title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2162/1999 af 12. oktober 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 2848/98 vedrørende tobakssektoren og om overgangsbestemmelser for anvendelsen af særstøtten samt forholdet mellem den variable del af præmien og præmien for gruppe VII (Katerini) i Italien for 1999-, 2000- og 2001-høsten

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural guidance
production aid
tobacco
use of aid

formats: html pdf print

text: 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 265/13 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2162/1999 af 12. oktober 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 2848/98 vedrørende tobakssektoren og om overgangsbestem- melser for anvendelsen af særstøtten samt forholdet mellem den variable del af præmien og præmien for gruppe VII (Katerini) i Italien for 1999-, 2000- og 2001-høsten KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, september, idet fristen i så fald er på 60 dage; da høsten i nogle medlemsstater begynder den 1. august, bør denne frist forlænges til 77 dage; under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for råtobak (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 660/1999 (2), særlig artikel 7, 14a og 27, og (5) ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) og produktionskvoterne I Kommissionens forordning (EF) nr. 2848/98 af 22. december 1998 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 for så vidt angår den præmieordningen, særstøtte, der ydes til producentsammenslutningerne, i tobakssektoren (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1373/1999 (4), fastsættes i artikel 3 de betingelser, som producentsammenslutningerne skal opfylde for at opnå anerkendelse; for bedre at kunne sammenligne kvaliteten af den tobak, som de enkelte producentsammenslut- ninger har produceret, og for at sikre faglig bistand til deres medlemmer bør det være muligt at begrænse producentsammenslutningernes til anerkendte produktionsområder; aktivitetsområde for at sikre, at den variable del af præmien fungerer korrekt, og for at sikre en effektiv gennemførelse af kontrollen, bør det præciseres, at den opkøbspris, der benyttes til beregning af den variable del af præmien, skal være den, der blev fastsat ved leveringen, og at tobakken skal udplantes inden den 15. i hvert idet enhver manglende overholdelse af denne høstår, bestemmelse medfører en sanktion; juni ifølge artikel 19, stk. 5, første afsnit, i forordning (EF) nr. 2848/98 skal der udbetales et præmieforskud til produ- centerne svarende til 50 % af præmien; for at forenkle de administrative procedurer i medlemsstaterne bør det fastsættes, at forskudsbeløbet højst må svare til den faste del af præmien; ifølge artikel 19, stk. 5, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 2848/98 skal forskuddet udbetales fra den 16. oktober i høståret og senest 30 dage efter forelæggelsen af ansøg- ningen, undtagen hvis denne forelægges inden den 16. (1) EFT L 215 af 30. 7. 1992, s. 70. (2) EFT L 83 af 27. 3. 1999, s. 10. (3) EFT L 358 af 31. 12. 1998, s. 17. (4) EFT L 162 af 26. 6. 1999, s. 47. (6) (7) fra overdragelsestidspunktet det er fastsat i artikel 31, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2848/98, at hvis en bedrift med tobaksproduktion over- drages til tredjemand, uanset på hvilken måde, opnår den nye bruger til produktionskvotebevis for hele referenceperioden; for at kontrolprocedurerne kan blive mere effektive og for at undgå omgåelse af de gældende regler, bør medlemssta- terne have mulighed for at fastsætte en frist ved overdra- gelse i andre tilfælde end ved dødsfald, således at den nye bruger kan opnå ret til produktionskvotebevis for det aktuelle høstår; ret dyrkningskontrakten indgås mellem på den ene side en virksomhed, der foretager den første forarbejdning af tobak, og på den anden side en producentsammenslut- ning eller en individuel producent, der ikke er medlem af en sammenslutning, jf. artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2848/98, og i denne kontrakt angives bl. a. præcist det sted, hvor tobakken er produceret, samt den pågæl- dende marks areal; ifølge artikel 40, stk. 2, femte led, i samme forordning kan producentsammenslutningerne anvende særstøtten til at sikre, at sammenslutningen overholder EF-bestemmelserne; sanktionerne over for en individuel producent i tilfælde af, at den mark, hvor tobakken er dyrket, afviger fra den mark, der er angivet i dyrkningskontrakten, bør derfor udvides og ydermere bør sanktionerne udvides, ved at producentsammenslut- ningerne inddrages i sanktionerne over for de individu- elle producenter; skal producentsammenslutningerne anvende mindst halvdelen af særstøtten til de udgifter, der omhandles i artikel 40, stk. 2, første, andet og tredje led, i forordning (EF) nr. 2848/98, således som det er fastsat i stk. 3 i nævnte artikel; efter den ændring af betingelserne for producentsammenslutningernes er vedtaget fra og med 1999-høsten, bør der fastsættes en toårig overgangsperiode, hvori særstøtten kan anvendes mere fleksibelt, således at producentsammenslutningerne får mulighed for at reorganisere sig med henblik på en bedre udnyttelse af produkterne fra producenterne, og for at sammenslutningen kan overholde EF-bestemmel- serne; anerkendelse, der L 265/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 (8) for gruppe VII Rådet har ved forordning (EF) nr. 660/1999 fastsat en garantitærskel (Katerini og lignende sorter) i Italien; det er derfor nødvendigt at fastsætte forholdet mellem den variable del og præmien for denne Italien, og dette forhold skal være det sortgruppe i for denne samme som det, der allerede er vedtaget gruppe i Grækenland; (9) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Tobak — 5) Artikel 31, stk. 1, affattes således: »1. Hvis en bedrift med tobaksproduktion overdrages til tredjemand, uanset på hvilken måde, opnår den nye bruger ret til produktionskvotebevis fra datoen for registreringen hos den kompetente myndighed. af overdragelsen Medlemsstaterne fastsætter en frist eller en sidste dato for kompetente den registrering myndighed. Hvis overdragelsen er blevet forelagt den registrering kompetente myndighed til efter den af medlemsstaten fastsatte frist, får produktionskvotebeviset virkning fra den efterfølgende høst; dette gælder dog ikke ved dødsfald. « hos UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 6) Artikel 40, stk. 3, affattes således: Artikel 1 I forordning (EF) nr. 2848/98 foretages følgende ændringer: 1) I artikel 3, stk. 1, litra g), indsættes som sidste punktum: »Ikke desto mindre kan en producentsammenslutning begrænse sit aktivitetsområde til visse produktionsområder. I dette tilfælde kan individuelle producenter, der producerer såvel inden for som uden for de pågældende produktions- områder, dog blive medlemmer af denne producentsam- menslutning for hele deres produktion, såfremt den overve- jende del af deres produktion stammer fra produktionsom- råder, der omfattes af denne sammenslutning. « 2) I artikel 9, stk. 3, indsættes som litra l): »l) tilsagn fra producenten om udplantning af tobak på den pågældende mark senest den 15. juni i høståret. Dog kan en producentsammenslutning eller en individuel produ- cent, der ikke er medlem af en sammenslutning, inden denne dato pr. anbefalet brev give forarbejdningsvirk- somheden samt medlemsstatens kompetente organ meddelelse om enhver forsinkelse i udplantningen, og årsagen hertil samt en eventuel ændring af marken skal anføres. « 3) I artikel 18 indsættes som stk. 6: »6. Ved beregningen af den variable del af præmien benyttes den opkøbspris, der blev fastsat pr. parti ved leve- ringen. « 4) Artikel 19, stk. 5, affattes således: Forskuddet, der højst må svare til den faste del af »5. præmien, udbetales til producenten på betingelse af, at der stilles en sikkerhed svarende til forskudsbeløbet forhøjet med 15 %. Forskuddet udbetales fra den 16. oktober i høståret og skal udbetales senest 30 dage efter forelæggelsen af den i stk. 2 omhandlede ansøgning og af bevis for, at sikkerheden er stillet, undtagen hvis ansøgningen indgives inden den 16. september, idet fristen i så fald er på 77 dage. « De udgifter, der er nævnt i stk. 2, første, andet og »3. tredje led, skal svare til mindst 30 % af den samlede særstøtte for 1999-høsten, 40 % for 2000-høsten og 50 % for de efterfølgende høster. « 7) Artikel 50, stk. 1 og 2 affattes således, og der indsættes følgende stk. 2a og 2b: Hvis det ved kontrollen konstateres, at tobakken ikke »1. er blevet udplantet på den i dyrkningskontrakten angivne mark senest den 15. juni i høståret, mister den individuelle producent: a) 50 % af præmien for den aktuelle høst, hvis udplant- ningen er sket senest den 30. juni samme år b) hele retten til at modtage præmie for den aktuelle høst, hvis udplantningen er sket efter den 30. juni, men senest den 30. juli samme år. Hvis en individuel producent ikke dyrker tobak, eller hvis udplantningen er sket efter den 30. juli i det aktuelle høstår, mister han enhver ret til at modtage præmie for den aktu- elle høst og til at modtage en produktionskvote for den følgende høst. Hvis det 2. faktisk dyrkede areal er mere end 10 % mindre end det anmeldte areal, reduceres den præmie, der skal udbetales til den producent, der berøres af den aktuelle høst, og kvoten for den følgende høst med det dobbelte af den konstaterede forskel. 2a. Hvis stk. 2 ikke anvendes, og den mark, hvor tobakken produceres, afviger fra den mark, der er angivet i den registrerede dyrkningskontrakt, nedsættes præmien til den producent, der berøres af den aktuelle høst, med 5 %. 2b. Såfremt de i stk. 1, 2 og 2a omhandlede sanktioner anvendes over for en individuel producent, der er medlem af en producentsammenslutning, nedsættes særstøtten til den producentsammenslutning, som han er medlem af, med et beløb svarende til halvdelen af den for producenten anvendte nedsættelse. Hvis de nævnte sanktioner anvendes to år i træk, fordobles de fra og med det tredje år. « 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 265/15 8) Bilag V, litra B, affattes som angivet i litra B i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fælles- skabers Tidende. Artikel 1 anvendes fra 1999-høsten, undtagen ændring nr. 1, 2, 3, 5 og 7, der anvendes fra 2000-høsten. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen L 265/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 »B) Forholdet mellem den variable del og præmien BILAG 1999 I (Flue-cured) II (Light air-cured) III (Dark air-cured) IV (Fire-cured) V (Sun-cured) Italien 20 % 20 % 20 % 20 % 25 % VI Basmas Andre sorter VII Katerini 15 % VIII K. Koulak Grækenland 20 % 20 % 25 % 15 % 15 % 15 % Spanien 20 % 20 % 20 % 20 % Portugal 20 % 20 % Frankrig 20 % 20 % 20 % Tyskland 20 % 20 % 20 % Belgien 20 % 20 % Østrig 20 % 20 % 20 % 2000 I (Flue-cured) II (Light air-cured) III (Dark air-cured) IV (Fire-cured) V (Sun-cured) Italien 25 % 25 % 25 % 25 % 35 % VI Basmas Andre sorter VII Katerini 20 % VIII K. Koulak Grækenland 25 % 25 % 35 % 20 % 20 % 20 % Spanien 25 % 25 % 25 % 25 % Portugal 25 % 25 % Frankrig 25 % 25 % 25 % Tyskland 25 % 25 % 25 % Belgien 25 % 25 % Østrig 25 % 25 % 25 % 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 265/17 2001 og de følgende høstår I (Flue-cured) II (Light air-cured) III (Dark air-cured) IV (Fire-cured) V (Sun-cured) Andre sorter VI Basmas VII Katerini VIII K. Koulak Italien 35 % Grækenland 35 % 35 % 35 % 35 % 35 % Spanien Portugal Frankrig Tyskland Belgien Østrig 35 % 35 % 35 % 35 % 35 % 35 % 35 % 35 % 35 % 40 % 32 % 40 % 32 % 45 % 45 % 30 % 30 % 30 % 30 %« 40 % 40 % 40 % 40 %


title: QUESTION ECRITE no 1819/99 de Raffaele COSTA Programme "L'Europe contre le cancer"

eurovoc_concepts:
cancer
fund (EU)
use of aid

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 27 E/173 la sociØtØ (cid:216)restad construit un mØtro (cid:224) Copenhague. (cid:192) l(cid:146)issue d(cid:146)un appel d(cid:146)offres (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, europØen, la sociØtØ Ansaldo et l(cid:146)entreprise italienne Carlo Gavazzi, chargØes de ce vaste ouvrage, ont recrutØ des Ølectriciens portugais dont les rØmunØrations sont largement infØrieures (cid:224) celles de leurs collŁgues danois. C(cid:146)est ainsi qu(cid:146)une main-d(cid:146)(cid:156)uvre faiblement organisØe ou totalement inorganisØe concur- rence, de maniŁre dØloyale, la main-d(cid:146)(cid:156)uvre nationale, entra(cid:238)nant de graves prØjudices sur le marchØ danois de l(cid:146)emploi, assortis d(cid:146)incidences nØgatives sur le rØgime social danois. Il est naturellement navrant de constater que le marchØ de l(cid:146)emploi d(cid:146)une sociØtØ stable puisse Œtre minØ de la sorte. RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (21 octobre 1999) La Commission souhaite rappeler que la directive 96/71/CE du Parlement et du Conseil du 16 dØcembre 1996 (1) concernant le dØtachement de travailleurs effectuØ dans le cadre d(cid:146)une prestation de services vise (cid:224) assurer une concurrence loyale dans le cadre de prestation de service transnationale tout en garantissant le respect des droits des travailleurs. Lorsque des entreprises Øtablies dans un (cid:201)tat membre, dans le cadre d(cid:146)une prestation de service transnationale au sens de cette directive, dØtachent des travailleurs sur le territoire d(cid:146)un autre (cid:201)tat membre, elles doivent respecter certaines rŁgles impØratives et garantir aux travailleurs ainsi dØtachØs un nombre de conditions de travail en vigueur dans l(cid:146)(cid:201)tat membre d(cid:146)accueil. Ces conditions de travail qui sont ØnumØrØes (cid:224) l(cid:146)article 3 de la directive concernent notamment les taux de salaire minimal et la durØe minimale des congØs payØs dans la mesure oø ces conditions sont fixØes par des dispositions lØgislatives, rØglementaires ou administratives et/ou par des conventions collectives dØclarØes d(cid:146)application gØnØrale lorsqu(cid:146)elles concernent les activitØs dans le domaine de la construction. Les (cid:201)tats membres sont toutefois autorisØs (cid:224) imposer aux entreprises couvertes par la directive les conditions de travail fixØes par les conventions collectives concernant des activitØs autres que la construction (cid:224) condition que ces conventions rØpondent aux critŁres dØterminØs par la directive. La directive 96/71/CE doit Œtre transposØe dans les ordres juridiques des (cid:201)tats membres au plus tard le 16 dØcembre 1999. (1) JO L 18 du 21. 1. 1997. (2000/C 27 E/214) QUESTION (cid:201)CRITE E-1819/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Programme «L(cid:146)Europe contre le cancer» (12 octobre 1999) La Commission pourrait-elle faire savoir dans quelle mesure et au profit de quels organismes (publics ou institutions, sociØtØs, copØratives ou personnes ont ØtØ allouØs des crØdits ou contributions privØs), (effectivement virØs ou non) au titre du programme intitulØ «L(cid:146)Europe contre le cancer (cid:129) Plan d(cid:146)action 1987-89, 1990-94, 1996-2000»? A-t-on vØrifiØ la destination effective des crØdits et la menØe (cid:224) bien des initiatives? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (25 octobre 1999) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais


title: WRITTEN QUESTION E-1808/99 by Paul Rübig (PPE-DE) to the Commission. Notified bodies.

eurovoc_concepts:
Community acquis
EU law
European Economic Area
European standard
accession negotiations
accession to the European Union
approval
competence of the Member States
enlargement of the Union
free movement of goods
protective clause
standardisation
transitional period (EU)

text: C 225 E/22 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 Article 16 of Directive 98/8/EC of the Parliament and of the Council of 16 February 1998 concerning the placing on the market of biocide products provides for a transitional period of ten years. During the transitional period, the notification requirement under Directive 98/34/EC still remains (see Article 16(5)). Until the final date for the transposition of the Biocides Directive, on 13 May 2000, the Dutch authorities do have the right to adopt such national provisions, provided that, apart from being notified as mentioned above, the provisions are compatible with Articles 28 (formerly Article 30) to 30 (formerly Article 36) of the EC Treaty. The Commission will check such compatibility on the basis of the texts submitted to it. (2000/C 225 E/023) WRITTEN QUESTION E-1808/99 by Paul R(cid:252)big (PPE-DE) to the Commission (12 October 1999) Subject: Notified bodies The Commission(cid:146)s intention to promote free trade between the EU and the countries applying for membership and to reduce industry(cid:146)s costs by means of the speedy recognition of notified bodies is supported by the author of this question. There must, however, be no permanent lowering of environ- mental, social, product and technical standards which may affect consumers either in the EU or in the applicant countries. For this reason it must be ensured that notified bodies in the applicant countries receive professional and financial assistance to enable them to monitor the release of products on to the market, so that the EU(cid:146)s quality standards can be matched. In general terms, however, precautions should also be taken to ensure that the quality standards of technical monitoring in the EU and in the applicant countries are such that consumers are guaranteed a high level of protection and safety. There is no room for any (cid:145)black sheep(cid:146) amongst the ranks of such important institutions as the notified bodies. 1. Why was the question of notified bodies not negotiated as part of the whole accession (cid:145)package(cid:146)? 2. What action is the Commission planning to take in order to bring the notified bodies in the applicant countries up to the EU(cid:146)s quality standards, and will that action be sufficient? 3. What have the Commission(cid:146)s experiences with the protection clause procedures been so far and what form will such procedures take during the transition period? 4. What form does the question of jurisdiction take? How does the Commission intend to carry out regular monitoring of the necessary quality standards 5. both in the EU and in the applicant countries? 6. Is the Commission planning to take any further steps in order to promote liberalisation in the field of testing and standards and thereby to reduce costs borne by producers and hence, indirectly, by consumers? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (3 December 1999) The Commission is in broad agreement with the position expressed by the Honourable Member. However, it would add the following comments in reply to the specific questions: 1. Questions relating to notified bodies are covered by the enlargement negotiations, under the chapter (cid:145)free movement of goods(cid:146). These negotiations are still in process. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/23 2. The Commission has made it clear to candidate countries that compliance with the acquis in the matter of notified bodies is indispensable for enlargement, a position that is not contested. The PHARE programme and, in particular PRAQ III, provide for technical assistance in this field. PRAQ III also provides for evaluation of progress, as a tool for the effective channelling of assistance. This technical assistance amounts to a transfer of European best practices, helping the beneficiary countries to achieve levels of performance comparable to those found in the Community. 3. and 4. The safeguard procedure provided in Community product legislation only applies within the European economic area (EEA), or in countries with which specific trade arrangements have provided for its application. It is not applicable to candidate countries in the pre-enlargement period, unless a specific agreement provides otherwise. The question of jurisdiction therefore does not arise. 5. Market surveillance in the Community is a responsibility of the Member States. Community law requires Member States to take all necessary measures to ensure compliance with Community law, for example as regards freedom to place compliant products on the market and the obligation to ensure that non-compliant products are not placed on the market. However, in the run-up to their member- ship, the Community will monitor progress by the candidates to apply the acquis through further screening and sub-committee meetings. 6. Protocols to the Europe agreement on conformity assessment and acceptance of products (PECAs), currently under discussion with a number of candidate countries, would facilitate trade where it is the candidate country has already transposed and effectively implemented the established that requirements of the acquis on industrial products. This would require the candidate country to have implemented relevant legislation, to have ensured that notified bodies were performing at Community levels of competence, to have established effective market surveillance and to have established a safeguard procedure comparable to that provided within the Community. In the envisaged PECA procedure, compliance with the obligations of the safeguard procedure would fall under the jurisdic- tion of the respective parties, subject to the oversight of the joint committee. (2000/C 225 E/024) WRITTEN QUESTION P-1813/99 by Samuli Pohjamo (ELDR) to the Commission (11 October 1999) Subject: Selection of areas for EU aid in Finland The initial selections have been made in the Member States for the areas to receive aid under the EU(cid:146)s regional policy. In Finland the government is proposing precisely delimited areas for support under Objective 2, including parts of the fastest-growing and most developed cities. From the point of view of the less-developed areas surrounding these cities it seems strange that well-off, developed areas are being selected to receive aid, while the surrounding areas which are suffering from an exodus of population, the loss of traditional livelihoods and structural changes to industry are not able to be included among the areas eligible for support. If it is not possible for aid areas to include whole provinces, they should at least be based on whole neighbourhoods. Now the government(cid:146)s proposal is seriously neglecting the rural areas around centres of growth. What is the Commission doing to ensure that less-developed areas suffering serious problems can receive EU aid instead of the Member States (cid:145)cherry-picking(cid:146) in this way?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1808/99 från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen. Anmälda organ.

text: C 225 E/22 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 I artikel 16 i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsl(cid:228)ppande av biocidprodukter p(cid:229) marknaden fastst(cid:228)lls en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod p(cid:229) 10 (cid:229)r. Under denna (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod skall anm(cid:228)lningsskyldigheten enligt direktiv 98/34/EG forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla (se artikel 16. 5). F(cid:246)re det datum n(cid:228)r direktivet om biocider skall ha inf(cid:246)rlivats, dvs. den 13 maj 2000, har de nederl(cid:228)ndska myndigheterna r(cid:228)tt att anta n(cid:228)mnda nationella best(cid:228)mmelser under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att dessa best(cid:228)mmelser (cid:228)r f(cid:246)renliga med artiklarna 28-30 (tidigare 30-36) i EG-f(cid:246)rdraget, och att best(cid:228)mmelserna anm(cid:228)ls, som n(cid:228)mnts ovan. Kommissionen kommer att kontrollera best(cid:228)mmelsernas f(cid:246)renlighet med f(cid:246)rdraget p(cid:229) grundval av de texter som l(cid:228)mnas in till den. (2000/C 225 E/023) SKRIFTLIG FR¯GA E-1808/99 fr(cid:229)n Paul R(cid:252)big (PPE-DE) till kommissionen (12 oktober 1999) ˜mne: Anm(cid:228)lda organ Fr(cid:229)gest(cid:228)llaren st(cid:246)der kommissionens avsikt att fr(cid:228)mja den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r varor mellan EU och kandidatl(cid:228)nderna och att s(cid:228)nka kostnaderna f(cid:246)r industrin genom att snabbt erk(cid:228)nna anm(cid:228)lda organ (notified bodies). Det (cid:228)r emellertid ocks(cid:229) tydligt att det inte f(cid:229)r eller skall uppst(cid:229) n(cid:229)gon best(cid:229)ende f(cid:246)rs(cid:228)mring f(cid:246)r konsumenterna, vare sig inom EU eller i kandidatl(cid:228)nderna, n(cid:228)r det g(cid:228)ller standarderna f(cid:246)r milj(cid:246)n, det sociala omr(cid:229)det, produkterna och tekniken. Av denna anledning b(cid:246)r man just inom detta omr(cid:229)de, dvs. (cid:246)vervakningen av tillst(cid:229)nd till marknadstilltr(cid:228)de f(cid:246)r produkter, s(cid:228)kerst(cid:228)lla att anm(cid:228)lda organ i kandidatl(cid:228)nderna f(cid:229)r l(cid:228)mplig fackm(cid:228)ssig och ekonomisk hj(cid:228)lp med att uppn(cid:229) EU:s kvalitetsstandarder. Vidare b(cid:246)r man emellertid (cid:228)ven generellt se till att kvalitetsstandarderna f(cid:246)r den tekniska (cid:246)vervakningen i EU och i kandidatl(cid:228)nderna f(cid:246)rm(cid:229)r garantera en h(cid:246)g skydds- och s(cid:228)kerhetsniv(cid:229) f(cid:246)r konsumenterna. Det f(cid:229)r inte finnas n(cid:229)got utrymme f(cid:246)r svarta f(cid:229)r bland dessa viktiga institutioner. Varf(cid:246)r f(cid:246)rhandlades inte fr(cid:229)gan om anm(cid:228)lda organ (notified bodies) inom ramen f(cid:246)r hela anslut- 1. ningspaketet? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen planerat f(cid:246)r att n(cid:228)rma de anm(cid:228)lda organen i kandidatl(cid:228)nderna till 2. EU:s kvalitetsstandarder? ˜r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder tillr(cid:228)ckliga? Vilka erfarenheter har kommissionen hittills gjort med skyddsklausulf(cid:246)rfarandena? Hur kommer 3. s(cid:229)dana f(cid:246)rfaranden att utformas under (cid:246)verg(cid:229)ngstiden? 4. P(cid:229) vilket s(cid:228)tt har fr(cid:229)gan om jurisdiktion l(cid:246)sts? Hur planerar kommissionen att garantera fortl(cid:246)pande kontroll av de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kvalitetsstandar- 5. derna, s(cid:229)v(cid:228)l inom EU som i kandidatl(cid:228)nderna? 6. Har kommissionen planer p(cid:229) ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att driva p(cid:229) avregleringen inom norm- och kontrollbranschen och d(cid:228)rmed s(cid:228)nka kostnaderna f(cid:246)r f(cid:246)retagarna och p(cid:229) detta s(cid:228)tt indirekt (cid:228)ven f(cid:246)r konsumenterna? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 december 1999) Kommissionen delar i stort fr(cid:229)gest(cid:228)llarens uppfattning, men vill dock g(cid:246)ra f(cid:246)ljande kommentarer till de enskilda fr(cid:229)gorna: 1. Fr(cid:229)gor som r(cid:246)r anm(cid:228)lda organ omfattas av utvidgningsf(cid:246)rhandlingarna och ing(cid:229)r i kapitlet om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r varor. Dessa f(cid:246)rhandlingar p(cid:229)g(cid:229)r (cid:228)nnu. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/23 2. Kommissionen har f(cid:246)rklarat f(cid:246)r kandidatl(cid:228)nderna att f(cid:246)renlighet med gemenskapens regelverk r(cid:246)rande anm(cid:228)lda organ (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r utvidgningen. Detta har inte ifr(cid:229)gasatts. Tekniskt bist(cid:229)nd p(cid:229) detta omr(cid:229)de ges genom Phare-programmet och, i synnerhet, PRAQ III-programmet. Genom PRAQ III utv(cid:228)rderas ocks(cid:229) framstegen, som ett medel f(cid:246)r en effektiv f(cid:246)rdelning av bist(cid:229)ndet. Det tekniska bist(cid:229)ndet best(cid:229)r i (cid:246)verf(cid:246)ring av de b(cid:228)sta arbetsmetoderna inom EU f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa mottagarl(cid:228)nderna att uppn(cid:229) prestationsniv(cid:229)er som (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara med gemenskapens. 3. & 4. Skyddsklausulf(cid:246)rfarandet inom Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det (EES) och i l(cid:228)nder med vilka det i s(cid:228)rskilda handelsordningar (cid:246)verens- kommits att det skall till(cid:228)mpas. Det (cid:228)r inte till(cid:228)mpligt p(cid:229) kandidatl(cid:228)nderna under tiden f(cid:246)re utvid- ningen, om inte annat anges i ett s(cid:228)rskilt avtal. Fr(cid:229)gan om jurisdiktion (cid:228)r s(cid:229)ledes inte aktuell. i gemenskapens produktlagstiftning g(cid:228)ller endast 5. Marknads(cid:246)vervakningen i gemenskapen ankommer p(cid:229) medlemsstaterna. I gemenskapslagstiftningen kr(cid:228)vs att medlemsstaterna vidtar alla (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att s(cid:228)kra (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med gemenskapslagstiftningen, exempelvis n(cid:228)r det g(cid:228)ller friheten att marknadsf(cid:246)ra produkter som uppfyller kraven och skyldigheten att se till att produkter som inte uppfyller kraven inte sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden. Under tiden f(cid:246)re kandidatl(cid:228)ndernas anslutning kommer gemenskapen dock att, genom fortsatt genomg(cid:229)ng av gemenskapens regelverk och genom m(cid:246)ten i underkommittØerna, (cid:246)vervaka deras framsteg n(cid:228)r det g(cid:228)ller att till(cid:228)mpa regelverket. 6. De protokoll till Europaavtalen r(cid:246)rande bed(cid:246)mning av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse och godtagande av produk- ter som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande diskuteras med vissa av kandidatl(cid:228)nderna skulle underl(cid:228)tta handeln i de fall d(cid:229) det har fastst(cid:228)llts att kandidatlandet redan har inf(cid:246)rlivat och i praktiken genomf(cid:246)rt de krav som st(cid:228)lls i gemenskapens regelverk om industriprodukter. Detta inneb(cid:228)r att kandidatl(cid:228)nderna m(cid:229)ste ha genom- f(cid:246)rt relevant lagstiftning, sett till att anm(cid:228)lda organ uppn(cid:229)tt samma kompetensniv(cid:229)er som inom gemenskapen samt inf(cid:246)rt effektiv marknads(cid:246)vervakning och ett skyddsklausulsf(cid:246)rfarande som (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbart med det som till(cid:228)mpas inom gemenskapen. Inom ramen f(cid:246)r det planerade f(cid:246)rfarandet enligt de ovann(cid:228)mnda protokollen skulle uppfyllandet av skyldigheterna enligt skyddsklausulf(cid:246)rfaran- det falla under respektive parts jurisdiktion och (cid:246)vervakas av den gemensamma kommittØn. (2000/C 225 E/024) SKRIFTLIG FR¯GA P-1813/99 fr(cid:229)n Samuli Pohjamo (ELDR) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Val av EU-st(cid:246)domr(cid:229)den i Finland Medlemsstaterna har prelimin(cid:228)rt valt ut st(cid:246)domr(cid:229)den f(cid:246)r EU:s regionpolitik. Som st(cid:246)domr(cid:229)den inom m(cid:229)l 2-omr(cid:229)det f(cid:246)resl(cid:229)r den finska regeringen klart best(cid:228)mda omr(cid:229)den, bl. a. delar av de snabbaste v(cid:228)xande och mest utvecklade st(cid:228)derna. F(cid:246)r de mindre utvecklade omr(cid:229)dena som ligger omkring st(cid:228)derna verkar det m(cid:228)rkv(cid:228)rdigt att v(cid:228)lb(cid:228)rgade och utvecklade omr(cid:229)den utses till st(cid:246)domr(cid:229)den, medan omr(cid:229)den som lider av befolkningsunderskott och av att de traditionella n(cid:228)ringarna minskar samt milj(cid:246)omr(cid:229)den som lider av strukturomvandlingen inom industrin inte ryms med bland st(cid:246)domr(cid:229)dena. St(cid:246)domr(cid:229)den borde omfatta, om inte hela landskap, s(cid:229) (cid:229)tminstone hela ekonomiska regioner. I regeringens f(cid:246)rslag f(cid:246)rbises de landsbygdsomr(cid:229)den som ligger runt omkring tillv(cid:228)xtcentren i stor utstr(cid:228)ckning. Vad (cid:228)mnar kommissionen g(cid:246)ra s(cid:229) att mindre utvecklade omr(cid:229)den som lider av allvarliga problem skulle kunna f(cid:229) EU-st(cid:246)d i st(cid:228)llet f(cid:246)r att medlemsstaten s. a. s plockar russinen ur bullen?


title: Reglement van de Conferentie van de commissies voor de communautaire en Europese aangelegenheden van de parlementen van de Europese Unie

eurovoc_concepts:
EU Council Presidency
EU Member State
EU body
European Union
conference proceedings

text: 24. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 175/1 I (Mededelingen) EUROPEES PARLEMENT REGLEMENT VAN DE CONFERENTIE VAN DE COMMISSIES VOOR DE COMMUNAUTAIRE EN EUROPESE AANGELEGENHEDEN VAN DE PARLAMENTEN VAN DE EUROPESE UNIE (2000/C 175/01) Dit reglement is bedoeld om de werkzaamheden van de op 16 en 17 november 1989 in Parijs ingestelde Conferentie van de commissies voor Europese aangelegenheden, hierna (cid:132)COSAC(cid:148) genoemd, te vergemakkelijken en te verbeteren. De COSAC is een forum voor geregelde gedachtewisselingen zonder dat daarbij afbreuk wordt gedaan aan de bevoegdheden van de parlementaire organen in de Europese Unie. Ingevolge het Protocol betreffende de rol van de nationale parlementen in de Europese Unie dat is gehecht aan het Verdrag van Amster- dam houdende wijziging van het Verdrag betreffende de Euro- pese Unie, de Verdragen tot oprichting van de Europese Ge- meenschappen en sommige bijbehorende akten, is de COSAC bevoegd om bijdragen aan de instellingen van de Europese Unie te richten en om de wetgevende activiteiten, voorstellen en initiatieven van de Unie te bestuderen. De bijdragen van de COSAC zijn geenszins bindend voor de nationale parlementen en laten hun standpuntbepaling onverlet. Dit reglement, dat werd goedgekeurd op de XXIe COSAC (Hel- sinki, 11 en 12 oktober 1999), vervangt het reglement dat werd voorbereid door de IVe COSAC (Luxemburg, 6 en 7 mei 1991), formeel werd goedgekeurd door de Ve COSAC (Den Haag, 4 en 5 november 1991) en werd gewijzigd door de Xe COSAC (Athene, 9 en 10 mei 1994) en de XIVe COSAC (Rome, 24 en 25 juni 1996). 1. FREQUENTIE EN DATA VAN DE VERGADERINGEN 1. 1. Gewone vergaderingen Tijdens elk voorzitterschap van de Raad van de Europese Unie wordt een gewone vergadering van de COSAC ge- organiseerd, rekening houdend met de parlementaire ge- bruiken van de lidstaten, de verkiezingsperioden en de wettelijke feestdagen. De datum ervan wordt uiterlijk tij- dens de voorgaande vergadering vastgesteld en aangekon- digd. 1. 2. Buitengewone vergaderingen De buitengewone vergaderingen van de COSAC worden gehouden als de noodzaak ervan wordt vastgesteld bij volstrekte meerderheid van de voorzitters van de commis- sies voor communautaire en Europese aangelegenheden van de nationale parlementen en van de bevoegde instan- tie van het Europees Parlement. 1. 3. Voorbereidende vergaderingen van de voorzitters Op voorstel van het parlement van de lidstaat die het voorzitterschap bekleedt en na overleg met de trojka van voorzitters kan v(cid:243)(cid:243)r de vergaderingen van de COSAC een voorbereidende vergadering worden georganiseerd van de voorzitters van de commissies voor communautaire en Europese aangelegenheden en van de afgevaardigde van het Europees Parlement. De trojka van voorzitters van de COSAC is samengesteld uit het voorzitterschap, het vorige voorzitterschap, het volgende voorzitterschap, als- mede het Europees Parlement. 1. 4. Buitengewone vergaderingen van de voorzitters Buitengewone vergaderingen van de voorzitters van de commissies voor communautaire en Europese aangelegen- heden en van de bevoegde instantie van het Europees Parlement worden georganiseerd hetzij op initiatief van het voorzitterschap na overleg met de trojka van voor- zitters, hetzij als de noodzaak ervan wordt vastgesteld bij volstrekte meerderheid van de voorzitters van de com- missies voor communautaire en Europese aangelegenhe- den van de nationale parlementen en van de bevoegde instantie van het Europees Parlement. 1. 5. Werkgroepen De COSAC kan beslissen een werkgroep op te richten om een welbepaald onderwerp met betrekking tot de activi- teiten van de Europese Unie te onderzoeken. Een derge- lijke werkgroep wordt tevens ingesteld als de noodzaak ervan wordt vastgesteld bij volstrekte meerderheid van de voorzitters van de commissies voor communautaire en Europese aangelegenheden van de nationale parlemen- ten en van de bevoegde instantie van het Europees Parle- ment. De werkgroep wordt voorgezeten door de voorzit- ter van de commissie voor communautaire en Europese aangelegenheden van het parlement dat het voorzitter- schap bekleedt. Het secretariaat van het parlement van de lidstaten die het voorzitterschap bekleedt, zorgt voor het secretariaat van de werkgroep. 2. PLAATS VAN DE VERGADERINGEN De vergaderingen worden gehouden in de lidstaat die het voor- zitterschap bekleedt. De buitengewone vergaderingen, de ver- gaderingen van de voorzitters en de vergaderingen van de werkgroepen kunnen elders plaatsvinden. 3. DUUR VAN DE VERGADERINGEN De gewone en buitengewone vergaderingen van de COSAC duren anderhalve dag. 4. SAMENSTELLING 4. 1. Gewone en buitengewone vergaderingen Elk nationaal parlement wordt vertegenwoordigd door ten hoogste zes leden van zijn commissie(s) voor communau- taire en Europese aangelegenheden. Het Europees Parle- ment wordt vertegenwoordigd door zes leden. Elk parle- ment bepaalt de samenstelling van zijn delegatie. C 175/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 24. 6. 2000 4. 2. Waarnemers van de parlementen van de kandidaat- lidstaten Drie waarnemers van het parlement van elk van de kan- didaat-lidstaten worden uitgenodigd op de gewone ver- gaderingen en kunnen worden uitgenodigd op de buiten- gewone vergaderingen, op voorwaarde dat de Europese Unie met het betrokken land officieel besprekingen of onderhandelingen is begonnen met het oog op de toetre- ding tot de Europese Unie en dat het betrokken parlement een officiele aanvraag heeft ingediend om deel te nemen aan de COSAC. Deze waarnemers mogen deelnemen aan de debatten over bepaalde, door de vergadering vast- gestelde, agendapunten. 4. 3. Andere waarnemers, deskundigen en speciale geno- digden Het voorzitterschap nodigt waarnemers uit van het secre- tariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie en van de Europese Commissie en kan tevens waarnemers uitno- digen van de ambassades van de lidstaten van de Europese Unie en, na overleg met de trojka van voorzitters, deskun- digen en speciale genodigden. 4. 4. Openbaarheid van de vergaderingen De vergaderingen van de conferentie zijn openbaar, tenzij anders wordt beslist. 5. BIJEENROEPING De gewone vergaderingen en de vergaderingen van de voor- zitters en van de werkgroepen worden bijeengeroepen door het secretariaat van het parlement van de lidstaat die het voorzit- terschap bekleedt. De buitengewone vergaderingen worden bijeengeroepen door het secretariaat van het parlement van de lidstaat waar de betrokken vergadering plaatsheeft. 6. BENAMING VAN DE VERGADERINGEN De gewone en buitengewone vergaderingen krijgen de naam (cid:132)Conferentie van de commissies voor communautaire en Euro- pese aangelegenheden (van de nationale parlementen van de lidstaten van de Europese Unie en van het Europees Parlement) (cid:151) COSAC(cid:148), voorafgegaan door het volgnummer van de ver- gadering en gevolgd door de plaats van de vergadering en de datum. 7. AGENDA 7. 1. V(cid:243)(cid:243)r de laatste gewone vergadering van elk jaar stellen de delegaties de onderwerpen voor die tijdens het volgende jaar zullen worden behandeld. Dat punt wordt besproken op het einde van de vergadering. Bij het begin van elk halfjaar stelt de trojka van voorzitters, met inachtneming van de bepalingen van deel II van het Protocol van het Verdrag van Amsterdam betreffende de rol van de natio- nale parlementen in de Europese Unie, een of meer onder- werpen voor. Daartoe gaat de trojka uit van het werk- schema van de Raad van de Europese Unie, van het Euro- pees Parlement en van de Europese Commissie, evenals van de voorstellen die tijdens de bovengenoemde vergade- ring werden gedaan. 7. 2. De ontwerp-agenda wordt opgesteld door de voorzitter van de commissie voor communautaire en Europese aan- gelegenheden van het gastparlement, na overleg met de voorzitters van de commissie voor communautaire en Eu- ropese aangelegenheden en met de afgevaardigde van het Europees Parlement. De nationale delegaties kunnen het voorzitterschap voorstellen om een bepaald onderwerp te agenderen. 7. 3. De vergadering zelf stelt de agenda vast. 8. VOORBEREIDING VAN DE VERGADERINGEN 8. 1. De nationale delegaties kunnen het secretariaat van het gastparlement documenten bezorgen die betrekking heb- ben op de agendapunten. 8. 2. De nationale delegatie van het gastparlement kan ten be- hoeve van de conferentie documenten ter bespreking op- stellen. 9. TALEN 9. 1. Elke delegatie zorgt voor de vertaling naar het Frans of het Engels van de documenten die ze indient. 9. 2. De deelnemende parlementen ontvangen de conferentie- documenten in het Frans of het Engels. Elk parlement zorgt voor de vertaling ervan in zijn landstaal of lands- talen. 9. 3. Tijdens de vergaderingen wordt gezorgd voor simultaan- vertolking in de officiºle talen van de Europese Unie. 9. 4. De bijdragen van de COSAC worden in het Frans en in het Engels samengebracht in ØØn origineel. Beide teksten zijn rechtsgeldig. 10. BIJDRAGEN VAN DE COSAC 10. 1. De COSAC kan bijdragen voorleggen aan de instellingen van de Europese Unie overeenkomstig het aan het Ver- drag van Amsterdam gehechte Protocol betreffende de rol van de nationale parlementen in de Europese Unie. 10. 2. Elke nationale delegatie kan voorstellen dat de COSAC een bijdrage goedkeurt. De beslissing een bijdrage voor te bereiden wordt genomen door het voorzitterschap, na raadpleging van de trojka van voorzitters, door de vol- strekte meerderheid van de voorzitters van de commis- sies voor communautaire en Europese aangelegenheden van de nationale parlementen en van de bevoegde in- stantie van het Europees Parlement, of door een vergade- ring van de COSAC. 10. 3. De ontwerp-bijdrage wordt voldoende lang v(cid:243)(cid:243)r de CO- SAC-vergadering die ze zal behandelen aan de delegaties bekendgemaakt, opdat deze over een redelijke termijn beschikken om het ontwerp te onderzoeken en te be- commentariºren. 24. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 175/3 10. 4. De definitieve ontwerp-bijdrage wordt voorbereid op de voorbereidende vergadering van de voorzitters voor- afgaand aan de COSAC-vergadering die ze zal behan- delen. Het ontwerp bevat de opmerkingen en commen- inbegrip van eventuele taren van alle delegaties, met stemverklaringen. 10. 5. De bijdrage wordt eenparig goedgekeurd door de op de vergadering aanwezige delegaties. Onthoudingen van de- legaties vormen geen beletsel voor de goedkeuring van de bijdrage. 11. ROL VAN HET VOORZITTERSCHAP 11. 1. De commissie voor communautaire en Europese aange- legenheden van de lidstaat die het voorzitterschap van de Raad van de Europese Unie uitoefent, bekleedt gedurende die periode het voorzitterschap van de COSAC. 11. 2. Het secretariaat van het gastparlement bereidt de docu- menten van de vergadering voor. 12. CONCLUSIE VAN HET DEBAT Wanneer de vergadering beslist een communiquØ te publiceren, stelt de trojka van voorzitters een ontwerp op, waaraan de eventuele goedgekeurde bijdragen zijn gehecht. 13. DE ONTVANGERS VAN DE COMMUNIQU(cid:201)S Het secretariaat van het gastparlement zendt de communiquØs aan de parlementen van de lidstaten, alsmede aan het Europees Parlement, de Raad van de Europese Unie en de Europese Commissie. 14. HERZIENING VAN HET REGLEMENT 14. 1. Een of meer delegaties van een of meer parlementen kunnen voorstellen tot wijziging van het reglement in- dienen. Deze moeten ten minste ØØn maand v(cid:243)(cid:243)r de bijeenkomst van de COSAC schriftelijk ter kennis ge- bracht worden van alle nationale parlementen van de lidstaten en het Europees Parlement. 11. 3. Het debat wordt ingeleid door de voorzitter van de com- missie voor communautaire en Europese aangelegenhe- den van het gastparlement. 14. 2. Een voorstel tot herziening van het reglement wordt behandeld tijdens de eerste vergadering van de COSAC die volgt op de indiening van het voorstel. 11. 4. De voorzitter van de commissie voor communautaire en Europese aangelegenheden van het gastparlement doet een voorstel over het verloop van de vergadering en de spreektijd; deze laatste is beperkt tot vier minuten, tenzij de vergadering anders beslist. 14. 3. Wijzigingen van het reglement dienen met algemene stemmen te worden goedgekeurd door de op de vergade- ring aanwezige delegaties. Onthoudingen van delegaties vormen geen beletsel voor de goedkeuring van de amen- dementen. 11. 5. Het secretariaat van het gastparlement redigeert bondige notulen. 15. INWERKINGTREDING 11. 6. De voorzitter van de commissie voor communautaire en Europese aangelegenheden van het gastparlement stelt de door de trojka van voorzitters uitgewerkte conclusies van het debat voor. 11. 7. Het secretariaat van het parlement dat het voorzitter- schap bekleedt, staat gedurende dat voorzitterschap in voor de administratieve ondersteuning van de COSAC- activiteiten. De secretariaten van de nationale parlemen- ten en van het Europees Parlement verlenen assistentie. Dit reglement treedt in werking op 1 januari 2000. (cid:201)Øn enkele originele tekst bestaat in het Engels en in het Frans. Beide teksten zijn rechtsgeldig. De tekst van dit reglement wordt geredigeerd in het Deens, het Duits, het Fins, het Grieks, het Italiaans, het Nederlands, het Portugees, het Spaans en het Zweeds voor de legalisering ervan. De vertalingen worden goedgekeurd door de nationale parle- menten die deze talen hanteren en door het Europees Parle- ment. Wat de interpretatie van dit reglement betreft, hebben alleen de Engelse en de Franse versie een officiºle status. Verklaring van het Europees Parlement met betrekking tot regel 10. 5 BIJLAGE Het Europees Parlement onthoudt zich bij de stemming over een bijdrage die onder andere aan hem is gericht


title: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen yhteistyöneuvoston työjärjestys, annettu 12 päivänä lokakuuta 1999 - Yhteistyökomitean työjärjestys

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Georgia
administrative structures
operation of the Institutions
rules of procedure

text: L 297/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 11. 1999 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen YHTEISTYÖNEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS, annettu 12 päivänä lokakuuta 1999 (1999/741/EY) YHTEISTYÖNEUVOSTO, joka ottaa huomioon Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 1996 allekirjoitetun Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 81—84 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: Yhteistyöneuvoston jäsenen edustajalla on kaikki varsinaisen jäsenen oikeudet. 4 artikla Valtuuskunnat Tämä sopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1999, Yhteistyöneuvoston jäsenillä voi olla apunaan virkamiehiä. ON VAHVISTANUT SEURAAVAN TYÖJÄRJESTYKSEN: 1 artikla Puheenjohtaja toimivat puheenjohtajana vuorotellen Yhteistyöneuvoston kahdentoista kuukauden määräajan yhteisöjen ja niiden jäsen- valtioiden puolesta Euroopan unionin neuvoston jäsen sekä Georgian hallituksen jäsen. Ensimmäinen kausi alkaa kuitenkin yhteistyöneuvoston ensimmäisenä ja päättyy saman vuoden joulukuun 31 päivänä. kokoontumispäivänä 2 artikla Kokoukset Yhteistyöneuvosto kokoontuu ministeritasolla säännöllisesti Jommankumman osapuolen pyynnöstä kerran vuodessa. voidaan pitää yhteistyöneuvoston ylimääräisiä kokouksia, jos osapuolet niin sopivat. Elleivät osapuolet toisin sovi, yhteistyöneuvoston kokoukset pidetään Euroopan unionin neuvoston tavanomaisessa kokous- paikassa osapuolten sopimana päivämääränä. Yhteistyöneuvoston sihteerit kutsuvat yhdessä koolle yhteistyö- neuvoston kokoukset. 3 artikla Edustajat Yhteistyöneuvoston jäsenet voivat käyttää edustajia, jos he ovat estyneet osallistumasta kokoukseen. Kutakin jäsentä voi tavallisesti edustaa Euroopan yhteisöissä olevan edustuston päällikkö tai Euroopan unionissa olevan pysyvän edustuston päällikkö tai korkea virkamies. Kaikissa muissa tapauksissa jäsenen, joka haluaa käyttää edus- tajaa, on ilmoitettava puheenjohtajalle edustajansa nimi ennen sen kokouksen alkua, jossa häntä edustetaan. (1) EYVL L 205, 4. 8. 1999, s. 3. Ennen kutakin kokousta osapuolten valtuuskuntien kokoon- pano ja johtaja ilmoitetaan yhteistyöneuvoston puheenjohta- jalle. Yhteistyöneuvosto voi kutsua ulkopuolisia henkilöitä osallistu- maan kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista. 5 artikla Sihteeristö Yksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamies ja yksi Georgian Euroopan yhteisöissä olevan edustuston virka- mies toimivat yhdessä yhteistyöneuvoston sihteereinä. 6 artikla Asiakirjat Kun yhteistyöneuvoston neuvottelut perustuvat kirjallisiin ja sihteerit tausta-asiakirjoihin, nämä asiakirjat numeroidaan, jakavat ne yhteistyöneuvoston asiakirjoina. 7 artikla Kirjeenvaihto Kaikki yhteistyöneuvostolle tai neuvoston puheenjohtajalle osoitettu kirjeenvaihto toimitetaan yhteistyöneuvoston molem- mille sihteereille. Sihteerit huolehtivat kirjeenvaihdon välittämisestä yhteistyö- neuvoston puheenjohtajalle ja tarvittaessa sen jakelusta yhteis- työneuvoston muille jäsenille 6 artiklassa tarkoitettuina asiakir- joina. Tällä tavoin jaettava kirjeenvaihto lähetetään komission pääsihteeristölle, Euroopan unionin jäsenvaltioiden pysyville edustustoille ja Georgian Euroopan yhteisöissä olevalle edustus- tolle. Asianomainen sihteeri lähettää yhteistyöneuvoston puheenjoh- tajan kirjeenvaihdon vastaanottajille, ja se jaetaan tarvittaessa 6 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina yhteistyöneuvoston muille jäsenille edellisessä kohdassa ilmoitettuihin osoitteisiin. 18. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 297/35 8 artikla Kokousten esityslista Yhteistyöneuvoston sihteerit laativat osapuolten ehdo- 1. tusten pohjalta jokaista kokousta varten ehdotuksen esityslis- taksi. Asianomainen sihteeri lähettää sen 7 artiklassa tarkoite- tuille vastaanottajille viimeistään viisitoista päivää ennen ko- kouksen alkua. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle otta- mista koskeva pyyntö on saapunut jommallekummalle sihtee- reistä viimeistään kaksikymmentäyksi päivää ennen kokouksen alkua, ja nämä asiat otetaan esityslistaehdotukseen ainoastaan, jos niihin liittyvät asiakirjat on toimitettu sihteereille viimeis- tään esityslistaehdotuksen lähettämispäivänä. Yhteistyöneuvosto hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle kummankin osapuolen suostumuksella. Kummankin 2. 1 kohdassa esitettyjä määräaikoja lyhentää jonkin erityista- pauksen niin edellyttäessä. suostumuksella osapuolen voidaan 9 artikla Pöytäkirja Sihteerit laativat yhdessä kustakin kokouksesta pöytäkirjaehdo- tuksen mahdollisimman pian. Pöytäkirja sisältää yleensä jokaisen esityslistalla olevan asian osalta — yhteistyöneuvoston käsiteltäväksi saatetut asiakirjat, — lausumat, jotka jokin yhteistyöneuvoston jäsen on pyytänyt kirjattavaksi, — annetut suositukset, sovitut lausumat ja erityisistä aiheista tehdyt päätelmät. Pöytäkirja sisältää myös luettelon kokoukseen osallistuneista yhteistyöneuvoston jäsenistä tai heidän edustajistaan. Pöytäkirjaehdotus annetaan yhteistyöneuvoston hyväksyttä- väksi sen seuraavassa kokouksessa. Osapuolet voivat hyväksyä pöytäkirjaehdotuksen myös kirjallisesti. Hyväksymisen jälkeen todistusvoimaista sihteerit allekirjoittavat pöytäkirjan kaksi toisintoa, ja osapuolet arkistoivat ne. Pöytäkirjan jäljennös lähe- tetään kaikille 7 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille. sella menettelyllä tarkoitetaan osapuolten sopimaa, sihteerien välillä käytävää virallista kirjeenvaihtoa. Sopimuksen 81 artiklassa tarkoitetuissa yhteistyöneu- jonka jäljessä on 2. voston suosituksissa on otsikko ’suositus’, järjestysnumero, antamispäivämäärä ja aihe yleisesti. Sihteerit todistavat yhdessä oikeaksi yhteistyöneuvoston suosi- tukset, ja osapuolten valtuuskuntien johtajat allekirjoittavat kaksi todistusvoimaista toisintoa. Suositukset lähetetään kaikille 7 artiklassa tarkoitetuille vas- taanottajille yhteistyöneuvoston asiakirjoina. 11 artikla Julkisuus Jollei toisin päätetä, yhteistyöneuvoston kokoukset eivät ole julkisia. Kumpikin osapuoli voi päättää yhteistyöneuvoston suositusten julkaisemisesta omassa virallisessa julkaisussaan. 12 artikla Kielet Yhteistyöneuvoston virallisia kieliä ovat kummankin osapuolen viralliset kielet. Yhteistyöneuvosto käyttää neuvottelujensa pohjana näillä kielillä laadittuja asiakirjoja. 13 artikla Kulut ja Georgia ottavat vastatakseen kuluista, Euroopan yhteisöt joita niille aiheutuu osallistumisesta yhteistyöneuvoston ko- kouksiin sekä henkilöstö-, matka- ja oleskelukulujen että postitus- ja televiestintäkulujen osalta. Kokousten tulkkaukseen ja asiakirjojen kääntämiseen ja monis- tamiseen liittyvistä kuluista vastaavat Euroopan yhteisöt, lukuun ottamatta kuluja, jotka liittyvät tulkkaukseen tai kääntä- miseen yhdestä Euroopan yhteisöjen kielestä georgian kieleen, joista vastaa Georgia. Muista kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä kuluista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli. 10 artikla Suositukset 14 artikla Komitea Yhteistyöneuvosto antaa suorituksensa osapuolten yhtei- 1. sellä sopimuksella. Kokousten välisenä aikana yhteistyöneuvosto voi osapuolten niin sopiessa antaa suosituksia kirjallisella menettelyllä. Kirjalli- avustamaan yhteistyöneuvostoa Perustetaan sopimuksen 83 artiklan mukainen yhteistyö- 1. komitea tämän tehtävien suorittamisessa. Se koostuu Euroopan yhteisöjen komission edustajista ja Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista sekä Georgian hallituksen edustajista, jotka ovat yleensä korkean tason virkamiehiä. L 297/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 11. 1999 Yhteistyökomitea valmistelee yhteistyöneuvoston kokoukset ja neuvottelut, valvoo tarvittaessa yhteis- 2. työneuvoston suositusten täytäntöönpanoa ja yleisesti varmistaa kumppanuuden jatkuvuuden ja sopi- muksen toimivuuden. Se tutkii kaikki yhteistyöneuvoston sen käsiteltäväksi saattamat kysymykset sekä kaikki muut kysymykset, joita voi nousta esiin sopimuksen päivittäisen soveltamisen yhteydessä. Se antaa suositusehdotuksia yhteistyöneuvoston hyväksyttäviksi. 3. Yhteistyökomitean työjärjestys on tämän työjärjestyksen liitteenä. 18. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 297/37 LIITE Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen YHTEISTYÖKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS 1 artikla Puheenjohtaja 6 artikla Kokousten esityslista Yhteistyökomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kahden- toista kuukauden määräajan Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisöjen komission edus- taja sekä Georgian hallituksen edustaja. Ensimmäinen toimi- kausi alkaa yhteistyöneuvoston ensimmäisestä kokouksesta ja päättyy saman vuoden joulukuun 31 päivänä. Tämän toimi- kauden ajan ja sen jälkeen kunkin kahdentoista kuukauden toimikauden ajan yhteistyökomitean puheenjohtajana toimii se osapuoli, joka toimii yhteistyöneuvoston puheenjohtajana. 2 artikla Kokoukset Yhteistyökomitea kokoontuu kerran vuodessa ja olosuhteiden niin vaatiessa, molempien osapuolten sopimuksella. Yhteistyökomitean kokoukset pidetään molempien osapuolten yhdessä sopimana päivänä niiden sopimassa paikassa. Molemmat sihteerit kutsuvat yhdessä koolle yhteistyökomitean kokoukset. 3 artikla Valtuuskunnat Ennen kutakin kokousta osapuolten valtuuskuntien kokoon- pano ja johtaja ilmoitetaan yhteistyökomitean puheenjohtajalle. 4 artikla Sihteeristö Yksi Euroopan yhteisöjen komission virkamies ja yksi Georgian hallituksen virkamies toimivat yhdessä yhteistyökomitean sihteereinä. Kaikki tämän liitteen mukainen yhteistyökomitean puheenjoh- tajalle osoitettu tai häneltä peräisin oleva kirjeenvaihto toimite- yhteistyöneuvoston taan yhteistyökomitean sihteereille sihteereille ja yhteistyöneuvoston puheenjohtajalle sekä tarvit- taessa yhteistyökomitean jäsenille. ja 5 artikla Julkisuus Yhteistyökomitean sihteerit 1. jokaista kokousta varten ehdotuksen esityslistaksi. Se lähetetään yhteistyöneu- voston puheenjohtajalle ja sihteereille sekä yhteistyökomitean jäsenille viimeistään viisitoista päivää ennen kokouksen alkua. laativat Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle otta- mista koskeva pyyntö on saapunut puheenjohtajalle viimeis- tään kaksikymmentäyksi päivää ennen kokouksen alkua, ja nämä asiat otetaan esityslistaehdotukseen ainoastaan, jos niihin liittyvät asiakirjat on toimitettu sihteereille viimeistään esityslis- taehdotuksen lähettämispäivänä. Yhteistyökomitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle kummankin osapuolen suostumuksella. Kummankin 1 2. kohdassa esitettyjä määräaikoja lyhentää jonkin erityista- pauksen niin edellyttäessä. suostumuksella osapuolen voidaan Yhteistyökomitea voi kutsua asiantuntijoita osallistumaan 3. kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista. 7 artikla Pöytäkirja Kustakin kokouksesta pidetään pöytäkirjaa, puheenjohtajan yhteenvetoon. yhteistyökomitean päätelmistä joka perustuu laatimaan Kun yhteistyökomitea on hyväksynyt pöytäkirjan, puheenjoh- taja ja sihteerit allekirjoittavat sen, ja osapuolet arkistoivat sen. Pöytäkirjan jäljennös lähetetään yhteistyöneuvoston puheenjoh- tajalle ja sihteereille ja yhteistyökomitean jäsenille. 8 artikla Suositukset Yhteistyökomitea ei anna suosituksia lukuun ottamatta erityisiä tapauksia, joissa yhteistyöneuvosto on sen siihen sopimuksen 83 artiklan 2 kohdan nojalla valtuuttanut. Tällaisissa tapauk- sissa näissä säädöksissä on otsikko ’suositus’, jonka jäljessä on järjestysnumero, antamispäivämäärä ja aihe. Suositukset anne- taan osapuolten yhteisellä sopimuksella. Yhteistyökomitean suositukset lähetetään yhteistyöneuvoston puheenjohtajalle ja sihteereille ja yhteistyökomitean jäsenille. Osapuolet voivat päättää yhteistyökomitean suositusten julkai- semisesta virallisissa julkaisuissaan. toisin päätetä, yhteistyökomitean kokoukset eivät ole Jollei julkisia. Puheenjohtaja ja sihteerit allekirjoittavat yhteistyökomitean suositukset. L 297/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 11. 1999 9 artikla Kulut Muista kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä kuluista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli. Euroopan yhteisöt ja Georgia ottavat vastatakseen kuluista, joita niille aiheutuu osallistumisesta yhteistyökomitean ja sen alakomiteoiden sekä työryhmien kokouksiin sekä henkilöstö-, matka- ja oleskelukulujen että postitus- ja televiestintäkulujen osalta. Kokousten tulkkaukseen sekä asiakirjojen kääntämiseen ja monistamiseen liittyvistä kuluista vastaavat Euroopan yhteisöt, lukuun ottamatta kuluja, jotka liittyvät tulkkaukseen tai kääntä- miseen yhdestä Euroopan yhteisöjen kielestä georgian kieleen, joista vastaa Georgia. 10 artikla Alakomiteat Yhteistyökomitea voi perustaa alakomiteoita ja määritellä niiden toimeksiannon. Niiden katsotaan työskentelevän yhteis- työkomitean alaisuudessa, jolle ne tekevät selkoa jokaisesta kokouksestaan. Alakomiteat eivät anna suosituksia. Yhteistyökomitea voi muuttaa alakomiteoiden toimeksiantoa tai perustaa uusia alakomiteoita avustamaan sitä tehtäviensä suorittamisessa


title: Proposition de décision du Conseil autorisant l'Allemagne à appliquer ou à continuer d'appliquer des réductions ou des exonérations de droits d'accise sur certaines huiles minérales utilisées à des fins spécifiques, conformément à la procédure prévue par l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE

eurovoc_concepts:
Germany
diesel fuel
excise duty
mineral oil
tax harmonisation

formats: html pdf

text: FR COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES Bruxelles, le 12. 10. 1999 COM(1999)469 final Proposition de DÉCISION DU CONSEIL autorisant l'Allemagne à appliquer ou à continuer d'appliquer des réductions ou des exonérations de droits d'accise sur certaines huiles minérales utilisées à des fins spécifiques, conformément à la procédure prévue par l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE (présentée par la Commission) EXPOSÉ DES MOTIFS En vertu de l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE du Conseil concernant l'harmonisation des structures des droits d'accise sur les huiles minérales1, le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, peut autoriser tout État membre à introduire des exonérations ou des réductions de droits d'accise pour des raisons de politiques spécifiques. à elles compter appliquer, souhaiteraient environnementale, Les autorités allemandes ont informé la Commission que, par suite de réformes de la fiscalité du 1er avril 1999, un taux d'accise différencié sur le gazole de chauffage utilisé par les industries manufacturières. Le droit d'accise sur le gazole de chauffage, le gaz naturel et le gaz de pétrole liquéfié a été relevé le 1er avril 1999 dans le cadre de la loi portant réforme de la fiscalité environnementale. Les taux élevés de taxation instaurés par ce dispositif de réforme de la fiscalité environnementale modifieront l'environnement fiscal en Allemagne et il est peu probable que les industries manufacturières soient en mesure d'en absorber immédiatement les coûts financiers supplémentaires. Le taux d'accise différencié appliqué au moyen d'un système de restitution aidera les fabricants à s'adapter au nouvel environnement fiscal et permettra la mise au point de nouveaux procédés de production économes en énergie. Le montant du droit que les entreprises individuelles auront encore à acquitter, même après octroi de cette restitution, ne sera en aucun cas inférieur aux taux d'accise minimaux applicables aux huiles minérales en vertu de la législation communautaire. Conformément à la directive 92/81/CEE, les autres États membres ont été informés de cette demande. les La directive précitée prévoit que la Commission examine périodiquement exonérations ou réductions de cette nature. Si elle considère que celles-ci ne peuvent être maintenues car elles faussent la concurrence ou le fonctionnement du marché intérieur ou sont incompatibles avec la politique communautaire de protection de l'environnement, elle est tenue de présenter au Conseil des propositions appropriées. la dérogation devra être examinée au plus tard le En tout état de cause, 31 décembre 1999, date d'expiration de l'autorisation accordée par la présente décision. Le Conseil examinera la situation sur la base d'une proposition de la Commission et décidera s'il convient de supprimer, de modifier ou d'étendre l'autorisation. 1 JO L 316 du 31. 10. 1992, p. 12. Directive modifiée en dernier lieu par la directive 94/74/CE (JO L 365 du 31. 12. 1994, p. 46). 2 Proposition de DÉCISION DU CONSEIL autorisant l'Allemagne à appliquer ou à continuer d'appliquer des réductions ou des exonérations de droits d'accise sur certaines huiles minérales utilisées à des fins spécifiques, conformément à la procédure prévue par l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 92/81/CEE du Conseil, du 19 octobre 1992, concernant l'harmonisation des structures des droits d'accise sur les huiles minérales2, et notamment son article 8, paragraphe 4, vu la proposition de la Commission, (1) (2) (3) (4) (5) 2 considérant qu'en vertu de l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE, le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, peut autoriser tout État membre à introduire des exonérations ou des réductions de droits d'accise sur les huiles minérales pour des raisons de politiques spécifiques; considérant que les autorités allemandes ont notifié à la Commission leur souhait d'appliquer, à compter du 1er avril 1999, un taux d'accise différencié sur le gazole de chauffage utilisé par les industries manufacturières; considérant que les autres États membres en ont été informés; considérant que la Commission et l'ensemble des États membres estiment que l'application d'un taux d'accise différencié sur le gazole de chauffage utilisé par les industries manufacturières se justifie pour des raisons de politique environnementale, à la suite de réformes de la fiscalité liée à l'environnement, et que cette mesure n'entraînera pas de distorsions de concurrence ou n'entravera pas le fonctionnement du marché intérieur; considérant que la Commission examine régulièrement les réductions et exonérations de droits d'accise afin d'en vérifier la compatibilité avec le fonctionnement du marché intérieur ou avec la politique communautaire de protection de l'environnement; JO L 316 du 31. 10. 1992, p. 12. Directive modifiée en dernier lieu par la directive 94/74/CE (JO L 365 du 31. 12. 1994, p. 46). 3 (6) considérant que l'Allemagne a demandé l'autorisation d'appliquer, à compter du 1er avril 1999, un taux d'accise différencié sur le gazole de chauffage utilisé par les industries manufacturières; que le Conseil doit examiner son application, sur la base d'un rapport de la Commission, au plus tard le 31 décembre 1999, date d'expiration de l'autorisation accordée par la présente décision, A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION : Article premier Conformément à l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE et nonobstant les obligations définies par la directive 92/82/CEE, du 19 octobre 1992, concernant le rapprochement des taux d'accise sur les huiles minérales3, et notamment les taux minimaux visés par ses articles 3 et 4, l'Allemagne est autorisée, par la présente décision, à appliquer, à compter du 1er avril 1999 jusqu’au 31 décembre 1999, un taux d'accise différencié sur les industries manufacturières. le gazole de chauffage utilisé par Article 2 L'Allemagne est destinataire de la présente décision. Fait à Bruxelles, Par le Conseil Le Président 3 JO L 316 du 31. 10. 1992, p. 19. 4


title: Entwurf für einen Beschluß des gemeinsamen EWR- Ausschusses über die Änderung des Protokolls 31 - über die Zusammenarbeit in bestimmten Bereichen außerhalb der vier Freiheiten - des EWR-Abkommens - Entwurf für eine gemeinsame Haltung der Gemeinschaft

eurovoc_concepts:
EU programme
European Economic Area
protocol to an agreement
scientific cooperation
technical cooperation
technological change


title: Règlement intérieur du Conseil de coopération entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République d'Arménie, d'autre part, du 12 octobre 1999 - Règlement intérieur du Comité de coopération

eurovoc_concepts:
Armenia
Association Council (EU)
administrative structures
operation of the Institutions
rules of procedure

text: L 297/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 18. 11. 1999 II (Actes dont la publication n'est pas une condition de leur applicabilité) CONSEIL RÈGLEMENT INTÉRIEUR DU CONSEIL DE COOPÉRATION entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République d'Arménie, d'autre part du 12 octobre 1999 (1999/739/CE) LE CONSEIL DE COOPÉRATION, vu l'accord de partenariat et de coopération entre les Commu- nautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République d'Arménie, d'autre part, signé à Luxembourg le 22 avril 1996 (1), ci-après dénommé «l'accord», et notamment ses articles 78 à 81, considérant que l'accord est entré en vigueur le 1er juillet 1999, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT INTÉRIEUR: Article premier Présidence La présidence du Conseil de coopération est exercée à tour de rôle pour une période de douze mois par un membre du Conseil de l'Union européenne, au nom des Communautés et de leurs États membres, et par un membre du gouvernement de la République d'Arménie. Cependant, la première période de la présidence commence à la date de la première session du Conseil et se termine le 31 décembre de la même année. Article 2 Sessions Le Conseil de coopération se réunit régulièrement au niveau ministériel une fois par an. À la demande de l'une ou l'autre des parties, des sessions extraordinaires du Conseil peuvent se tenir, si les parties en conviennent ainsi. Sauf décision contraire des parties, chaque session du Conseil de coopération se tient au lieu habituel de tenue des sessions du Conseil de l'Union européenne à une date convenue par les deux parties. Les sessions du Conseil de coopération sont convoquées conjointement par les secrétaires du Conseil de coopération. (1) JO L 239 du 9. 9. 1999, p. 3. Article 3 Représentation Les membres du Conseil de coopération peuvent être repré- sentés s'ils sont empêchés d'assister à une session. Chaque membre peut normalement être représenté par le chef de la mission auprès des Communautés européennes ou la représentation permanente auprès de l'Union européenne, ou encore un haut fonctionnaire. Dans tous les autres cas, un membre qui désire se faire repré- senter informe le président du nom de son représentant avant la tenue de la session à laquelle il sera représenté. Le représentant d'un membre du Conseil de coopération exerce tous les droits du membre titulaire. Article 4 Délégations Les membres du Conseil de coopération peuvent se faire accompagner de fonctionnaires. Avant chaque session, le président du Conseil de coopération est informé de la composition prévue de la délégation et de l'identité du chef de délégation de chacune des parties. Le Conseil de coopération peut inviter des non-membres à assister à ses sessions afin d'être informé sur des sujets particu- liers. Article 5 Secrétariat Un fonctionnaire du secrétariat général du Conseil de l'Union européenne et un fonctionnaire de la mission de la République d'Arménie auprès des Communautés européennes exercent conjointement les fonctions de secrétaires du Conseil de coopé- ration. 18. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 297/25 Article 6 Documents Lorsque les travaux du Conseil de coopération se fondent sur des documents de référence écrits, ceux-ci sont dotés d'une cote et diffusés par les deux secrétaires en tant que documents du Conseil de coopération. Article 7 Correspondance Toute correspondance destinée au Conseil de coopération ou à son président est transmise aux deux secrétaires du Conseil de coopération. Les deux secrétaires assurent la transmission de cette corres- pondance au président du Conseil de coopération et, le cas échéant, sa diffusion aux autres membres du Conseil de coopé- ration sous forme de documents au sens de l'article 6. La correspondance ainsi diffusée est adressée au secrétariat général de la Commission, aux représentations permanentes des États membres de l'Union européenne et à la mission de la Répu- blique d'Arménie auprès des Communautés européennes. La correspondance émanant du président du Conseil de coopé- ration est adressée aux destinataires par le secrétaire respectif et, le cas échéant, diffusée sous forme de documents au sens de l'article 6 aux autres membres du Conseil de coopération aux adresses indiquées à l'alinéa précédent. Article 8 Ordre du jour des sessions Un ordre du jour provisoire de chaque session est établi 1. par les secrétaires du Conseil de coopération sur la base de suggestions des parties. Cet ordre du jour provisoire est transmis par le secrétaire respectif aux destinataires visés à l'article 7 au plus tard quinze jours avant le début de la session. L'ordre du jour provisoire comprend les points pour lesquels une demande d'inscription à l'ordre du jour est parvenue à l'un ou l'autre des deux secrétaires au moins vingt et un jours avant le début de la session, étant entendu que ces points ne seront les documents y inscrits à l'ordre du jour provisoire que si afférents ont été transmis aux secrétaires au plus tard à la date d'envoi de l'ordre du jour provisoire. L'ordre du jour est adopté par le Conseil de coopération au début de chaque session. Un point autre que les points qui figurent dans l'ordre du jour provisoire peut être inscrit à l'ordre du jour si les deux parties en conviennent ainsi. En accord avec les deux parties, 2. les délais indiqués au paragraphe 1 peuvent être réduits afin de tenir compte des exigences d'un cas particulier. Article 9 Procès-verbal Les deux secrétaires établissent conjointement, dès que possible, un projet de procès-verbal de chaque session. Le procès-verbal comprend en règle générale, pour chaque point de l'ordre du jour: — la mention des documents soumis au Conseil de coopéra- tion, — les déclarations dont un membre du Conseil de coopération a demandé l'inscription, — les recommandations, les déclarations et les conclusions adoptées sur des points particuliers. Le procès-verbal comprend aussi une liste des membres du Conseil de coopération ou de leurs représentants qui ont assisté à la session. Le projet de procès-verbal est soumis pour approbation au Conseil de coopération lors de sa prochaine session. Le projet de procès-verbal peut aussi être approuvé par écrit par les deux parties. Après approbation, deux exemplaires du procès-verbal faisant également foi sont signés par les deux secrétaires et conservés par les parties. Une copie du procès-verbal est adressée à chacun des destinataires visés à l'article 7. Article 10 Recommandations Le Conseil de coopération formule ses recommandations 1. d'un commun accord entre les parties. Entre les sessions, le Conseil de coopération peut, si les deux parties en conviennent, formuler des recommandations par la procédure écrite. La procédure écrite consiste en un échange de lettres entre les deux secrétaires agissant en accord avec les parties. 2. Les recommandations du Conseil de coopération au sens de l'article 78 de l'accord portent le titre de «recommandation», suivi d'un numéro d'ordre, de la date de leur adoption et d'une indication générale de leur objet. Les recommandations du Conseil de coopération sont authenti- fiées par les deux secrétaires et les deux exemplaires faisant foi sont revêtus de la signature des chefs de délégation des deux parties. Les recommandations sont adressées à chacun des destinataires visés à l'article 7 sous forme de documents du Conseil de coopération. Article 11 Publicité Sauf décision contraire, les sessions du Conseil de coopération ne sont pas publiques. Chacune des parties peut décider de la publication des recom- mandations du Conseil de coopération dans son Journal offi- ciel. Article 12 Régime linguistique Les langues officielles du Conseil de coopération sont langues officielles des parties. les Le Conseil de coopération délibère normalement sur la base de documents établis dans ces langues. Article 13 Dépenses Les Communautés européennes et la République d'Arménie supportent chacune les dépenses qu'elles ont exposées du fait de leur participation aux sessions du Conseil de coopération, en ce qui concerne tant les frais de personnel, de voyage et de séjour que les frais postaux et de télécommunications. L 297/26 FR Journal officiel des Communautés européennes 18. 11. 1999 Les dépenses relatives à l'interprétation en séance ainsi qu'à la traduction et à la reproduction des documents sont supportées par les Communautés européennes, à l'exception de celles rela- tives à l'interprétation ou à la traduction à partir d'une des langues des Communautés européennes vers l'arménien, qui sont supportées par la République d'Arménie. Les autres dépenses afférentes à l'organisation matérielle des sessions sont supportées par la partie qui accueille les sessions. Article 14 Comité 1. Conformément à l'article 80 de l'accord, il est institué un comité de coopération, chargé d'assister le Conseil de coopéra- tion dans l'accomplissement de ses tâches. Ce comité est composé, d'une part, de représentants de la Commission des Communautés européennes et de représentants des membres du Conseil de l'Union européenne et, d'autre part, de représen- tants du gouvernement de la République d'Arménie, en prin- cipe au niveau de hauts fonctionnaires. Le comité de coopération prépare les sessions et les déli- 2. bérations du Conseil de coopération, surveille la mise en œuvre, le cas échéant, des recommandations de celui-ci et, d'une façon générale, assure la continuité du partenariat et le bon fonctionnement de l'accord. Il examine toute question qui lui est soumise par le Conseil de coopération et toute autre question susceptible d'être soulevée dans le cadre des travaux de gestion courante de l'accord. Il soumet au Conseil de coopé- ration, pour adoption, des propositions de recommandations. Le règlement intérieur du comité de coopération figure à 3. l'annexe du présent règlement intérieur. 18. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 297/27 ANNEXE RÈGLEMENT INTÉRIEUR DU COMITÉ DE COOPÉRATION entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République d'Arménie, d'autre part Article premier Présidence La présidence du comité de coopération est exercée à tour de rôle pour une période de douze mois par un représentant de la Commission des Communautés européennes, au nom des Communautés et de leurs États membres, et par un représen- tant du gouvernement de la République d'Arménie. La première période de présidence commence à la date de la première session du Conseil de coopération et se termine le 31 décembre de la même année. Pendant cette période et, par la suite, pendant chaque période de douze mois, le comité de coopéra- tion est présidé par la partie qui exerce la présidence du Conseil de coopération. Article 2 Réunions Le comité de coopération se réunit une fois par an et lorsque les circonstances l'exigent, avec l'accord des parties. Chaque réunion du comité de coopération se tient à une date et en un lieu convenus entre les parties. Les réunions du comité de coopération sont convoquées conjointement par les deux secrétaires. Article 3 Délégations Avant chaque réunion, le président du comité de coopération est informé de la composition prévue de la délégation et de l'identité du chef de délégation de chacune des parties. Article 4 Secrétariat Un fonctionnaire de la Commission des Communautés euro- péennes et un fonctionnaire du gouvernement de la République d'Arménie exercent conjointement les fonctions de secrétaires du comité de coopération. Toute correspondance destinée au président du comité de coopération ou émanant de lui dans le cadre de la présente annexe est transmise aux secrétaires du comité de coopération ainsi qu'aux secrétaires et au président du Conseil de coopéra- tion et, le cas échéant, aux membres du comité de coopération. Article 5 Publicité Sauf décision contraire, les réunions du comité de coopération ne sont pas publiques. Article 6 Ordre du jour des réunions 1. Un ordre du jour provisoire est établi par les secrétaires du comité de coopération pour chaque réunion. Cet ordre du jour provisoire est transmis au président et aux secrétaires du Conseil de coopération ainsi qu'aux membres du comité de coopération au plus tard quinze jours avant le début de la réunion. L'ordre du jour provisoire comprend les points pour lesquels une demande d'inscription est parvenue au président au moins vingt et un jours avant le début de la réunion, étant entendu que ces points ne seront inscrits à l'ordre du jour provisoire que si les documents y afférents ont été transmis aux secrétaires au plus tard à la date d'envoi de l'ordre du jour provisoire. L'ordre du jour est adopté par le comité de coopération au début de chaque réunion. Un point autre que les points qui figurent dans l'ordre du jour provisoire ne peut être inscrit à l'ordre du jour qu'avec l'accord des deux parties. 2. En accord avec les parties, les délais indiqués au para- graphe 1 peuvent être réduits afin de tenir compte des exigences d'un cas particulier. Le comité de coopération peut demander à des experts 3. d'assister à ses réunions afin d'être informé sur des sujets particuliers. Article 7 Procès-verbal Il est établi un procès-verbal de chaque réunion qui est fondé sur un résumé, effectué par le président, des conclusions auxquelles est parvenu le comité de coopération. Après son approbation par le comité de coopération, le procès- verbal est signé par le président et par les secrétaires et un exemplaire est conservé par chacune des parties. Une copie du procès-verbal est adressée au président et aux secrétaires du Conseil de coopération ainsi qu'aux membres du comité de coopération. Article 8 Recommandations Le comité de coopération ne formule pas de recommandations, sauf dans les cas déterminés où il y est habilité par le Conseil de coopération en vertu de l'article 80, paragraphe 2, de l'ac- cord. Dans ces cas, ces actes portent le titre de «recommanda- tion», suivi d'un numéro d'ordre, de la date de leur adoption et d'une indication de leur objet. Les recommandations sont formulées d'un commun accord entre les parties. Les recommandations du comité de coopération sont adressées au président et aux secrétaires du Conseil de coopération ainsi qu'aux membres du comité de coopération. Chaque partie peut décider de la publication des recommandations du comité de coopération dans son Journal officiel. Les recommandations du comité de coopération sont revêtues de la signature du président et des secrétaires. L 297/28 FR Journal officiel des Communautés européennes 18. 11. 1999 Article 9 Dépenses Les autres dépenses afférentes à l'organisation matérielle des réunions la partie qui accueille les réunions. supportées par sont Les Communautés européennes et la République d'Arménie supportent chacune les dépenses qu'elles ont exposées du fait de leur participation aux réunions du comité de coopération et de ses sous-comités et groupes de travail, en ce qui concerne tant les frais de personnel, de voyage et de séjour que les frais postaux et de télécommunications. Les dépenses relatives à l'interprétation en séance ainsi qu'à la traduction et à la reproduction des documents sont supportées par les Communautés européennes, à l'exception de celles rela- tives à l'interprétation ou à la traduction à partir d'une des langues des Communautés européennes vers l'arménien, qui sont supportées par la République d'Arménie. Article 10 Sous-comités Le comité de coopération peut créer des sous-comités et définir leur mandat. Ces sous-comités sont réputés travailler sous l'au- torité du comité de coopération, auquel ils font rapport après chacune de leurs réunions. Ils ne formulent pas de recomman- dations. Le comité de coopération peut modifier le mandat de tout sous-comité ou en créer d'autres pour l'assister dans l'accom- plissement de ses tâches


title: Projet de décision du Comité mixte de L'EEE modifiant le protocole 31 de l'accord EEE concernant la coopération dans des secteurs particuliers en dehors des quatre libertés - Projet de position commune de la Communauté