid:246)ga halter kreosot. Vid bed(cid:246)mningen av Sveriges beg(cid:228)ran har kommissio- nen dessutom anv(cid:228)nt resultaten fr(cid:229)n ytterligare tre unders(cid:246)kningar (5), som initierats av kommissionen med anledning av liknande anm(cid:228)lningar fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder. 43. Med tanke p(cid:229) de tidsgr(cid:228)nser som fastst(cid:228)lls i artikel 95. 6, och som inte fanns i den tidigare artikel 100a. 4 p(cid:229) vil- ken Sveriges anm(cid:228)lan grundas, b(cid:246)r det noteras att kom- missionens betydande anstr(cid:228)ngningar att finna n(cid:246)dv(cid:228)n- diga argument som talar f(cid:246)r att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att beh(cid:229)lla de svenska best(cid:228)mmelserna inte kan utg(cid:246)ra n(cid:229)got framtida prejudikat. Vid pr(cid:246)vning av huruvida de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts enligt artikel 95. 4 grundas p(cid:229) ett v(cid:228)sentligt behov, m(cid:229)ste kommissionen utg(cid:229) fr(cid:229)n de sk(cid:228)l som (cid:229)beropats av medlemsstaten f(cid:246)r att motivera ett bibeh(cid:229)llande av de nationella best(cid:228)m- melserna. Detta inneb(cid:228)r enligt best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdra- get att det (cid:229)ligger den medlemsstat som l(cid:228)mnar in en beg(cid:228)ran att visa att (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r ber(cid:228)ttigade. Med tanke p(cid:229) det f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 95 m(cid:229)ste kom- missionen normalt begr(cid:228)nsa sin pr(cid:246)vning till att under- s(cid:246)ka om de uppgifter som l(cid:228)mnats av medlemsstaten i fr(cid:229)ga (cid:228)r relevanta, utan att sj(cid:228)lv f(cid:246)rs(cid:246)ka finna eventuella sk(cid:228)l som kan ber(cid:228)ttiga en anm(cid:228)lan. (4) WS Atkins International Ltd, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, slutrapport, augusti 1997. (5) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of allowing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Slutrapport, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Tyskland), december 1995. Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of German Request 94/60/EC Concerning Creosote, slutrapport 24 april 1996. Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing Denmark to Retain its National Laws on Creosote, slutrapport, november 1996. the for Derogation from Provisions of Council Directive L 329/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 44. Man kunde inte i n(cid:229)gon av de ovan n(cid:228)mnda unders(cid:246)k- ningarna dra n(cid:229)gra s(cid:228)kra slutsatser i fr(cid:229)ga om hur kreo- sot p(cid:229)verkar m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, och i synnerhet betr(cid:228)f- fande dess cancerframkallande egenskaper, eftersom en s(cid:228)rskilt utformad l(cid:229)ngsiktig cancerstudie fortfarande p(cid:229)gick. Kommissionen fick tillg(cid:229)ng till denna studie (6) i b(cid:246)rjan av 1998. Nedan redovisas resultaten av samtliga dessa unders(cid:246)kningar. Alla unders(cid:246)kningar har des- sutom (cid:246)verl(cid:228)mnats till Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246), som den 27 november 1998 avgav ett f(cid:246)rsta yttrande om cancerrisken f(cid:246)r kon- sumenter i samband med kreosot och/eller kreosotbe- handlat virke. Yttrandet reviderades den 4 mars 1999. 3. 1 St(cid:246)d f(cid:246)r att det finns v(cid:228)sentliga behov 3. 1. 1 Kreosot (cid:150) allm(cid:228)n information 45. Kreosot (cid:228)r en komplex blandning av mer (cid:228)n 200 kemiska f(cid:246)reningar, fr(cid:228)mst aromatiska kolv(cid:228)ten och fenolf(cid:246)reningar samt aromatiska kv(cid:228)ve- och svavelf(cid:246)r- eningar. Det (cid:228)r ett medeltungt destillat av stenkolstj(cid:228)ra (kokpunkt ca 200(cid:150)400 (cid:176)C). 46. Kreosot kan inneh(cid:229)lla mer (cid:228)n 30 olika polycykliska aro- matiska kolv(cid:228)ten (PAH) med en total PAH-halt p(cid:229) 85 %. De viktigaste av dessa (cid:228)r (cid:151) acenaften (cid:151) naftalen (cid:151) fenantren (cid:151) antracen (cid:151) fluoren (cid:151) fluoranten (cid:151) chrysen (cid:151) trifenylen (cid:151) benso[a]antracen (cid:151) benso[b]fluoranten (cid:151) benso[k]fluoranten (cid:151) benso[a]pyren 47. Benso[a]pyren (B[a]P) (cid:228)r ett av de polyaromatiska kolv(cid:228)- ten som studerats mest ing(cid:229)ende. Halten av B[a]P anv(cid:228)nds som en indikator eller en mark(cid:246)r f(cid:246)r klassifice- rings(cid:228)ndam(cid:229)l och speglar inte i sig det totala PAH-inne- (6) Fraunhofer Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicuta- neous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), slutrapport, Hano- ver, oktober 1997. h(cid:229)llet i kreosot. Beroende p(cid:229) den aktuella typen av kreo- sot kan halten av B[a]P variera mellan 0,003 och 0,3 viktprocent (30(cid:150)3 000 ppm). Genom fraktionerad destil- lation av stenkolstj(cid:228)ra och urval av fraktioner kan halten B[a]P eller fenoler minskas. Western European Institute for Wood Preservation har tagit fram olika industristan- darder som i huvudsak karakteriseras av olika inneh(cid:229)ll av vissa destillationsfraktioner och, vilket (cid:228)r (cid:228)nnu vikti- gare i detta sammanhang, olika inneh(cid:229)ll av B[a]P. De h(cid:246)gsta respektive l(cid:228)gsta koncentrationer som omfattas av dessa standarder (cid:228)r 500 ppm och 50 ppm. 48. Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att modifiera b(cid:229)de de fysikaliska och kemiska egenskaperna hos kreosot om detta (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt med h(cid:228)nsyn till den avsedda anv(cid:228)ndningen eller av milj(cid:246)sk(cid:228)l. Genom att tills(cid:228)tta komponenter med l(cid:228)gre kokpunkt (cid:228)r det m(cid:246)jligt att ta fram en produkt med l(cid:229)g viskositet som (cid:228)r l(cid:228)ttare att applicera med pensel. Denna produkt kallas ibland karbolineum. I r(cid:229)dets direktiv g(cid:246)rs ingen (cid:229)tskillnad mellan olika destillat av stenkolstj(cid:228)ra, utan direktivet (cid:228)r till(cid:228)mpligt p(cid:229) en rad olika destillat som betecknas med sina namn, EINECS- och CAS-num- mer. 49. Kreosot anv(cid:228)nds fr(cid:228)mst och n(cid:228)stan uteslutande f(cid:246)r behandling av virke. Storskaliga industriella och yrkes- m(cid:228)ssiga till(cid:228)mpningar h(cid:246)r till de allra viktigaste anv(cid:228)nd- ningsomr(cid:229)dena: f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inom vattenteknik (p(cid:229)lverk f(cid:246)r skydd av strandbrinkar), jordbruk och produktion av frukt. ˜ven enskilda konsumenter anv(cid:228)nder kreosot och liknande produkter f(cid:246)r behandling av virke. j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar, elstolpar, stolpar 50. Kreosot utm(cid:228)rks av att det (cid:228)r: (cid:151) ett effektivt svampbek(cid:228)mpningsmedel, (cid:151) ett effektivt insektsbek(cid:228)mpningsmedel, (cid:151) sv(cid:229)rnedbrytbart, (cid:151) motst(cid:229)ndskraftigt mot urlakning och vittring. 51. En mycket liten m(cid:228)ngd kreosot anv(cid:228)nds i medicinska produkter f(cid:246)r behandling av vissa hudsjukdomar, t. ex. psoriasis. K r e o s o t s t o x i c i t e t H(cid:228)lsoeffekter p(cid:229) m(cid:228)nniskor 52. Trots att kreosot har anv(cid:228)nts f(cid:246)r behandling av virke i (cid:246)ver hundra (cid:229)r finns det endast ett f(cid:229)tal publicerade uppgifter om effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskor vid l(cid:229)ngvarig expo- nering f(cid:246)r kreosot. M(cid:229)nga av unders(cid:246)kningarna (cid:228)r des- sutom ganska gamla och uppfyller inte alltid moderna dokumentationskrav. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/71 53. Exponering kan ske genom inandning, f(cid:246)rt(cid:228)ring eller hudkontakt. Kreosot bed(cid:246)ms vara n(cid:229)got till m(cid:229)ttligt gif- tig vid f(cid:246)rt(cid:228)ring. De flesta effekter som (cid:228)r k(cid:228)nda genom djurf(cid:246)rs(cid:246)k och alla epidemiologiska studier p(cid:229) m(cid:228)nni- skor g(cid:228)ller exponering av huden. 54. De fotoallergiska hudreaktioner som stenkolstj(cid:228)ra kan ge upphov till har beskrivits av flera f(cid:246)rfattare. Symptom som irritation, v(cid:229)rtor, missf(cid:228)rgning av huden och hudsprickor har rapporterats bland arbetare som expo- neras f(cid:246)r kreosot. Den senaste unders(cid:246)kningen om arbe- tare som exponeras f(cid:246)r kreosot i Sverige och Norge publicerades 1992 (7). Arbetare som exponerats f(cid:246)r kreosot mellan 1950 och 1975 unders(cid:246)ktes. Det totala antalet cancerfall var n(cid:229)got l(cid:228)gre (cid:228)n v(cid:228)ntat, men man konstaterade att det fanns en (cid:246)kad risk f(cid:246)r hud- och samt non-Hodgkin lymform. Kreosotens l(cid:228)ppcancer sammans(cid:228)ttning dokumenterades emellertid inte och f(cid:246)rfattarna menar att det med h(cid:228)nsyn till det begr(cid:228)nsade antalet fall inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att dra n(cid:229)gra s(cid:228)kra slutsatser. (cid:214)kningen av antalet cancerfall skulle kunna bero p(cid:229) exponering b(cid:229)de f(cid:246)r kreosot och f(cid:246)r solljus. I en annan unders(cid:246)kning (8) konstaterades en (cid:246)kad d(cid:246)dlighet i tes- tikelcancer bland tegeltillverkare som exponerades f(cid:246)r kreosot under perioden 1911(cid:150)1938. Inte heller i detta fall k(cid:228)nner man till kreosotens halt av B[a]P eller dos/re- spons-sambandet. 55. Huvudsakligen p(cid:229) grundval av ett djurf(cid:246)rs(cid:246)k, d(cid:228)r m(cid:246)ss regelbundet exponerades f(cid:246)r acetonl(cid:246)sningar av B[a]P p(cid:229) huden under sin livstid (9), har International Agency for Research on Cancer (IARC) klassificerat kreosot i grupp 2A som cancerframkallande f(cid:246)r m(cid:228)nniskor. Denna klassificering inneb(cid:228)r att IARC g(cid:246)r bed(cid:246)mningen att det finns tillr(cid:228)ckliga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kreosot framkallar cancer hos djur och vissa bel(cid:228)gg fr(cid:229)n epidemiologiska studier som tyder p(cid:229) att kreosot framkallar cancer ocks(cid:229) hos m(cid:228)nniskor. Det finns inga signifikanta nya bel(cid:228)gg fr(cid:229)n senare unders(cid:246)kningar som p(cid:229)verkar denna slutsats. 56. I flera (cid:229)r har experter fr(cid:229)n medlemsstaterna unders(cid:246)kt fr(cid:229)gan om klassificering av kreosot, andra destillat av stenkolstj(cid:228)ra och ytterligare s. k. (cid:148)komplexa (cid:228)mnen(cid:148) inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om klassificering, f(cid:246)rpackning och m(cid:228)rkning av farliga (cid:228)mnen (10), senast (cid:228)ndrat genom Europaparla- mentets och r(cid:229)dets direktiv 1999/33/EG (11). P(cid:229) grundval av i huvudsak samma data som IARC beaktat n(cid:229)ddes i samband med utarbetandet av kommissionens direktiv 94/69/EG (12), den tjugof(cid:246)rsta anpassningen till den tek- niska utvecklingen, en (cid:246)verenskommelse enligt vilket kreosot och vissa andra destillat av stenkolstj(cid:228)ra klassifi- ceras som cancerframkallande (cid:228)mnen i kategori 2 och d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste m(cid:228)rkas med riskfras R 45 (cid:148)Kan ge cancer(cid:148). Klassificering som cancerframkallande g(cid:228)ller emellertid inte om det kan visas att medlet inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 0,005 viktprocent (= 50 ppm) B[a]P (13). Gemenskapens klassificering skiljer sig i detta avseende fr(cid:229)n IARC:s klas- sificering, som g(cid:228)ller oberoende av den specificerade hal- ten av B[a]P. 57. I arbetsgruppen f(cid:246)r anpassning av direktiv 67/548/EEG till den tekniska utvecklingen gick medlemsstaterna endast med p(cid:229) att godta gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet p(cid:229) 50 ppm B[a]P f(cid:246)r att i klassificeringssyfte skilja mellan cancerframkal- lande och icke cancerframkallande destillat av stenkol- stj(cid:228)ra p(cid:229) villkor att kommissionen och medlemsstaterna utf(cid:228)rdade en gemensam deklaration om att situationen skulle ses (cid:246)ver p(cid:229) nytt n(cid:228)r resultaten av den ovan n(cid:228)mnda vetenskapliga unders(cid:246)kningen fr(cid:229)n Frauhofer- institutet blev k(cid:228)nda. Denna unders(cid:246)kning hade initie- rats av industrin i samarbete med IARC och p(cid:229)gick fort- farande vid denna tidpunkt. Det m(cid:229)ste noteras att det 1994 inte fanns n(cid:229)gra tillg(cid:228)ngliga experimentella data som visade huruvida kreosot inneh(cid:229)llande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P var cancerframkallande eller inte. Denna situation har nu f(cid:246)r(cid:228)ndrats och resultaten fr(cid:229)n Fraunho- fer-institutets unders(cid:246)kning redovisas nedan. 58. Kunskaperna om kreosots toxikokinetiska egenskaper i m(cid:228)nniskor eller f(cid:246)rs(cid:246)ksdjur (cid:228)r (cid:228)nnu s(cid:229) l(cid:228)nge t(cid:228)mligen bristf(cid:228)lliga. Det (cid:228)r f(cid:246)rst nyligen som man unders(cid:246)kt den kvantitativa absorption av PAH genom huden, genom att m(cid:228)ta uts(cid:246)ndrade metaboliter av pyren (14). Absorp- tionen ser ut att variera fr(cid:229)n individ till individ och mel- lan olika hudpartier p(cid:229) en och samma individ. I en annan unders(cid:246)kning (15) m(cid:228)ttes hur olika PAH-f(cid:246)r- eningar absorberades genom huden. Det visade sig att PAH med en h(cid:246)gre molekylvikt (cid:228)n pyren (t. ex. B[a]P) inte absorberades lika snabbt. En uppskattning av upp- taget av B[a]P utifr(cid:229)n resultaten f(cid:246)r pyren (som anv(cid:228)n- des som (cid:148)mark(cid:246)r(cid:148)) skulle d(cid:228)rf(cid:246)r bli f(cid:246)r h(cid:246)g och kan anses vara f(cid:246)rsiktig i (cid:246)verkant. (7) S. Karlehagen et al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Wor- (8) (9) kers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992:18, s. 26. IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitumen, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Tox- icology, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocarbons, ed. MacFarland et al. , Princeton Scientific Publishers 1984. (10) EGT 196, 16. 8. 1967, s. 1. (11) EGT L 199, 30. 7. 1999, s. 57. (12) EGT L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (13) Anm(cid:228)rkning M i ingressen till bilaga I 67/548/EEG g(cid:228)ller f(cid:246)r kreosot. till r(cid:229)dets direktiv (14) Van Rooij, J. G. M. , et al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Through Human Skin: Differences between Anatomical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (15) Van Rooij, J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Among Workers, Thesis ISBN 90-9007080-X, Nijmegen 1993. L 329/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 59. Det b(cid:246)r noteras att alla effekter som oberverats i djurf(cid:246)r- s(cid:246)k eller i epidemiologiska unders(cid:246)kningar p(cid:229) m(cid:228)nni- skor grundas p(cid:229) kronisk exponering f(cid:246)r h(cid:246)ga koncentra- tioner. Det finns inga rapporter i litteraturen om hud- cancerfall (eller cancer i andra organ) som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till exponering f(cid:246)r kreosot vid icke yrkesm(cid:228)ssigt bruk. 60. Konsumenter kan exponeras n(cid:228)r preparat som inneh(cid:229)ller kreosot (eller karbolineum) anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av virke och appliceras med pensel (exponering av huden och andningsv(cid:228)garna) eller vid anv(cid:228)ndning av behandlat virke (vuxna kan t. ex. exponeras vid uppf(cid:246)rande av sta- ket eller andra tr(cid:228)konstruktioner f(cid:246)r privat bruk, och barn n(cid:228)r de leker p(cid:229) anordningar av behandlat virke). Det finns inga m(cid:228)tdata om exponering av konsumenter f(cid:246)r kreosot, vare sig direkt genom anv(cid:228)ndning av pro- dukten eller indirekt genom kontakt med kreosotbe- handlat virke. De olika exponeringsmodeller och -ber(cid:228)k- ningar som har utarbetats i unders(cid:246)kningarna diskuteras nedan. (cid:151) PAH som kommer ut i vattendrag binds snabbt till sediment. (cid:151) I vattendrag avl(cid:228)gsnas merparten av de l(cid:229)gmoleky- l(cid:228)ra PAH i f(cid:246)rsta hand genom bakteriell nedbryt- ning, och h(cid:246)gmolekyl(cid:228)ra f(cid:246)reningar genom fotooxi- dering och sedimentering. Bakteriell nedbrytning av mer vattenl(cid:246)sliga PAH sker under s(cid:229)v(cid:228)l aeroba som anaeroba f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Det har visat sig att best(cid:229)nds- delarna i PAH bioackumuleras i vattenlevande arter. 64. Utsl(cid:228)pp av PAH till luft, vatten och mark kan ske i sam- band med impregnering och lagring i impregnerings- anl(cid:228)ggningen, och vid anv(cid:228)ndning av behandlat virke. PAH som (cid:229)terfinns i olika ekosystem kommer emellertid trafik fr(cid:229)n m(cid:229)nga olika k(cid:228)llor (f(cid:246)rbr(cid:228)nningsprocesser, etc. ) och det (cid:228)r ofta sv(cid:229)rt att koppla koncentrationen av PAH till n(cid:229)gon viss k(cid:228)lla s(cid:229)som kreosotbehandlat virke. Milj(cid:246)p(cid:229)verkan 61. Milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom kreosot har rapporterats i flera l(cid:228)nder, och den h(cid:228)rr(cid:246)r ofta fr(cid:229)n gamla impregnerings- anl(cid:228)ggningar. Merparten av den information som finns om kreosots nedbrytning i naturen har erh(cid:229)llits i sam- band med utsl(cid:228)pp av kreosot fr(cid:229)n industrier, och f(cid:246)rore- ning som finns kvar efter nedl(cid:228)ggning av kreosotfabri- ker. Milj(cid:246)f(cid:246)rorening har sp(cid:229)rats genom en analys av utvalda PAH-f(cid:246)reningar, bland andra B[a]P. 65. 66. 62. Kreosot (cid:228)r giftigt f(cid:246)r vissa organismer i jorden och mycket giftigt f(cid:246)r vattenlevande organismer (LC-50-v(cid:228)r- dena vid 96 timmars exponering (cid:228)r ofta l(cid:228)gre (cid:228)n 1(cid:150)mg/l). M(cid:229)nga f(cid:246)reningar som ing(cid:229)r i kreosot (cid:228)r bio- ackumulerbara. 63. PAH som f(cid:246)rekommer i milj(cid:246)n har f(cid:246)ljande egenskaper: (cid:151) F(cid:246)reningen binds kraftigt till organiska material i jorden. (cid:151) Den bryts vanligen ned l(cid:229)ngsamt i jorden och andra i ekosystem. Rester av kreosot kan finnas kvar m(cid:229)nga (cid:229)r i milj(cid:246)n (mer (cid:228)n 20(cid:150)30 (cid:229)r). (cid:151) Nedbrytningen sker fr(cid:228)mst genom ljusets inverkan (dvs. solstr(cid:229)lning) och genom inverkan av mikroor- ganismer (dvs. vissa bakterier). Den bakteriella ned- brytningen kan ske under som anaeroba f(cid:246)rh(cid:229)llanden. PAH med fyra ringar eller mer kan vara sv(cid:229)rnedbrytbara. aeroba s(cid:229)v(cid:228)l En unders(cid:246)kning (16) i Sverige visar att stolpar impreg- nerade med kreosot, efter 40 (cid:229)r i jorden, har avgivit en del av de f(cid:246)reningar som ing(cid:229)r i kreosot, s(cid:228)rskilt de med den l(cid:228)gsta kokpunkten (< 270 (cid:176)C). Den st(cid:246)rsta m(cid:228)ngden lakades ut fr(cid:229)n den del av stolparna som befann sig ovan jord. De f(cid:246)reningar som lakats ut hade emellertid en mycket l(cid:229)g mobilitet och (cid:229)terfanns i jorden alldeles i n(cid:228)rheten av stolparna. Detta st(cid:228)mmer med iakttagelsen att PAH har en ytterst l(cid:229)g mobilitet i jord eftersom de absorberas v(cid:228)l av organiska material. F(cid:246)rekomsten av h(cid:246)ga PAH-koncentrationer i vattenmil- j(cid:246)er har ofta tillskrivits f(cid:246)rekomsten av kreosotbehandlat virke. Det har i flera unders(cid:246)kningar visats att migratio- nen av kreosotkomponenter fr(cid:229)n behandlat virke (cid:228)r h(cid:246)gre i s(cid:246)tvatten (cid:228)n i havsvatten. Migrationen ser ut att vara mer begr(cid:228)nsad i havsvatten. I en unders(cid:246)kning konstaterades att 93 % av den ursprungliga halten av kreosotf(cid:246)reningar i havet (17). F(cid:246)rorening av sediment genom kreosot som skydda lakas ut i Nederl(cid:228)nderna (18) strandbrinkar har dokumenterats och (cid:228)ven i unders(cid:246)kningar av f(cid:246)rorening fr(cid:229)n tidigare impregneringsanl(cid:228)ggningar. fr(cid:229)n p(cid:229)lverk som anv(cid:228)nds tr(cid:228)p(cid:229)lar (cid:229)terstod efter f(cid:246)r att tio (cid:229)r i 67. Vad g(cid:228)ller exponering av m(cid:228)nniskor finns det f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande inte m(cid:229)nga m(cid:228)tdata om milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom PAH fr(cid:229)n kreosot. (16) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr M205-252. 092. ˜lvkarleby: Vattenfall Utveckling, 1994. (17) L. L. Ingram et al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Se (cid:228)ven fotnoterna 8 och 18. (18) BHK consulting engineers: Foundation of the appeal against the EC- direcive on creosote, slutrapport, Delft, 1 juli 1995. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/73 3. 1. 2 Sveriges st(cid:229)ndpunkt 68. De svenska myndigheterna anser att direktiv 94/60/EG erbjuder ett otillr(cid:228)ckligt skydd f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa. Det speciella destillationsintervall av stenkolstj(cid:228)ra som utg(cid:246)r kreosotfraktionen inneh(cid:229)ller ett 30-tal (cid:228)mnen/(cid:228)mnes- grupper som (cid:228)r dokumenterat cancerframkallande och mutagena. IARC:s klassificering visar att kreosot har egenskaper som g(cid:246)r att det (cid:228)r ytterst h(cid:228)lsofarligt. F(cid:246)ru- tom att kreosot (cid:228)r cancerframkallande, (cid:228)r det starkt hudirriterande och kan i kombination med solljus orsaka fotoallergiska reaktioner som bl(cid:229)sbildning och allvarligt eksem. 69. De svenska myndigheterna betonar att det inte finns n(cid:229)gra data som st(cid:246)djer slutsatsen att kreosot som inne- h(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P (cid:228)r acceptabel fr(cid:229)n risk- synpunkt. De menar tv(cid:228)rtom att det inte finns n(cid:229)gon tr(cid:246)skeldos under vilken exponering kan ske utan h(cid:228)lso- risker, eftersom B[a]P (cid:228)r genotoxiskt. De svenska myn- digheterna erinrar om den f(cid:246)rklaring som gjordes vid den tekniska anpassningskommittØns m(cid:246)te 1994 (se ovan), vilken enligt dem visar att det saknas tillfredsst(cid:228)l- lande underlag f(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma carcinogeniciteten (cid:228)mnen som inneh(cid:229)ller hos komplexa kolbaserade mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P. 70. Kreosot har h(cid:228)lso- och milj(cid:246)farliga egenskaper som g(cid:246)r att anv(cid:228)ndningen b(cid:246)r begr(cid:228)nsas till s(cid:229)dana anv(cid:228)ndnings- omr(cid:229)den d(cid:228)r ett mycket l(cid:229)ngvarigt skydd erfordras. Hud- kontakt b(cid:246)r s(cid:229) l(cid:229)ngt m(cid:246)jligt undvikas. Kreosot b(cid:246)r d(cid:228)r- f(cid:246)r inte anv(cid:228)ndas av konsumenter eftersom de saknar erforderlig skyddsutrustning. Vid industriell tryckimpreg- nering (cid:228)r arbetarna informerade och skyddade s(cid:229) l(cid:229)ngt det (cid:228)r m(cid:246)jligt. 71. Det finns redan nu p(cid:229) marknaden kreosotoljor som har utvecklats p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt att vissa fraktioner av de farligaste (cid:228)mnena har avl(cid:228)gsnats. Det har inte framkommit att produktens halt av B[a]P har n(cid:229)gon inverkan p(cid:229) impreg- neringsmetoden, upptaget av kreosot i virket eller skyd- dets varaktighet. Dessa medel har B[a]P-halter under 10 ppm. Denna utveckling kan komma att avbrytas om produkter med upp till 50 ppm B[a]P accepteras. 72. N(cid:228)r det g(cid:228)ller milj(cid:246)p(cid:229)verkan understryker de svenska myndigheterna att kreosot (cid:228)r starkt toxiskt f(cid:246)r vissa vat- tenlevande organismer och att vissa komponenter (cid:228)r bioackumulerbara. Kreosotkomponenter fr(cid:229)n behandlade p(cid:229)lar b(cid:229)de i s(cid:246)t- och saltvatten. l(cid:228)cker 73. Sverige har ett s(cid:228)rskilt nationellt behov eftersom tr(cid:228), till skillnad fr(cid:229)n f(cid:246)rh(cid:229)llandena i andra medlemsl(cid:228)nder, (cid:228)r ett mycket viktigt konstruktionsmaterial f(cid:246)r altaner, bryggor och andra utomhuskonstruktioner i Sverige. Eftersom det finns ett stort antal byggnader av tr(cid:228), och en stor del av landets yta t(cid:228)cks av vatten (sj(cid:246)ar/(cid:228)lvar), skulle anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke kunna ge lokala milj(cid:246)effekter. Ett (cid:246)kat inslag av kreosotimpregnerat virke f(cid:246)r konsumentanv(cid:228)ndning kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:229) negativa effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och p(cid:229) milj(cid:246)n. I de nuva- rande best(cid:228)mmelserna till(cid:228)mpas substitutionsprincipen, vilken inneb(cid:228)r att kreosot endast skall anv(cid:228)ndas om det inte finns n(cid:229)got b(cid:228)ttre alternativ. 74. 75. till Sverige h(cid:228)vdar vidare att det finns ett s(cid:228)rskilt nationellt behov med h(cid:228)nsyn till det geografiska l(cid:228)get med l(cid:229)ga (cid:229)rsmedeltemperaturer och f(cid:228)rre soliga dagar per (cid:229)r som leder l(cid:228)gre nedbrytning av kreosot. Fotokemisk omvandling (cid:228)r den viktigaste nedbrytningsprocessen f(cid:246)r polyaromatiska kolv(cid:228)ten (PAH) som kreosot best(cid:229)r av. Flera typer av bakterier kan bryta ned kreosot. Sveriges geografiska l(cid:228)ge g(cid:246)r att antalet soliga och varma dagar (cid:228)r f(cid:228)rre (cid:228)n i de flesta andra medlemsl(cid:228)nder. Detta med- f(cid:246)r l(cid:228)gre fotokemisk och bakteriell nedbrytning av kreo- sot. Sammanfattningsvis betonar de svenska myndigheterna att det av h(cid:228)lso- och milj(cid:246)sk(cid:228)l finns starka inv(cid:228)ndningar mot att (cid:228)ndra de svenska best(cid:228)mmelserna om kreosot. De svenska myndigheterna har inte f(cid:246)r avsikt att helt f(cid:246)rbjuda anv(cid:228)ndning av kreosot, men (cid:246)nskar begr(cid:228)nsa anv(cid:228)ndningen till till(cid:228)mpningar d(cid:228)r det saknas b(cid:228)ttre alternativ. Syftet med godk(cid:228)nnandef(cid:246)rfarandet f(cid:246)r varje enskild produkt (cid:228)r att se till att dessa m(cid:229)l uppn(cid:229)s. Reglerna om kreosot (cid:228)r ett led i den allm(cid:228)nna svenska politiken f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa anv(cid:228)ndningen av farliga kemi- kalier. 3. 1. 3 Bed(cid:246)mning av Sveriges st(cid:229)ndpunkt 76. Fr(cid:229)gan om kreosots h(cid:228)lsoeffekter har unders(cid:246)kts mycket noggrant i de unders(cid:246)kningar som genomf(cid:246)rts p(cid:229) upp- drag av kommissionen. Alla k(cid:228)nda resultat har redan redovisats i avsnittet med allm(cid:228)n information ovan. 77. Experimentella data som nyligen blivit tillg(cid:228)ngliga visar att cancerrisken med kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P kanke inte (cid:228)r f(cid:246)rsumbar. Det m(cid:229)ste emel- lertid betonas att all tillg(cid:228)nglig information beaktades ing(cid:229)ende i samband med de (cid:246)verl(cid:228)ggningar som ledde fram till gemenskapens best(cid:228)mmelser om klassificering av kreosot och best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/60/EG. Dessutom har alla negativa h(cid:228)lsoeffekter hos kreosot L 329/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 konstaterats vid h(cid:246)ga kroniska exponeringar i djurf(cid:246)rs(cid:246)k eller vid yrkesm(cid:228)ssig exponering. Det finns inga rappor- ter i litteraturen om hudcancerfall (eller cancer i andra organ) som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till exponering f(cid:246)r kreosot vid icke yrkesm(cid:228)ssigt bruk. 78. Den analys som de svenska myndigheterna g(cid:246)r i sam- band med godk(cid:228)nnandef(cid:246)rfarandet grundas p(cid:229) principen att man, n(cid:228)r detta (cid:228)r m(cid:246)jligt, skall str(cid:228)va efter att mini- mera risken, b(cid:229)de genom att i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga utstr(cid:228)ck- ning minska exponeringen f(cid:246)r farliga (cid:228)mnen och genom att ers(cid:228)tta farliga produkter med alternativ som anses mindre farliga. Alternativen till kreosot (cid:228)r koppar-, krom- och arsenikderivat. Den svenska st(cid:229)ndpunkten i fr(cid:229)ga om den risk som (cid:228)r godtagbar vid anv(cid:228)ndning av kemiska (cid:228)mnen avviker d(cid:228)rmed n(cid:229)got fr(cid:229)n den st(cid:229)nd- punkt som gemenskapen intog i samband med antagan- det av direktiv 94/60/EG. 79. Enligt den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kommissionen har de svenska myndigheterna varken kunnat tillhandah(cid:229)lla n(cid:229)gon dokumentation om de kon- kreta bed(cid:246)mningar som genomf(cid:246)rts vid godk(cid:228)nnande av de fyra kreosotprodukter som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r till(cid:229)tna f(cid:246)r industriellt bruk, eller n(cid:229)gra dokument som st(cid:246)djer p(cid:229)st(cid:229)endet inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och mindre (cid:228)n 3 % vattenl(cid:246)s- liga fenoler. samtliga dessa produkter att 80. Mycket tyder emellertid p(cid:229) att det finns sk(cid:228)l att tro att s(cid:229) (cid:228)r fallet. Enligt den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kommissionen har de fyra produkterna godk(cid:228)nts inom ramen f(cid:246)r ett frivilligt avtal mellan myn- digheterna och den ber(cid:246)rda branschorganisationen. Branschorganisationen hade genomf(cid:246)rt egen forskning f(cid:246)r att minska och f(cid:246)rhindra den urlakning av kreosot fr(cid:229)n behandlat virke som leder till (cid:246)kad exponering av milj(cid:246)n och av arbetstagare som hanterar eller arbetar med behandlade stolpar. Impregneringsindustrin har av viktiga kunder (el- och telekommunikationsf(cid:246)retag) utsatts f(cid:246)r p(cid:229)tryckningar f(cid:246)r att minska urlakningen. Enligt de nya specifikationerna skall produkten framst(cid:228)l- las fr(cid:229)n ett mycket smalare destillationsintervall (cid:228)n stan- dardkreosot, vilket flyktiga (cid:228)mnen och inneb(cid:228)r att (cid:228)mnen med h(cid:246)g kokpunkt elimineras (s(cid:228)rskilt PAH, inklusive B[a]P). I det exempel p(cid:229) tekniskt godk(cid:228)nnande- dokument som konsulten erh(cid:229)llit fr(cid:229)n en av de st(cid:246)rre industriella anv(cid:228)ndarna och i ett internt dokument fr(cid:229)n Kemikalieinspektionen anges emellertid ocks(cid:229) att halten av B[a]P b(cid:246)r understiga 50 ppm. Samtliga godk(cid:228)nda produkter i Sverige (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r tjocka, tr(cid:246)gflytande oljor som till 100 % utg(cid:246)rs av kreosot inom det f(cid:246)r respektive oljor specifika destillationsintervallet. Oljorna l(cid:228)mpar sig endast industriell tryck/vakuum-impregneringsprocess, som (cid:228)r avpassad impregnering av framf(cid:246)r allt rundvirke. f(cid:246)r optimal Tekniken ger virke som inneh(cid:229)ller i genomsnitt 135 kg kreosot/m3 och ger ett mycket l(cid:229)ngvarigt skydd (ca 40(cid:150)50 (cid:229)r). f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i en specialiserad, 81. Vad g(cid:228)ller fr(cid:229)gan om det r(cid:229)der en s(cid:228)rskild situation i Sverige, bekr(cid:228)ftas p(cid:229)st(cid:229)endet att behandlat virke (cid:228)r ett ytterst viktigt konstruktionsmaterial i Sverige delvis av data om f(cid:246)rbrukningen av kreosotbehandlat virke i Europa 1990. Tabell 2 F(cid:246)rbrukning av kreosotbehandlat virke i Europa (1990) (19) Land ¯rlig anv(cid:228)ndning 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per capita (10ﬂ3 m3/cap. och (cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per km2 (m3/km2 och (cid:229)r) Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien Italien F(cid:246)renade kungariket Sverige Frankrike (19) K(cid:228)lla: Se fotnot 18, s. 6. 150 000 100 000 93 000 74 000 65 000 57 000 45 000 2,3 6,7 2,4 1,3 1,1 7,1 0,8 0,4 2,9 0,2 0,3 0,3 0,1 0,08 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/75 Land ¯rlig anv(cid:228)ndning 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per capita (10ﬂ3 m3/cap. och (cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per km2 (m3/km2 och (cid:229)r) Belgien Norge Irland Finland Danmark Europa 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 1 000 000 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 82. Anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke har sedan 1990 legat p(cid:229) en relativt konstant niv(cid:229). Under 1995 behandlades 74 400 m3 virke med kreosot (63 % stolpar och resten j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar), medan omkring en fj(cid:228)rdedel exporterades. 83. Av tabell 2 framg(cid:229)r att anv(cid:228)ndningen av kreosotbehand- lat virke per capita i Sverige (cid:228)r h(cid:246)gst i Europa, medan anv(cid:228)ndningen per km2 (cid:228)r bland de l(cid:228)gsta. Den sist- n(cid:228)mnda siffran kan vara missledande eftersom det (cid:228)r rimligt att anta att anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke (cid:228)r mer koncentrerad till omr(cid:229)den med h(cid:246)gre befolkningst(cid:228)thet (s(cid:246)dra Sverige). Den h(cid:246)ga anv(cid:228)nd- ningen per capita kan leda till en potentiellt h(cid:246)gre expo- nering av den svenska befolkningen. Den l(cid:229)ga siffran f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen per ytenhet kan (cid:229) andra sidan tyda p(cid:229) att det (cid:228)r osannolikt att en enskild individ kommer i kon- takt med kreosotbehandlat virke. E x p o n e r i n g a v m i l j (cid:246) n 84. N(cid:228)r det g(cid:228)ller exponeringen av milj(cid:246)n (cid:228)r anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke per ytenhet den avg(cid:246)rande faktorn. Av tabell 1 framg(cid:229)r att denna siffra (cid:228)r s(cid:228)rskilt l(cid:229)g i Sverige; den skulle inte ens vid en betydande (cid:246)kning komma i n(cid:228)rheten av eller (cid:246)ver det europeiska genomsnittet. 85. Konstruktionen av bryggor leder helt klart inte till samma t(cid:228)ta och intensiva f(cid:246)rekomst av tr(cid:228)konstruktio- ner i vattnet som de kontinuerliga p(cid:229)lverk som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att skydda strandbrinkar i Nederl(cid:228)nderna. Den yta av behandlat virke som kommer i kontakt med vattnet (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r mycket mindre och vattenvolymen (cid:228)r st(cid:246)rre. De svenska myndigheterna har inte lagt fram n(cid:229)gra data som st(cid:246)djer p(cid:229)st(cid:229)endet om lokala, negativa effekter p(cid:229) vattenlevande organismer i n(cid:228)rheten av bryggor. I den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kommis- sionen dras tv(cid:228)rtom, p(cid:229) grundval av uppm(cid:228)tta urlak- ningshastigheter och antagandet att det finns sediment d(cid:228)r kreosot i stor utstr(cid:228)ckning absorberas, slutsatsen att kreosotkoncentrationerna i vattnet (cid:228)r minst en tiopotens l(cid:228)gre (cid:228)n de toxiska niv(cid:229)erna. 86. I unders(cid:246)kningen kunde data om jorden runt behand- lade stolpar tas fram (som i vissa fall impregnerats med mycket h(cid:246)ga halter). Redan p(cid:229) ett avst(cid:229)nd av 10(cid:150)15 cm fr(cid:229)n de behandlade stolparna var koncentrationerna av olika PAH j(cid:228)mf(cid:246)rbara med de normala bakgrundskon- centrationerna. En annan unders(cid:246)kning, som genomf(cid:246)rts av Uppsala universitet, visar att man efter 37 (cid:229)r inte kan finna n(cid:229)gon kreosot i jorden p(cid:229) ett avst(cid:229)nd av 10 cm fr(cid:229)n kreosotbehandlade stolpar. 87. Det finns inga m(cid:228)tdata som st(cid:246)djer Sveriges p(cid:229)st(cid:229)ende att det skulle r(cid:229)da en s(cid:228)rskild situation i Sverige vad g(cid:228)l- ler nedbrytningen av kreosot. ˜ven om solstr(cid:229)lnings- niv(cid:229)erna (cid:228)r l(cid:228)gre i Sverige (cid:228)n i de flesta andra medlems- stater, p(cid:229)pekas i den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kommissionen att den fotokemiska nedbryt- ningen (cid:228)r en viktig mekanism endast p(cid:229) platser d(cid:228)r lju- set kan tr(cid:228)nga igenom, dvs. p(cid:229) mark- och vattenytan. Vad g(cid:228)ller kreosotbehandlade stolpar i marken kommer st(cid:246)rsta delen av den urlakade kreosoten inte att befinna sig vid markytan, eftersom mobiliteten (cid:228)r mycket l(cid:229)g, och i vattenmilj(cid:246) kommer den att bindas till segment. Den fotokemiska nedbrytningen saknar allts(cid:229) betydelse f(cid:246)r den totala nedbrytningen av kreosot. Den biologiska nedbrytningen av kreosot (cid:228)r i allm(cid:228)nhet l(cid:229)ngsam. Inga data har tillhandah(cid:229)llits om hur temperaturen p(cid:229)verkar den biologiska nedbrytningen och huruvida detta i n(cid:229)gon betydande utstr(cid:228)ckning skulle p(cid:229)verka nedbryt- ningen av kreosot i Sverige j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra medlems- stater. 88. Sammanfattningsvis kan s(cid:228)gas att Sverige inte har visat, och att den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kommissionen inte har bekr(cid:228)ftat, att det j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra medlemsstater r(cid:229)der en s(cid:228)rskild situation i Sverige vad avser milj(cid:246)risker i samband med kreosot. E x p o n e r i n g a v m (cid:228) n n i s k o r 89. Om Sverige skulle till(cid:228)mpa best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/60/EG skulle exponeringen av allm(cid:228)nheten kunna (cid:246)ka beroende p(cid:229) att konsumenter d(cid:229) skulle till(cid:229)tas att anv(cid:228)nda kreosot, att m(cid:246)jligheten att (cid:229)teranv(cid:228)nda gam- L 329/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 malt behandlat virke skulle (cid:246)ka och att kreosot med h(cid:246)gre halt av B[a]P skulle kunna anv(cid:228)ndas f(cid:246)r industri- ellt bruk till j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och stolpar. Det (cid:228)r emellertid n(cid:228)st intill om(cid:246)jligt att uppskatta hur stor denna (cid:246)kning skulle bli, eftersom produkten i mer (cid:228)n 20 (cid:229)r inte har funnits p(cid:229) marknaden. Detsamma g(cid:228)ller fr(cid:229)gan om hur mycket f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av nybehandlat virke och gammalt behand- lat virke skulle (cid:228)ndras. exponeringen skulle (cid:246)ka om reglerna 90. I st(cid:228)llet f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)ka avg(cid:246)ra hur mycket exponeringen skulle (cid:246)ka har man i den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kommissionen valt ett tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som liknar det som anv(cid:228)ndes av de nederl(cid:228)ndska och tyska myndigheterna i deras respektive anm(cid:228)lan av undantag. Man har s(cid:229)ledes uppskattat den exponering som skulle f(cid:246)lja av reglerna i direktiv 94/60/EG i tv(cid:229) skilda fall: En vuxen person som anv(cid:228)nder kreosotbe- handlat virke f(cid:246)r att konstruera en privat brygga och applicerar kreosoten med pensel, och barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke. I b(cid:229)da fallen antogs kreosoten inneh(cid:229)lla 50 ppm B[a]P. 91. Innan dessa uppskattningar redovisas b(cid:246)r det noteras att detta inte (cid:228)r specifikt f(cid:246)r Sverige, utan skulle kunna g(cid:228)lla (cid:228)ven f(cid:246)r andra medlemsstater. 92. 93. I den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kommissionen g(cid:229)r man i detalj in p(cid:229) fr(cid:229)gan om absorp- tion via huden och f(cid:246)rs(cid:246)ker, i enlighet med EG:s tek- riskbed(cid:246)mning, anv(cid:228)nda olika niska v(cid:228)gledning f(cid:246)r modeller som egentligen inte var till(cid:228)mpliga. I unders(cid:246)k- ningen g(cid:246)rs d(cid:228)rf(cid:246)r en rimlig uppskattning av (cid:148)v(cid:228)rsta fall(cid:148)-exponeringen. I st(cid:228)llet f(cid:246)r modellber(cid:228)kningar anv(cid:228)n- des experimentella data om upptaget av PAH-kom- ponenter via huden. Den anv(cid:228)nda upptagshastigheten best(cid:228)mdes experimentellt genom att man m(cid:228)tte absorp- tionen av PAH genom hud fr(cid:229)n m(cid:228)nniska (20). kroppsvikt/dag om kreosoten I (cid:148)v(cid:228)rsta fall(cid:148)-scenariot skulle den person som konstrue- rar bryggan vid hudkontakt exponeras f(cid:246)r 0,43 ng inneh(cid:229)ller B[a]P/kg 50 ppm B[a]P ((cid:229)tta timmars exponering per dag, 50 % bel(cid:228)ggning av bar hud, genomsnittlig kroppsvikt och hudyta). Om man antar att en privatperson anv(cid:228)nder kreosotprodukter och kreosotbehandlat virke i konstruk- tionssyfte (t. ex. uppf(cid:246)rande och underh(cid:229)ll av bryggor) (cid:229)tta timmar om dagen, under tv(cid:229) veckor varje (cid:229)r, blir den till(cid:229)tna dagliga dosen (enligt de nederl(cid:228)ndska myn- digheternas ber(cid:228)kningar i deras anm(cid:228)lan om undantag) 2,1 ng/kg kroppsvikt/per dag vid en cancerrisk p(cid:229) (20) Van Rooij J. G. M. , de Roos J. H. C. , Bodelier-Bade M. M. , Jong- eneelen F. J. , Absorption of PAHs through human skin: differences be- tween anatomical sites and individuals, Journal of Toxicology and Environmental Health, 38 (1993), s. 355. 1:100 000. Exponeringen i (cid:148)v(cid:228)rsta fall(cid:148)-scenariot (cid:228)r allts(cid:229) klart l(cid:228)gre. I ett scenario d(cid:228)r man r(cid:228)knar med sex veckors exponering per (cid:229)r skulle den till(cid:229)tna dagliga dosen bli 0,7 ng/kg kroppsvikt/dag, dvs. fortfarande h(cid:246)gre (cid:228)n i (cid:148)v(cid:228)rsta fall(cid:148)-scenariot. 94. I (cid:148)v(cid:228)rsta fall(cid:148)-scenariot skulle barn som leker p(cid:229) anord- ningar av torrt kreosotbehandlat virke (tv(cid:229) timmar per dag, 50 % bel(cid:228)ggning av naken hud, kroppsvikt 15 kg) vid hudkontakt exponeras f(cid:246)r 0,85 ng/kg kroppsvikt/ dag. Det (cid:228)r intressant att notera att de nederl(cid:228)ndska myndigheterna i sin modellber(cid:228)kning, fast(cid:228)n med en n(cid:229)got annorlunda metod, kom fram till en daglig expo- neringsdos p(cid:229) 2 ng/kg kroppsvikt/dag, vilket ligger v(cid:228)l- digt n(cid:228)ra detta resultat och d(cid:228)rf(cid:246)r g(cid:246)r att det kan till- m(cid:228)tas st(cid:246)rre tilltro. Om man antar att ett barn leker i tv(cid:229) timmar per dag under sex m(cid:229)nader per (cid:229) skulle den till(cid:229)tna dagliga dosen (p(cid:229) grundval av de nederl(cid:228)ndska antagandena) bli 4,8 ng/kg kroppsvikt per dag vid en risk p(cid:229) 1:100 000, och s(cid:229)ledes h(cid:246)gre (cid:228)n det ber(cid:228)knade upptaget. Om scenariot (cid:228)ndrades till fyra timmars lek per dag skulle den till(cid:229)tna dosen bli 2,4 ng/kg kropps- vikt/dag och upptaget 1,7 ng/kg kroppsvikt/dag (och skulle s(cid:229)ledes n(cid:228)rma sig gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet). 95. ˜ven om dessa ber(cid:228)kningar helt klart bygger p(cid:229) m(cid:229)nga os(cid:228)kra antaganden tyder resultaten p(cid:229) att det inte kan uteslutas att vissa individer kan exponeras f(cid:246)r niv(cid:229)er som n(cid:228)rmar sig de till(cid:229)tna dagliga doserna, men f(cid:246)r all- m(cid:228)nheten (cid:228)r det osannolikt att s(cid:229) (cid:228)r fallet. 3. 1. 4 Bed(cid:246)mning gjord av Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) 96. Vid utarbetandet av direktiv 94/69/EG om anpassning till tekniska framsteg f(cid:246)r tjugof(cid:246)rsta g(cid:229)ngen av direktiv 67/548/EEG godtog medlemsstaterna en halt p(cid:229) 50 ppm B[a]P som ofarlig. S(cid:229)som redan n(cid:228)mnts, enades emeller- tid kommissionen och medlemsstaterna om en gemen- sam f(cid:246)rklaring enligt vilken situationen skulle ses (cid:246)ver mot bakgrund av resultaten av den unders(cid:246)kning av cancerframkallande egenskaper hos destillat av stenkols- tj(cid:228)ra som d(cid:229) genomf(cid:246)rdes p(cid:229) industrins initiativ och i samarbete med IARC. 97. Unders(cid:246)kningen (21) (cid:246)verl(cid:228)mnades till kommissionen i januari 1998. I unders(cid:246)kningen testades de cancerfram- som kallande tv(cid:229) kreosotprodukter effekterna hos (21) Se fotnot 6. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/77 tillhandah(cid:246)lls av sponsorf(cid:246)retaget (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Tyskland) och som inneh(cid:246)ll 10 respektive 275 ppm B[a]P. P(cid:229) grund av produkternas h(cid:246)ga viskositet kunde de inte appliceras direkt p(cid:229) huden p(cid:229) m(cid:246)ss, utan m(cid:229)ste sp(cid:228)das ut i toluen. L(cid:246)sningar med olika koncentrationer av produkten (dvs. olika B[a]P-koncentrationer) samt l(cid:246)sningar av ren B[a]P och av ren toluen (kontrollgrupp) applicerades p(cid:229) grupper av 62 m(cid:246)ss under 78 veckor (25 (cid:181)l, tv(cid:229) g(cid:229)nger i veckan). Under denna tid noterades utvecklingen av tum(cid:246)rer och f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren unders(cid:246)ktes noggrant efter f(cid:246)rs(cid:246)kets avslutande. 98. Kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mnade denna unders(cid:246)kning och all annan dokumentation med vetenskapliga data och upp- gifter om kreosotexponering till Vetenskapliga kommit- tØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) (nedan kallad kommittØn). KommittØn ombads att bed(cid:246)ma huruvida det finns tillr(cid:228)ckliga vetenskapliga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P utg(cid:246)r en can- cerrisk f(cid:246)r konsumenter genom virke som behandlats med s(cid:229)dan kreosot och, om det finns en s(cid:229)dan risk, huruvida dess omfattning kan uppskattas eller kvantifie- ras. KommittØn antog sitt yttrande den 27 november 1998. 99. KommittØn menar att Fraunhofer-institutets unders(cid:246)k- ning (cid:228)r v(cid:228)l utformad och att den bekr(cid:228)ftar att preparat av stenkolstj(cid:228)ra kan framkalla cancer. P(cid:229) grund av de genotoxiska egenskaperna hos B[a]P och andra PAH finns det ingen tr(cid:246)skelkoncentration som best(cid:228)mmer deras cancerogenitet. Unders(cid:246)kningen pekar p(cid:229) ett tyd- ligt linj(cid:228)rt dos/respons-samband mellan de applicerade preparatens halt av B[a]P och antalet djur som utveck- lade tum(cid:246)rer. J(cid:228)mf(cid:246)rt med ren B[a]P har b(cid:229)da prepara- ten en fem g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)g potential att inducera hudtu- m(cid:246)rer, f(cid:246)rmodligen beroende p(cid:229) att kreosot (cid:228)ven inne- h(cid:229)ller andra cancerframkallande (cid:228)mnen. Av unders(cid:246)k- ningen kan slutsatsen dras att kreosot inneh(cid:229)llande 50 ppm B[a]P ger upphov till en signifikant f(cid:246)rekomst av hudcancer hos m(cid:246)ss. 100. Utifr(cid:229)n dessa data och de effekter som konstaterats vid applicering av kreosot p(cid:229) huden p(cid:229) m(cid:246)ss (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att dra n(cid:229)gra slutsatser om effekterna vid expo- nering av m(cid:228)nniskor. Det (cid:228)r ocks(cid:229) f(cid:246)rknippat med os(cid:228)- kerhet att extrapolera data om hudcancerframkallande egenskaper fr(cid:229)n m(cid:246)ss till m(cid:228)nniskor, och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att direkt anv(cid:228)nda dessa data f(cid:246)r att bed(cid:246)ma can- cerrisken f(cid:246)r m(cid:228)nniskor. K(cid:228)nsligheten n(cid:228)r huden expo- neras f(cid:246)r kreosots cancerframkallande verkan (cid:228)r artbero- ende och beror ocks(cid:229) p(cid:229) hudens morfologi och fysio- logi, p(cid:229) metabolisk aktivering och deaktivering i huden och p(cid:229) reparationsprocesser. P(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ng- liga uppgifterna (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att p(cid:229) vetenskaplig grund bed(cid:246)ma cancerrisken, t. ex. vid exponering av huden p(cid:229) barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbe- handlat virke. 101. Utifr(cid:229)n de uppgifter som ing(cid:229)r i Fraunhofer-institutets unders(cid:246)kning r(cid:228)knade kommittØn fram ett T25-v(cid:228)rde (cancerframkallande potential) f(cid:246)r ren B[a]P p(cid:229) 13 % (cid:181)g/kg kroppsvikt/dag. T25 (cid:228)r den kroniska dagliga dos per kg kroppsvikt som i 25 % av f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren framkal- lar tum(cid:246)rer i en viss v(cid:228)vnad under artens normala livs- l(cid:228)ngd. De kreosotberedningar som testades hade i snitt fem g(cid:229)nger potential (2,7 (cid:181)g/kg kroppsvikt/dag). cancerframkallande s(cid:229) h(cid:246)g 102. Om de v(cid:228)rden p(cid:229) exponeringen som man ber(cid:228)knat i den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kom- missionen (0,85 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag vid tv(cid:229) timmars lek och 1,7 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag vid fyra timmars lek) n(cid:228)rmade sig den verkliga expone- ringen, skulle detta resultera i en livsl(cid:229)ng cancerrisk p(cid:229) 8,2 (cid:215) 10ﬂ5 (respektive 1,63 (cid:215) 10ﬂ4) vid en daglig expone- ring under hela livstiden, vilket helt klart ger anledning till oro (en risk p(cid:229) 1,16 (cid:215) 10ﬂ5) (respektive 2,33 (cid:215) 10ﬂ5) vid en daglig exponering under tio (cid:229)r av 70 enligt det nederl(cid:228)ndska antagandet och 0,58 (cid:215) 10ﬂ5 (respektive 1,16 (cid:215) 10ﬂ5 vid en daglig exponering under fem (cid:229)r av 70 enligt det tyska antagandet). Vid anv(cid:228)ndning av de expo- neringsdoser som ber(cid:228)knats av de nederl(cid:228)ndska myndig- heterna (2 ng/kg kroppsvikt/dag) eller av de tyska myn- digheterna (2,62 ng/kg kroppsvikt/dag) skulle risken (cid:246)ka proportionerligt. 103. P(cid:229) grundval av den senaste unders(cid:246)kningen av dos/re- f(cid:246)r kreosots hudcancerframkallande spons-sambandet egenskaper, enligt kommittØns ber(cid:228)kningar, och bero- ende p(cid:229) den valda exponeringsmodellen, skulle risken f(cid:246)ljaktligen ligga n(cid:229)got (cid:246)ver eller klart (cid:246)ver det v(cid:228)rde p(cid:229) 1 (cid:215) 10ﬂ5 som V(cid:228)rldsh(cid:228)lsoorganisationen f(cid:246)reslagit som en godtagbar riskniv(cid:229) f(cid:246)r genotoxiska cancerframkal- lande (cid:228)mnen i dricksvatten. 104. KommittØn n(cid:228)mner ocks(cid:229) att den siffra p(cid:229) 2 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag, som motsvarar en (cid:148)v(cid:228)rsta fall(cid:148)- exponering f(cid:246)r B[a]P vid lek p(cid:229) anordning av kreosot- behandlat virke, m(cid:229)ste j(cid:228)mf(cid:246)ras med de uppskattningar som gjorts av intaget av B[a]P via f(cid:246)dan. Det (cid:229)rliga inta- get av B[a]P via f(cid:246)dan har uppskattats vara i storleksord- ningen 0,3(cid:150)1,6 mg, vilket skulle ge en daglig expone- ring p(cid:229) 12(cid:150)63 ng/kg kroppsvikt f(cid:246)r en person som v(cid:228)ger 70 kg (dvs. klart mer (cid:228)n exponeringen via huden). 105. Sammanfattningsvis drar kommittØn f(cid:246)ljande slutsatser: 1. (cid:151) Med beaktande av B[a]P:s genotoxiska egenska- Fraunhofer-institutets av per och resultatet unders(cid:246)kning finns det tillr(cid:228)ckliga vetenskapliga bel(cid:228)gg som st(cid:246)djer tesen att kreosot inneh(cid:229)l- lande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och /eller virke behandlat med s(cid:229)dan kreosot utg(cid:246)r en cancerrisk f(cid:246)r konsumenter. L 329/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 (cid:151) B[a]P (cid:228)r en bra indikator p(cid:229) cancerrisken n(cid:228)r det g(cid:228)ller det testade preparatet, eftersom det finns ett linj(cid:228)rt samband mellan cancerf(cid:246)rekomsten och dosen av B[a]P. Kreosotpreparatets can- cerframkallande potential var emellertid fem g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n vad som kunde f(cid:246)rv(cid:228)ntas enbart utifr(cid:229)n dess halt av B[a]P. 2. (cid:151) P(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ngliga uppgifterna, och med h(cid:228)nsyn tagen till den betydande os(cid:228)kerhet som (cid:228)r f(cid:246)rknippad med bed(cid:246)mningen av ris- kerna f(cid:246)r barn som kommer i kontakt med kreosotbehandlat virke, anser kommittØn att ris- kens omfattning ger klar anledning till oro. Den h(cid:246)gsta uppskattade exponeringen (cid:228)r emellertid ca 6(cid:150)30 g(cid:229)nger l(cid:228)gre (cid:228)n den vuxna befolkning- ens exponering f(cid:246)r B[a]P via f(cid:246)dan. (cid:151) F(cid:246)r att b(cid:228)ttra kunna bed(cid:246)ma exponeringen skulle det vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra en verklig massbalansunders(cid:246)kning av exponerade barn. F(cid:246)rutom att en s(cid:229)dan unders(cid:246)kning skulle vara ytterst komplicerad och resurskr(cid:228)vande, skulle den ocks(cid:229) ge upphov till etiska fr(cid:229)gest(cid:228)llningar. 3. 1. 5 (cid:214)vergripande bed(cid:246)mning 106. De svenska myndigheterna har inte visat, och det har inte heller kunnat styrkas genom ytterligare forskning, att det r(cid:229)der en s(cid:228)rskild situation i Sverige vad g(cid:228)ller en allm(cid:228)nna f(cid:246)roreningen av milj(cid:246)n med PAH eller expone- ringen av m(cid:228)nniskor och milj(cid:246) f(cid:246)r PAH som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n kreosot och kreosotbehandlat virke, eller att detta skulle bli fallet om Sverige till(cid:228)mpade best(cid:228)mmelserna i direk- tiv 94/60/EG. 107. Kommissionen har emellertid erh(cid:229)llit ytterligare infor- mation fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna, Tyskland och Danmark inom ramen f(cid:246)r deras respektive beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG enligt en tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, och nya vetenskapliga bel(cid:228)gg har erh(cid:229)llits genom en omfattande unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts efter det att gemenskapsdirektivet antogs. 108. P(cid:229) grundval av de allra senaste experimentella data som finns tillg(cid:228)ngliga har kommittØn bed(cid:246)mt att kreosot inneh(cid:229)llande mindre (cid:228)n 50 ppm, B[a]P och virke som behandlats med s(cid:229)dan kreosot utg(cid:246)r en cancerrisk f(cid:246)r m(cid:228)nniskor, och att det inte med s(cid:228)kerhet g(cid:229)r att fast- st(cid:228)lla riskens omfattning. Med h(cid:228)nsyn till den os(cid:228)kerhet som r(cid:229)der betr(cid:228)ffande exponeringen anser kommissio- nen att det med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)rsiktighetsprincipen (cid:228)r motiverat att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska risken f(cid:246)r l(cid:229)ngvarig exponering av huden f(cid:246)r kreosot, b(cid:229)de genom direktkontakt med kreosot och med kreosotbehandlat virke. 109. S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder kan emellertid endast anses ber(cid:228)ttigade under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de (cid:246)verensst(cid:228)mmer med propor- tionalitetsprincipen, dvs. (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:229)r inte vara mer l(cid:229)ngtg(cid:229)ende (cid:228)n vad som (cid:228)r l(cid:228)mpligt och n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att uppn(cid:229) det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let. Den lagstiftning som de svenska myndigheterna har anm(cid:228)lt till kommissionen kan f(cid:246)ljaktligen endast godk(cid:228)nnas under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att den omfattar ett tillst(cid:229)ndssystem f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av kreosot, som g(cid:246)r att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att erh(cid:229)lla ett s(cid:229)dant tillst(cid:229)nd n(cid:228)r detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med behovet att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. 110. Det b(cid:246)r noteras att de svenska best(cid:228)mmelserna om kreo- sot omfattar ett tillst(cid:229)ndssystem d(cid:228)r n(cid:229)gon s(cid:228)rskild gr(cid:228)ns f(cid:246)r halten av B[a]P eller andra fysikaliskkemiska para- metrar f(cid:246)r kreosot inte anges. Enligt artikel 95. 4 f(cid:229)r kommissionen endast godk(cid:228)nna nationell lagstiftning som grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30 eller som avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd. Detta inne- b(cid:228)r att det inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att godk(cid:228)nna nationella (cid:229)tg(cid:228)r- der som ger ett s(cid:228)mre skydd (cid:228)n best(cid:228)mmelserna i direk- tivet. Den svenska lagstiftningen kan d(cid:228)rf(cid:246)r endast god- k(cid:228)nnas eftersom den praktiska till(cid:228)mpningen visat att ingen produkt som inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med gr(cid:228)nsv(cid:228)r- dena i direktiv 94/60/EG har godk(cid:228)nts. En annorlunda till(cid:228)mpning av den svenska lagstiftningen kan inte god- k(cid:228)nnas enligt artikel 95. 4. 111. I enlighet med artikel 95. 7 i f(cid:246)rdraget unders(cid:246)ker kom- missionen redan om best(cid:228)mmelserna r(cid:246)rande kreosot i direktiv 94/60/EG b(cid:246)r anpassas till den tekniska utveck- lingen. Dessutom kommer kommissionen, inom ramen f(cid:246)r det arbetsprogram som fastst(cid:228)lls i artikel 16 i Euro- paparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsl(cid:228)ppande av biocidprodukter p(cid:229) marknaden (22), att granska anv(cid:228)ndningen av kreosot inom de tidsramar som fastst(cid:228)lls i det direktivet och med h(cid:228)nsyn till andra m(cid:246)jliga prioriteringar som fram- inr(cid:228)ttas. Produktionskedjan kommer n(cid:228)r programmet och livsl(cid:228)ngden f(cid:246)r kreosotbehandlade stolpar (23) under- s(cid:246)ks dessutom i ett p(cid:229)g(cid:229)ende forskningsprojekt inom Fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r forskning och teknisk utveck- ling. 3. 2 Fr(cid:229)nvaron av godtycklig diskriminering 112. Enligt artikel 95. 6 skall kommissionen kontrollera att de nationella best(cid:228)mmelserna inte utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r god- tycklig diskriminering. Enligt EG-domstolen inneb(cid:228)r (22) EGT L 123, 24. 4. 1998, s. 1. (23) Forskningskontrakt FAIR5-CT98-3933 (Fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r FoTU), Integrating the processes involved in the production of creosoted utility poles. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/79 fr(cid:229)nvaro av diskriminering att likartade situationer inte f(cid:229)r behandlas p(cid:229) olika s(cid:228)tt, och att olikartade situationer inte f(cid:229)r behandlas p(cid:229) lika s(cid:228)tt. l(cid:228)nder. Den nationella lagstiftningen inneb(cid:228)r allts(cid:229) inga f(cid:246)rdelar f(cid:246)r en nationell produktion av kreosot. 113. Enligt den svenska lagstiftningen g(cid:228)ller ett generellt f(cid:246)r- bud mot utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosotprodukter, och detta g(cid:228)ller alla produkter som inneh(cid:229)ller kreosot och som (cid:228)r avsedda att anv(cid:228)ndas p(cid:229) det s(cid:228)tt som anges i f(cid:246)rordningen. I den svenska lagstift- ningen fastst(cid:228)lls inga s(cid:228)rskilda regler f(cid:246)r olika typer av produkter. Best(cid:228)mmelserna g(cid:228)ller p(cid:229) samma s(cid:228)tt f(cid:246)r alla produkter som inneh(cid:229)ller kreosot, utan (cid:229)tskillnad mellan inhemska och importerade produkter. Det finns d(cid:228)rf(cid:246)r inga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att lagstiftningen kan anv(cid:228)ndas som ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering mellan ekonomiska operat(cid:246)rer i gemenskapen. 3. 3 Fr(cid:229)nvaron av f(cid:246)rt(cid:228)ckta handelshinder 114. som inneb(cid:228)r en Str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelser, begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)nd- ning av produkter och som avviker fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i ett gemenskapsdirektiv, utg(cid:246)r normalt ett handelshin- der. Produkter som det (cid:228)r till(cid:229)tet att sl(cid:228)ppa ut p(cid:229) mark- naden i resten av gemenskapen f(cid:229)r inte sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden i den ber(cid:246)rda medlemsstaten. Syftet med konceptet i artikel 95. 6 (cid:228)r att f(cid:246)rhindra att begr(cid:228)ns- ningar som grundas p(cid:229) kriterierna i punkt 4 till(cid:228)mpas p(cid:229) felaktiga grunder och i sj(cid:228)lva verket utg(cid:246)r ekono- miska (cid:229)tg(cid:228)rder som inf(cid:246)rs f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra import av produkter fr(cid:229)n andra medlemsstater med det indirekta syftet att skydda den inhemska produktionen. 115. Kommissionen har l(cid:229)tit genomf(cid:246)ra en unders(cid:246)kning (24) om hur den svenska lagstiftningen p(cid:229)verkar handel och konkurrens. Man tittade d(cid:228)r s(cid:228)rskilt p(cid:229) volymen och v(cid:228)rdet p(cid:229) handeln med andra ber(cid:246)rda medlemsstater, vilket intresse Sverige skulle kunna ha av att till(cid:228)mpa sina nationella regler om kreosot f(cid:246)r att gynna inhemska intressen i ers(cid:228)ttnings(cid:228)mnen och vilket intresse Sverige skulle kunna ha av att till(cid:228)mpa sina nationella regler om kreosotbehandlat virke f(cid:246)r att gynna inhemska intressen i alternativ till s(cid:229)dant virke. Olika f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kreo- sot- och virkesbranschen fick m(cid:246)jlighet att yttra sig, lik- som ber(cid:246)rda svenska myndigheter. 116. Det finns ingen kreosotproducent i Sverige och de fyra godk(cid:228)nda produkterna importeras fr(cid:229)n andra medlems- (24) Environmental Resources Management, Effects on Trade and Compe- tition of the Retention by Sweden of its National Rules on Creosote, slut- rapport, augusti 1997. 117. Det finns tre producenter av kreosotbehandlat virke i Sverige, vilka driver fem anl(cid:228)ggningar. Behandlat virke importeras fr(cid:228)mst fr(cid:229)n Finland, Norge och Nederl(cid:228)n- derna. Export sker till de flesta andra medlemsstater. Virke som exporteras f(cid:229)r endast behandlas med produk- ter som (cid:228)r godk(cid:228)nda i Sverige. Svenska export(cid:246)rer gyn- nas d(cid:228)rmed inte eftersom samma begr(cid:228)nsningar g(cid:228)ller f(cid:246)r deras produktion som f(cid:246)r andra gemenskapspro- ducenter som (cid:246)nskar importera till Sverige. 118. Vad betr(cid:228)ffar alternativa produkter (t. ex. krom-, koppar- och arseniksalter, borf(cid:246)reningar och andra organiska f(cid:246)reningar) b(cid:246)r det noteras att alla tr(cid:228)skyddsmedel klas- sificeras som bek(cid:228)mpningsmedel i Sverige och omfattas av samma best(cid:228)mmelser. Dessutom saknar Sverige egen produktion av tr(cid:228)skyddsmedel och importerar alla tr(cid:228)- skyddsmedel som man beh(cid:246)ver. De begr(cid:228)nsningar som g(cid:228)ller f(cid:246)r kreosot (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte ett s(cid:228)tt att skydda en alternativ produkt p(cid:229) marknaden eller ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt han- delshinder. 119. S(cid:229)som redan konstaterats finns det ett intresse av att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, och det f(cid:246)refaller som om den svenska beg(cid:228)ran om undantag grundas p(cid:229) en (cid:246)nskan att beh(cid:229)lla kontrollen (cid:246)ver anv(cid:228)ndningen av en potentiellt skadlig produkt snarare (cid:228)n att p(cid:229)verka handeln med denna produkt eller alternativa produkter som gynnar svenska producenter. 120. Kommissionen anser f(cid:246)ljaktligen inte att det finns n(cid:229)got bel(cid:228)gg f(cid:246)r att den svenska lagstiftningen om kreosot begr(cid:228)nsar handeln mellan medlemsstaterna. 3. 4 Fr(cid:229)nvaron av hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion 121. Detta villkor i artikel 95. 6 f(cid:246)rsta stycket (cid:228)r nytt i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till texten i den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdra- get. Villkoret kan inte tolkas s(cid:229) att det skulle vara f(cid:246)rbju- det att godk(cid:228)nna nationella best(cid:228)mmelser som kan komma att p(cid:229)verka uppr(cid:228)ttandet av den inre mark- naden. Det (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket troligt att alla nationella best(cid:228)mmelser som avviker fr(cid:229)n en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd vars syfte (cid:228)r att uppr(cid:228)tta den inre marknaden och f(cid:229) den att fungera, kommer att p(cid:229)verka den inre marknaden. F(cid:246)r att undantagsf(cid:246)rfarandet i artikel 95 i EG-f(cid:246)rdraget skall f(cid:246)rbli anv(cid:228)ndbart anser kommissionen, i fr(cid:229)ga om L 329/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 artikel 95. 6, att begreppet (cid:148)hinder f(cid:246)r den inre mark- nadens funktion(cid:148) m(cid:229)ste f(cid:246)rst(cid:229)s som en verkan som inte st(cid:229)r i proportion till det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let. 122. Enligt unders(cid:246)kningen fr(cid:229)n ERM (25) karakteriseras den europeiska kreosotproducerande industrin av f(cid:246)ljande egenskaper: 124. Kreosotproducenter finns i Tyskland, (cid:214)sterrike, Belgien, Danmark, Frankrike, Nederl(cid:228)nderna, Italien, Spanien och F(cid:246)renade kungariket. Av kreosoten anv(cid:228)nds 90 % f(cid:246)r industriell impregnering av virke hos professionella tr(cid:228)- behandlingsf(cid:246)retag. ¯terst(cid:229)ende av enskilda konsumenter, fr(cid:228)mst i F(cid:246)renade kungariket och Irland. 10 % anv(cid:228)nds (cid:151) Kreosot produceras som en biprodukt, inte som en huvudprodukt. 125. (cid:151) Produktionen (cid:228)r klart st(cid:246)rre (cid:228)n f(cid:246)rbrukningen. (cid:151) Antalet kreosotproducenter (cid:228)r litet. (cid:151) Efterfr(cid:229)gan minskar. virke fr(cid:228)mst Impregneringsf(cid:246)retagen behandlar f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i telefon- och elstolpar samt j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar. Kreosotens sammans(cid:228)ttning varierar beroende p(cid:229) den stenkolstj(cid:228)ra som anv(cid:228)nds som utg(cid:229)ngsmaterial, den anv(cid:228)nda metoden och kundens krav. De flesta stora anv(cid:228)ndare har tagit fram egna detaljerade specifikationer med avseende p(cid:229) kokpunktskurvor och koncentration av olika komponenter i kreosot. De flesta, men inte alla, producenter kan producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P. 123. Denna situation g(cid:246)r att leverant(cid:246)rerna i allm(cid:228)nhet (cid:228)r vil- liga att m(cid:246)ta de specifikationer som kunderna beg(cid:228)r (om detta (cid:228)r tekniskt m(cid:246)jligt). 126. I tabell 3 nedan en (cid:246)versikt (cid:246)ver situationen vad betr(cid:228)f- far kreosotproducenter, deras geografiska l(cid:228)ge, huruvida de kan producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och huruvida de har s(cid:229)lt till Sverige. Tabell 3 Produktion, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och handel med kreosot i Europa (26) Land Antal producenter M(cid:246)jlighet att producera kreosot med < 50 ppm B[a]P F(cid:246)rs(cid:228)ljning av kreosot (ton/(cid:229)r) 1995 Handel med Sverige (cid:214)sterrike Belgien Danmark Frankrike Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien F(cid:246)renade kungariket Italien Grekland Irland Sverige Finland 1 1 1 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Nej Ja Ja Ja Ja Ja Ja/Nej Ja (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 3 900 0 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 Nej Nej Ja Nej Ja Nej Nej Nej Nej Nej Nej (cid:151) Nej (25) Se fotnot 24. (26) K(cid:228)lla: Se fotnot 24, och W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its National Rules in Place of the Rules to be Established by Directive 94/60/EC, Tar Industries Services, Chesterfield (F(cid:246)renade kungariket), december 1995. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/81 127. Det finns inga svenska producenter av tr(cid:228)skyddsmedel och alla produkter som inneh(cid:229)ller kreosot eller alterna- tiva produkter importeras. (cid:151) kan anses ber(cid:228)ttigade med h(cid:228)nsyn till det v(cid:228)sentliga behovet att skydda h(cid:228)lsan, n(cid:228)r de till(cid:228)mpas i (cid:246)ver- ensst(cid:228)mmelse med proportionalitetsprincipen, 128. ˜ven om direktiv 94/60/EG genomf(cid:246)rdes i Sverige (cid:228)r det enligt unders(cid:246)kningen osannolikt att de som driver impregneringsanl(cid:228)ggningar skulle anv(cid:228)nda kreosotbered- ningar med h(cid:246)gre halt av B[a]P, eftersom de godk(cid:228)nda produkterna h(cid:229)ller h(cid:246)gre kvalitet och de flesta klienter inte skulle k(cid:246)pa stolpar som impregnerats med gamla beredningar. De nya produkterna (cid:228)r n(cid:229)got dyrare (cid:228)n de gamla, men skillnaden (cid:228)r marginell om man ser till det totala priset f(cid:246)r en behandlad stolpe. 129. Vad g(cid:228)ller den svenska kreosotlagstiftningen inverkan p(cid:229) EG:s inre marknad visar unders(cid:246)kningen att den svenska exporten av kreosotbehandlat virke (cid:228)r n(cid:229)got st(cid:246)rre (cid:228)n importen. De begr(cid:228)nsningar som inf(cid:246)rdes 1985 och 1990 av utsl(cid:228)ppandet p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndningen av kreosot och kreosotbehandlat virke fick ingen bety- dande eller varaktig effekt p(cid:229) marknadstrenden vid den tidpunkten och innebar inget nytt hinder f(cid:246)r handeln mellan medlemsstaterna. 130. De str(cid:228)ngare svenska reglerna om anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av kreosot och kreosotbe- handalt virke existerade dessutom redan innan Sverige blev medlem i Europeiska unionen, och detta visar att m(cid:229)let med den str(cid:228)ngare lagstiftningen inte (cid:228)r att skapa hinder f(cid:246)r den intre marknadens funktion. 131. Med beaktande av ovanst(cid:229)ende anser kommissionen inte att det finns n(cid:229)gra bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de svenska best(cid:228)mmel- ser som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut utg(cid:246)r ett oproportio- nerligt hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till de m(cid:229)l som efterstr(cid:228)vas. (cid:151) inte utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering, ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt hinder f(cid:246)r handeln mellan medlemssta- terna eller ett oproportionerligt hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion. 133. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r anledning att anse att de nationella best(cid:228)mmelser som har anm(cid:228)lts kan godk(cid:228)n- nas. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 De best(cid:228)mmelser om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)nd- ning av kreosot och kreosotbehandlat virke som finns i f(cid:246)rord- ning (1985:836) och i Kemikalieinspektionens f(cid:246)reskrifter KIFS (1990:10) godk(cid:228)nns under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de till(cid:228)mpas p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt (cid:151) att de gr(cid:228)nsv(cid:228)rden som fastst(cid:228)lls f(cid:246)r benso[a]pyren och vat- tenextraherbara fenoler i direktiv 94/60/EG inte (cid:246)verskrids, och (cid:151) att utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot till(cid:229)ts n(cid:228)r detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med skyddet av m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. IV. SLUTSATS Artikel 2 132. Mot bakgrund av vad som anf(cid:246)rts ovan anser kommis- sionen att de best(cid:228)mmelser r(cid:246)rande anv(cid:228)ndning av kreo- sot som anm(cid:228)lts av Konungariket Sverige enligt den tidi- gare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, och som granskats i enlighet med den nya artikel 95. 4 och 95. 6 i EG-f(cid:246)rdra- get Detta beslut riktar sig till Konungariket Sverige. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 26 oktober 1999. (cid:151) uppfyller de formella kraven i dessa best(cid:228)mmelser och d(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r till(cid:229)tas, P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen