title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1803/99 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen. Indførelse af en analyse af konsekvenserne for grænseområder i forbindelse med al national lovgivning.

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/27 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (17. november 1999) Forpligtelsen til at afl(cid:230)gge (cid:229)rlige rapporter i henhold til R(cid:229)dets direktiv 76/160/E(cid:216)F af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand er ensbetydende med, at kvaliteten af medlemsstaternes badevand bedłmmes for hver bades(cid:230)son. Denne bedłmmelse af kvaliteten foretages p(cid:229) grundlag af en kontrol af vandprłver i forhold til parameterv(cid:230)rdier, som er fastsat i direktivets bilag og i henhold til en statistisk beregning i artikel 5. 95 % af stikprłverne skal opfylde kravene for, at badeomr(cid:229)det opfylder direktivet. Der kr(cid:230)ves derfor 20 stikprłver i lłbet af bades(cid:230)sonen, for at Øn stikprłve kan falde uden for de kr(cid:230)vede v(cid:230)rdier, uden at dette medfłrer, at badeomr(cid:229)det som helhed ikke opfylder direktivet. I praksis udtages der dog gennemsnitligt cirka 10 stikprłver for hvert badeomr(cid:229)de. Alle vandprłver skal derfor opfylde direktivets krav, fłrend badeomr(cid:229)det opfylder direktivet. En prłve, som ved en tilf(cid:230)ldighed falder uden for de kr(cid:230)vede v(cid:230)rdier, f. eks. grundet kraftig regn, men som ikke udgłr en varig trussel mod folkesundheden, kan i dette tilf(cid:230)lde bevirke, at badeomr(cid:229)det ikke opfylder direktivet. Dette afspejler ikke den faktiske vandkvalitet generelt set, navnlig ikke hvis alle andre udtagne stikprłver i bades(cid:230)sonen opfylder parameterv(cid:230)rdierne, og der er konstateret en god badevandskvalitet i de tidligere bades(cid:230)soner. Det virker derfor mere hensigtsm(cid:230)ssigt at betragte en l(cid:230)ngere tidsperiode (cid:129) f. eks. tre til fem (cid:229)r (cid:129) end blot en enkelt bades(cid:230)son. Dette giver et mere pr(cid:230)cist grundlag for bedłmmelse af vandkvaliteten baseret p(cid:229) tendensberegninger. En s(cid:229)dan bedłmmelse af tendensen głr det lettere at skłnne, om vandkvaliteten forbedres eller forv(cid:230)rres, og r(cid:229)dgive medlemsstaterne om, hvordan de bedst kommer videre. Der er stillet et forslag i den henseende i forbindelse med revisionen af det g(cid:230)ldende direktiv. Efter R(cid:229)dets drłftelser af Kommissionens oprindelige forslag af 16. februar 1994 (1) (Kommissionen vedtog det (cid:230)ndrede forslag den 17. december 1997 (2)) har sidstn(cid:230)vnte indledt en revision af direktiv 76/160/E(cid:216)F. Denne proces omfatter hłringer af medlemsstaterne, ikke-statslige organisationer, forbrugere og turistsektoren samt et t(cid:230)t samarbejde med Europa-Parlamentet. Kommissionen har til hensigt at frems(cid:230)tte et nyt forslag i anden halvdel af 2000. Hvis hłringerne imidlertid viser, at der er behov for mere tid til at udarbejde et forslag til et brugbart og virksomt direktiv, vil Kommissionen ikke tłve med at tilpasse sin tidsplan derefter. (1) (2) EFT C 112 af 22. 4. 1994. EFT C 6 af 10. 1. 1998. (2000/C 219 E/034) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1803/99 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: Indfłrelse af en analyse af konsekvenserne for gr(cid:230)nseomr(cid:229)der i forbindelse med al national lov- givning Den tidligere Kommission har i svaret (af 2. august 1999) p(cid:229) forespłrgsel E-0850/98 (1) oplyst, at det vil v(cid:230)re bedre at fremme samarbejdet mellem de berłrte parter i gr(cid:230)nseregionerne for at lłse de problemer, der opst(cid:229)r. Er Kommissionen klar over, at de berłrte gr(cid:230)nseregioner (provinser og kommuner) ofte ikke er ansvarlige for lovgivningen, fordi denne for det meste gennemfłres p(cid:229) nationalt plan, mens eventuelle negative fłlger absolut m(cid:230)rkes i gr(cid:230)nseregionerne, navnlig af erhvervslivet og gr(cid:230)nsearbejderne samt af de lokale og regionale myndigheder. Er Kommissionen rede til endnu en gang at overveje at udarbejde et direktiv med en »gr(cid:230)nselandskonse- kvensanalyse« og at forel(cid:230)gge dette for Europa-Parlamentet, navnlig fordi der s(cid:229) ofte anmodes om dette, b(cid:229)de i de s(cid:229)kaldte »Euregio(cid:146)er« og i Europa-Parlamentet? (1) EFT C 27 E af 29. 1. 2000, s. 2. C 219 E/28 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (30. november 1999) Kommissionen har i sit svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-850/98 (1) bekr(cid:230)ftet den holdning, den allerede havde givet udtryk for under forhandlingerne p(cid:229) młdet den 27. maj 1998 om Van Lanckers udkast til bet(cid:230)nkning om gr(cid:230)nsearbejdere. Efter Kommissionens mening er det mere hensigtsm(cid:230)ssigt at forebygge problemerne ved at fremme samarbejdet mellem de berłrte parter i gr(cid:230)nseregionerne. Ved samme lejlighed mindede den om de befłjelser, den har i medfłr af EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169), hvorved den kan sikre, at medlemsstaternes lovgivning er forenelig med f(cid:230)llesskabsretten og navnlig med reglerne for den frie bev(cid:230)gelighed. I den foreliggende forespłrgsel henviser det (cid:230)rede medlem s(cid:229)vel til gr(cid:230)nsearbejdernes som til virk- somhedernes og de lokale myndigheders vanskeligheder. Kommissionen beder det (cid:230)rede medlem pr(cid:230)cisere, p(cid:229) hvilke andre omr(cid:229)der end arbejdstagernes frie bev(cid:230)gelighed de »negative fłlger«, som hun henviser til i sin forespłrgsel, m(cid:230)rkes i gr(cid:230)nseregionerne som fłlge af vedtagelsen af national lovgivning, eller give konkrete eksempler herp(cid:229). (1) EFT C 27 E af 29. 1. 2000, s. 2. (2000/C 219 E/035) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1805/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Trussel om afskedigelser p(cid:229) Siemens-koncernens fabrikker i Portugal Siemens-koncernen truer med drastisk at reducere produktionen og besk(cid:230)ftigelsen p(cid:229) sine fabrikker i Portugal og forbereder overfłrelse af en del af aktiviteterne til andre virksomheder. P(cid:229) INDELMA (cid:129) Indœstrias ElectrodomØsticas, SA, som er beliggende i Casal do Marco i Seixal kommune, har virksomhedens ledelse allerede meddelt, at hele produktionen af elektriske kabler til Renault vil blive overfłrt til Litauen, hvorved 700 arbejdspladser nedl(cid:230)gges. Ifłlge fagforeningen for el-industrien i Sydportugal og p(cid:229) (cid:216)erne er Siemens ogs(cid:229) ved at afvikle frem- stillingen af telekommunikationsudstyr p(cid:229) fabrikken i Corroios, som overfłres til Tyskland, hvilket allerede har medfłrt nedl(cid:230)ggelse af 80 arbejdspladser. Det samme sker p(cid:229) fabrikkerne i (cid:201)vora og Sabugo i Sintra kommune. I virkeligheden har Siemens-koncernens virksomheder, herunder INDELMA, udvist positive resultater, og de har modtaget forskellige former for stłtte i en stłrrelsesorden p(cid:229) over en milliard escudos, herunder EF- midler. Kommissionen bedes derfor besvare fłlgende: 1. Har Siemens-koncernes virksomheder i Portugal modtaget EF-midler? I givet fald over hvilke budget- konti og gennem hvilke programmer? 2. Vil der blive kr(cid:230)vet tilbagebetaling af de EF-midler, som Siemens har modtaget, s(cid:229)fremt koncernen forts(cid:230)tter den konsekvente overfłrelse af arbejdspladser fra Portugal? 3. Hvilke andre foranstaltninger p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at tr(cid:230)ffe i den forbindelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (28. oktober 1999) Siemens-koncernens virksomheder i Portugal har frem til 4. oktober 1999 modtaget 43 mio. EUR fra strukturfondene til projekter, der er godkendt inden for EF-stłtterammen 1994-1999 og henhłrer under


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1819/99 υποβολή: Raffaele Costa (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Πρόγραμμα «Η Ευρώπη κατά του καρκίνου».

eurovoc_concepts:
Community budget
EU programme
cancer
financial control
management

formats: html pdf print

text: C 225 E/24 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Noembri·oy 1999) (cid:211)pvw proble·petai sto a·ruro 4 toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EK) 1260/1999 thw 21hw Ioyni·oy 1999 gia th ue·spish genikv·n diata·jevn sxetika· me ta diarurvtika· tamei·a, h Epitroph· apofasi·zei gia ton kata·logo tvn perifereiv·n poy ei·nai epile·jimew gia to sto·xo 2 me ba·sh pro·tash toy kra·toyw me·loyw. H symfvni·a ejeta·zei th symmo·rfvsh thw pro·tashw prow ton kanonismo·. Idi·vw, ele·gxei ea·n threi·tai to anv·tato epi·pedo plhuysmoy· poy ori·zetai gia to kra·tow me·low kai ea·n oi proteino·menew perife·reiew plhroy·n ta krith·ria poy ori·zontai stiw paragra·foyw 5 e·vw 9 toy a·ruroy 4. Ta krith·ria ayta· kaly·ptoyn tiw dia·forew kathgori·ew epile·jimvn gia sth·rijh perioxv·n ba·sei toy sto·xoy 2, dhladh· tiw perioxe·w poy yfi·stantai koinvniko-oikonomike·w metabole·w stoyw kla·doyw thw biomhxani·aw kai tvn yphresiv·n, paroysia·zoyn parakma·zoysew gevrgike·w perioxe·w, astike·w perioxe·w poy e·xoyn dyskoli·ew kai perioxe·w poy ejartv·ntai apo· thn aliei·a me sobara· problh·mata. H Epitroph· epi·shw epalhuey·ei, o·poy ei·nai antikeimenika· dynato·n, o·ti toyla·xiston to 50 % toy plhuysmoy· poy kaly·ptetai apo· to sto·xo 2 bri·sketai se perioxe·w poy kaly·ptontai apo· ta krith·ria tvn paragra·fvn 5 kai 6 toy a·ruroy 4, o·son afora· koinvniko-oikonomike·w metabole·w stoyw kla·doyw thw biomhxani·aw kai tvn yphresiv·n kai tiw parakma·zoysew gevrgike·w perioxe·w. Sthn peri·ptvsh thw Finlandi·aw, h Epitroph· apofa·sise, kata·rxh·n, ton kata·logo tvn epile·jimvn perioxv·n kata· th synedri·ash· thw thw 26hw Oktvbri·oy 1999. To 27 % toy katalo·goy toy sto·xoy 2 gia thn Finlandi·a, apo· pleyra·w plhuysmoy·, prota·uhke typika· apo· tiw eunike·w arxe·w ba·sei agrotikv·n krithri·vn, me to 11 % kai 62 % gia astike·w kai biomhxanike·w perioxe·w anti·stoixa. Sthn pragmatiko·thta, oi biomhxanike·w perioxe·w perie·xoyn epi·shw e·na shmantiko· agrotiko· e·dafow to opoi·o epitre·pei stiw eunike·w arxe·w na xrhmatodoth·soyn me·tra ba·sei programma·tvn toy sto·xoy 2 ype·r thw agrotikh·w ana·ptyjhw. H Epitroph· diapi·stvse o·ti o kata·logow tvn perioxv·n poy ei·nai epile·jimew ba·sei toy sto·xoy 2 sthn Finlandi·a plhroi· ta krith·ria toy kanonismoy· kai o·ti oi perioxe·w ayte·w e·xoyn, vw ek toy·toy, pragmatike·w ana·gkew sy·mfvna me toyw skopoy·w toy en lo·gv sto·xoy. (2000/C 225 E/025) GRAPTH ERVTHSH E-1819/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (12 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Pro·gramma «H Eyrv·ph kata· toy karki·noy» Mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei se poio· baumo· kai se poioy·w organismoy·w (dhmo·sioyw h· idivtikoy·w), institoy·ta, etairei·ew, synetairismoy·w h· a·toma katenemh·uhsan posa· h· eisfore·w (me h·dh pragmatopoihue·nta h· me emba·smata) o·son afora· to pro·gramma h Eyrv·ph kata· toy karki·noy (cid:129) sxe·dio dra·shw 1987-99, 1990-94, 1996-2000; Exei ejakribvuei· o pragmatiko·w ariumo·w tvn posv·n kai h ai·sia e·kbash tvn prvtoboyliv·n; Symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Ianoyari·oy 2000) O k. boyleyth·w parakalei·tai na anatre·jei stiw ekue·seiw ajiolo·ghshw kai efarmogh·w gia ta tri·a sxe·dia dra·shw kata· toy karki·noy, stoixei·a tvn opoi·vn diabiba·zontai apeyuei·aw ston k. boyleyth· kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. Oi e·legxoi gia thn oruh· xrh·sh tvn koinotikv·n po·rvn sto plai·sio tvn en lo·gv sxedi·vn dra·shw dieja·gontai me·sv thw ajiolo·ghshw tvn episthmonikv·n kai tvn dhmosionomikv·n ekue·sevn poy ypoba·loyn oi ana·doxoi, kauv·w kai me·sv logistikv·n ele·gxvn poy dienergei· h Epitroph· se memonvme·new periptv·seiw


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1818/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission. Aktionsprogramm zur öffentlichen Gesundheit.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
EU programme
action programme
public awareness campaign
public health

text: C 170 E/108 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/126) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1815/99 von Robert Sturdy (PPE-DE) an die Kommission (12. Oktober 1999) Betrifft: Einstellungspolitik der Kommission bei Beamten Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) sie als eines ihrer Einstellungskriterien f(cid:252)r k(cid:252)nftige Beamte eine Altersgrenze anwendet, die in der Regel auf 45 Jahre festgesetzt ist? Wie begr(cid:252)ndet sie diese Politik? Gedenkt die Kommission diese Praxis angesichts des Umstands beizubehalten, da(cid:223) Artikel 13 des EG- Vertrags in der durch den im Mai 1999 in Kraft getretenen Vertrag von Amsterdam ge(cid:228)nderten Fassung ausdr(cid:252)cklich bestimmt, da(cid:223) die Gemeinschaft (cid:132)(cid:133) geeignete Vorkehrungen treffen (kann), um Diskriminie- rungen aus Gr(cid:252)nden des Geschlechts, der Rasse, der ethnischen Herkunft, der Religion oder der Welt- anschauung, einer Behinderung, des Alters oder der sexuellen Ausrichtung zu bek(cid:228)mpfen(cid:147)? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (25. November 1999) Am 21. schrittweise abzubauen. Januar 1998 beschlo(cid:223) die Kommission, alle Altersgrenzen f(cid:252)r die Einstellung von Personal In einem ersten Schritt legte die Kommission f(cid:252)r alle Auswahlverfahren f(cid:252)r Einstellungen in die Eingangs- besoldungsgruppen entsprechend dem vom Pr(cid:228)sidium des Europ(cid:228)ischen Parlaments am 20. Oktober 1997 gefa(cid:223)ten Beschlu(cid:223) die Altersgrenze auf 45 Jahre fest. Nach einer interinstitutionellen Konsultation zu dem Bericht der Reflexionsgruppe Personalpolitik erkl(cid:228)rten sich auch die anderen Organe bereit, die Alters- grenze auf 45 Jahre anzuheben. Allerdings liegt von seiten des Parlaments und des Rates keine Zusage vor, sich der Grundsatzentscheidung der Kommission anzuschlie(cid:223)en und die Altersgrenzen bei der Einstellung mit der Zeit ganz aufzugeben. (2000/C 170 E/127) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1818/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (12. Oktober 1999) Betrifft: Aktionsprogramm zur (cid:246)ffentlichen Gesundheit Kann die Kommission Angaben dar(cid:252)ber machen, inwieweit und welchen Einrichtungen ((cid:246)ffentlichen oder privaten) Instituten, Gesellschaften, Genossenschaften oder Personen Betr(cid:228)ge oder Beitr(cid:228)ge (mit bereits erfolgten oder noch nicht erfolgten Einzahlungen) betreffend das (cid:246)ffentliche Gesundheitsprogramm (cid:132)Aktionsprogramm der Gemeinschaft zur Gesundheitsf(cid:246)rderung, -aufkl(cid:228)rung, -erziehung und -ausbildung innerhalb des Aktionsrahmens im Bereich der (cid:246)ffentlichen Gesundheit(cid:147) (1996-2000) zugewiesen wurden? Wurden der tats(cid:228)chliche Verwendungszweck der Betr(cid:228)ge und die erfolgreiche Durchf(cid:252)hrung der Initiativen (cid:252)berpr(cid:252)ft? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (25. November 1999) Die Kommission wird dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments die Verzeich- nisse der im Rahmen des Aktionsprogramms der Gemeinschaft zur Gesundheitsf(cid:246)rderung, -aufkl(cid:228)rung, -erziehung und -ausbildung im Bereich der (cid:246)ffentlichen Gesundheit (1996-1999) gef(cid:246)rderten Projekte (cid:252)bermitteln. Die Halbzeitbewertung dieses Aktionsprogramms wird nach Genehmigung durch die Kommission dem Parlament und dem Rat zur Information vorgelegt