title: 1999/834/EF: Kommissionens beslutning af 26. oktober 1999 om de af Kongeriget Sverige meddelte nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosot (meddelt under nummer K(1999) 3426) (EØS-relevant tekst.) (Kun den svenske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Sweden
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

text: 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/63 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 26. oktober 1999 om de af Kongeriget Sverige meddelte nationale bestemmelser om begr(cid:230)nsning af markedsfłring og anvendelse af creosot (meddelt under nummer K(1999) 3426) (Kun den svenske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (1999/834/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 95, stk. 6, og ud fra fłlgende betragtninger: I. SAGSFREMSTILLING 1. F(cid:230)llesskabets lovgivning: Direktiv 94/60/EF (1) R(cid:229)dets direktiv 76/769/E(cid:216)F af 27. juli 1976 om indbyr- des tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begr(cid:230)nsning af mar- kedsfłring og anvendelse af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater (1), senest (cid:230)ndret ved Kommissionens direk- tiv 1999/77/EF (2), indeholder bestemmelser om forbud mod og begr(cid:230)nsning af anvendelsen af visse farlige stof- fer og pr(cid:230)parater. Direktiv 76/769/E(cid:216)F (cid:230)ndres j(cid:230)vnligt med henblik p(cid:229) at supplere bilaget med yderligere stof- fer, som er farlige for mennesker og miljł. (2) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF (3), som er den 14. (cid:230)ndring af direktiv 76/769/E(cid:216)F, harmo- niserer bl. a. anvendelsen og markedsfłringen af creosot og lignende stenkulstj(cid:230)redestillater s(cid:229)vel som pr(cid:230)para- ter, der indeholder disse stoffer, ved at begr(cid:230)nse indhol- det af Øn specifik bestanddel, benzo-[a]-pyren, i det fłl- gende ben(cid:230)vnt BaP, og vandekstraherbar tj(cid:230)resyre til brug til tr(cid:230)beskyttelse (punkt 32 i bilaget til direktiv 94/60/EF). Gr(cid:230)nsen for BaP er fastsat til hłjst 50 ppm (=0,005 masseprocent) og gr(cid:230)nsen for vandekstraherbar tj(cid:230)resyre til hłjst 3 masseprocent (=30 g/kg). Tr(cid:230), der er behandlet med creosot eller creosotholdige pr(cid:230)para- ter, som ikke opfylder disse krav, m(cid:229) ikke markedsfłres. (1) EFT L 262 af 27. 9. 1976, s. 201. (2) EFT L 207 af 6. 8. 1999, s. 18. (3) EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 1. (3) Som en undtagelse tillader direktivet imidlertid anven- delse af creosot og creosotholdige pr(cid:230)parater med BaP op til 500 ppm (= 0,05 masseprocent) og med vandeks- traherbar tj(cid:230)resyre op til 30 g/kg til tr(cid:230)behandling i industrianl(cid:230)g. Disse stoffer m(cid:229) ikke s(cid:230)lges til privat brug, og emballagen skal v(cid:230)re m(cid:230)rket med s(cid:230)tningen »Udelukkende til brug i industrianl(cid:230)g«. Tr(cid:230) behandlet p(cid:229) denne m(cid:229)de, som markedsfłres for fłrste gang, m(cid:229) kun anvendes til erhvervsm(cid:230)ssig og industriel brug, dog ikke inde i bygninger, p(cid:229) steder, hvor det kan komme i berł- ring med produkter, der er bestemt til konsum eller foder, p(cid:229) legepladser og andre udendłrs faciliteter til rekreative form(cid:229)l eller i andre situationer, hvor der er fare for, at det kan komme i berłring med huden. Gam- melt behandlet tr(cid:230), der markedsfłres som brugt tr(cid:230), kan anvendes uanset den anvendte creosot-type, dog ikke i de ovenn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde. 2. De svenske bestemmelser (4) I henhold til den svenske lovgivning betragtes creosot og creosotholdige pr(cid:230)parater som pesticider. (5) De svenske bestemmelser om markedsfłring og anven- delse af creosot og tr(cid:230) behandlet med creosot findes i to forskellig retsakter: 1) Bekendtgłrelse (1985:836) om bek(cid:230)mpelsesmidler udstedt den 7. november 1985 og senest (cid:230)ndret ved bekendtgłrelse (1995:208) om generelle bestemmel- ser om markedsfłring og anvendelse af bek(cid:230)mpel- sesmidler. 2) Kemikalieinspektoratets (KIFS 1990:10) om tr(cid:230) behandlet med beskyttelsesmidler, navnlig § 7-11, om tr(cid:230) behandlet med creosotholdige beskyttelsesmidler. forskrifter L 329/64 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (6) I § 3 i bekendtgłrelsen (1985:836) hedder det, at kemi- kalieinspektoratet skal godkende pesticider, inden de kan markedsfłres, overdrages eller anvendes. Det samme g(cid:230)lder for import af pesticider fra lande, som ikke er medlemmer af EU. § 5 opstiller de grundl(cid:230)ggende god- kendelsesbetingelser: stoffet skal vurderes med hensyn til sundheds- og miljłbeskyttelse og det skal p(cid:229)vises, at det er nłdvendigt til form(cid:229)let p(cid:229) det p(cid:229)t(cid:230)nkte anvendel- sesomr(cid:229)de. Godkendelsen er tidsbegr(cid:230)nset (fem (cid:229)r), og kan underkastes betingelser. Ved godkendelse af et pesti- cid opstiller kemikalieinspektoratet krav med hensyn til m(cid:230)rkning og anden produktinformation, h(cid:229)ndtering og andre s(cid:230)rlige betingelser til forebyggelse af skade. (7) P(cid:229) grundlag af sundheds- og miljłvurderingen placeres et pesticid i en af fłlgende tre klasser: Klasse 1: Produkter udelukkende til erhvervsm(cid:230)ssig anvendelse af personer med s(cid:230)rlig tilladelse Klasse 2: Produkter udelukkende til erhvervsm(cid:230)ssig anvendelse Klasse 3: Produkter til generel anvendelse. (8) Reglerne om m(cid:230)rkning og anden produktinformation, h(cid:229)ndtering af pesticidet og andre s(cid:230)rlige betingelser til forebyggelse af skade meddeles sammen med godkendel- sen (§ 7). (9) Bekendtgłrelsen fasts(cid:230)tter ogs(cid:229), at der skal betales et gebyr for opn(cid:229)else af godkendelse, og at eventuelle nye oplysninger om sundheds- og miljłvirkninger skal med- deles. (10) H(cid:229)ndh(cid:230)velsen af disse bestemmelser har medfłrt, at creosotholdige tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsmidler i Sverige kun godkendes til anvendelse i industrianl(cid:230)g til trykimpr(cid:230)g- nering. Disse anl(cid:230)g er underkastet s(cid:230)rlige krav. Et antal tidligere godkendelser til generel anvendelse blev tilbage- kaldt med virkning fra den 1. januar 1986, baseret p(cid:229) det internationale kr(cid:230)ftforskningscenters (IARC) klassifi- cering af creosot som et potentielt humant carcinogen. myndigheder har alle de godkendte produkter et BaP- indhold p(cid:229) under 50 ppm, i visse tilf(cid:230)lde under 10 ppm. Phenol-indholdet i samtlige produkter er under 3 %. (12) For behandlet tr(cid:230) opstiller § 7 (sammen med § 6) i kemikalieinspektoratets forskrifter KIFS 1990:10 fłl- gende restriktioner for anvendelsen, som tr(cid:229)dte i kraft den 1. januar 1992: tillades tr(cid:230)et kun anvendt (13) Hvis tr(cid:230)et er blevet impr(cid:230)gneret for mindre end 30 (cid:229)r til erhvervsm(cid:230)ssig siden, anvendelse som jernbanesveller eller til master (f. eks. elmaster) eller havanl(cid:230)g. Derefter m(cid:229) tr(cid:230)et ogs(cid:229) anven- des til ikke-erhvervsm(cid:230)ssige form(cid:229)l til visse n(cid:230)rmere anfłrte anvendelser: n(cid:229)r tr(cid:230)et er nedgravet eller p(cid:229) anden m(cid:229)de fastsanbragt i stadig berłring med fugtig jord eller vand, og n(cid:229)r tr(cid:230)et anvendes til bygning af moler og andre havanl(cid:230)g. Disse bestemmelser g(cid:230)lder uanset BaP-indholdet i det tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsmiddel, der er anvendt. (14) § 8 forbyder erhvervsm(cid:230)ssig markedsfłring, salg og overdragelse af tr(cid:230) til de form(cid:229)l, der er forbudt i hen- hold til forskrifterne. § 9 opstiller regler for markeds- fłring af behandlet tro. Enhver, der i forbindelse med erhvervsaktiviteter overdrager tr(cid:230) behandlet med beskyt- telsesmidler, skal give skriftlige oplysninger om fłl- gende: 1) relevante restriktioner for anvendelse i henhold til § 5-7 2) det anl(cid:230)g, hvor tr(cid:230)beksyttelsesbehandlingen er fore- taget 3) de aktive indholdsstoffer i beskyttelsesmidlet 4) bearbejdningsformer, som tr(cid:230)et er egnet/uegnet til 5) sundhedsfare i forbindelse med tr(cid:230)forarbejdning og anden h(cid:229)ndtering af tr(cid:230)et 6) passende sikkerhedsforholdsregler 7) foranstaltninger til bortskaffelse af affaldstr(cid:230). (11) Fire forskellige produkter er godkendt udelukkende til industriel anvendelse i Sverige. I beslutningerne om god- kendelse blev der ikke fastsat nogen gr(cid:230)nse for BaP-ind- holdet, men i henhold til oplysningerne fra de svenske (15) tr(cid:230), der markedsfłres. Hvis impr(cid:230)gneret I henhold til § 10 skal disse oplysninger ledsage hvert bundt tr(cid:230) udbydes i salg til afhentning uden at v(cid:230)re bundtet, skal oplysningerne sl(cid:229)s op p(cid:229) oplagringsstedet for tr(cid:230)et. End- videre skal alle, der afhenter tr(cid:230) gratis have adgang til et 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/65 blad med disse oplysninger. Forskrifterne g(cid:230)lder ogs(cid:229) importeret tr(cid:230), mens tr(cid:230) til eksport er undtaget fra stłr- stedelen af bestemmelserne i §§ 4-11. det, i medfłr af direktiv 94/60/EF og den svenske lov- givning. 3. Sammenligning mellem de svenske bestemmelser og direktiv 94/60/EF (16) Tabel 1 giver en fremstilling af forskellene med hensyn til begr(cid:230)nsning af markedsfłring og anvendelse af creo- sot og tr(cid:230) behandlet med creosot baseret p(cid:229) BaP-indhol- (17) Til forskel fra direktivet indeholder den svenske lovgiv- ning ingen udtrykkelige regler med hensyn til BaP-ind- holdet eller andre fysiske parametre for creosot, som kan anvendes til tr(cid:230)impr(cid:230)gnering. De svenske myndig- heder fremfłrer i deres meddelelse, at alle godkendte produkter indeholder under 50 ppm BaP og under 3 % vandoplłselig tj(cid:230)resyre. Tabel 1 Sammenligning mellem direktiv 94/60/EF og den svenske lovgivning R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF Den svenske lovgivning B[a]P < 50 ppm Ingen begr(cid:230)nsning af salg eller anvendelse af creosot eller nyligt behandlet tr(cid:230) Creosotholdige pr(cid:230)parater til tr(cid:230)beskyttelse skal godkendes enkeltvis Salg til og anvendelse af private forbrugere er forbudt Industriel anvendelse kun til trykimpr(cid:230)gnering Nyligt behandlet erhvervsm(cid:230)ssige transmissionsmaster og havanl(cid:230)g tr(cid:230) m(cid:229) kun anvendes form(cid:229) til som jernbanesveller, S(cid:230)rlige m(cid:230)rkningskrav ved salg af behandlet tr(cid:230): Varen skal ledsages af oplysninger om: 1) relevante anvendelsesrestriktioner 2) det anl(cid:230)g, hvor beskyttelsesbehandlingen er foretaget 3) aktive indholdsstoffer i tr(cid:230)impr(cid:230)gnerings- midlet 4) bearbejdningsformer, som tr(cid:230)et er egnet/ uegnet til 5) sundhedsfare i ning eller anden h(cid:229)ndtering af tr(cid:230)et forbindelse med bearbejd- 6) passende sikkerhedsforholdsregler 7) foranstaltninger affald. til bortskaffelse af tr(cid:230)- L 329/66 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 B[a]P < 50 ppm (fortsat) R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF Den svenske lovgivning Disse oplysninger skal ledsage hvert bundt tr(cid:230). Hvis impr(cid:230)gneret tr(cid:230) udbydes i salg til afhent- ning i lłs v(cid:230)gt p(cid:229) stedet, skal oplysningerne sl(cid:229)s op p(cid:229) lagerstedet. herudover skal alle, der afhenter tr(cid:230), gratis have adgang til et datablad med disse oplysninger. B[a]P 50-500 ppm Begr(cid:230)nsning af salg af creosot: I princippet som ovenfor (cid:151) intet salg til private forbrugere (cid:151) anvendelse kun tilladt i industrianl(cid:230)g. Reelt er der ikke blevet godkendt nogen pro- dukter med et BaP-indhold p(cid:229) mellem 50 og 500 ppm M(cid:229) kun markedsfłres i emballager med et rumfang p(cid:229) mindst 200 l. Der kr(cid:230)ves s(cid:230)rlig m(cid:230)rkning Creosotbehandlet erhvervsm(cid:230)ssig og industriel brug: tr(cid:230) m(cid:229) kun anvendes til (cid:151) jernbaner (cid:151) elmaster (cid:151) hegn (cid:151) vandveje Udtrykkelige begr(cid:230)nsninger for anvendelsen af behandlet tr(cid:230). Det m(cid:229) ikke anvendes: (cid:151) inde i bygninger (cid:151) i berłring med levnedsmidler og foder (cid:151) til beholdere, der skal anvendes til dyrk- ning (cid:151) p(cid:229) legepladser eller andre udendłrsfacili- teter, hvor der er fare for, at det kan komme i berłring med huden B[a]P > 500 ppm eller vandoplłselig tj(cid:230)resyre > 3 % Salg og anvendelse af creosot og behandlede produkter forbudt I princippet som ovenfor Reelt er der ikke blevet godkendt nogen pro- dukter med et BaP-indhold p(cid:229) over 500 ppm Gammelt behandlet tr(cid:230) Kontrolleret anvendelse som for tr(cid:230) behand- let med creosot indeholdende BaP mellem 50 og 500 ppm impr(cid:230)gneret Hvis tr(cid:230)et er blevet for mindre end 30 (cid:229)r siden, m(cid:229) det kun anvendes til erhvervsm(cid:230)ssig anvendelse som jernbanesveller eller transmissionsmaster eller havanl(cid:230)g Hvis tr(cid:230)et blev behandlet for over 30 (cid:229)r siden, m(cid:229) det kun anvendes til ikke-erhvervsm(cid:230)ssige form(cid:229)l til visse n(cid:230)rmere angivne anvendelser: (cid:151) n(cid:229)r tr(cid:230)et er nedgravet eller p(cid:229) anden m(cid:229)de fast anbragt i stadig berłring med fugtig jord eller vand 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/67 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF Den svenske lovgivning Gammelt behandlet tr(cid:230) (fortsat) (cid:151) n(cid:229)r tr(cid:230)et anvendes til bygning af moler og andre havanl(cid:230)g De samme regler g(cid:230)lder for markedsfłring af nyligt behandlet tr(cid:230) (18) De svenske bestemmelser er mere restriktive i fłlgende henseender: (cid:151) Creosotholdige produkter, der skal anvendes til tr(cid:230)beskyttelse, skal godkendes individuelt, inden de kan anvendes. Creosot til kun godkendt ikke til anvendelse af erhvervsm(cid:230)ssig anvendelse, private forbrugere. Tr(cid:230)impr(cid:230)gnering skal finde sted efter en s(cid:230)rlig metode. er siden, m(cid:229) kun anvendes (cid:151) Anvendelsen af behandlet tr(cid:230) er mere begr(cid:230)nset: nyligt behandlet tr(cid:230) og tr(cid:230), som er behandlet for mindre end 30 (cid:229)r til erhvervsm(cid:230)ssige anvendelser som jernbanesveller eller til transmissionsmaster eller havanl(cid:230)g. Tr(cid:230), der blev behandlet for over 30 (cid:229)r siden, m(cid:229) kun anven- des af private forbrugere, hvis tr(cid:230)et er nedgravet eller p(cid:229) anden m(cid:229)de fast anbragt i stadig berłring med fugtig jord eller vand, og hvis tr(cid:230)et anvendes til opfłrelse af anlłbsbroer eller andre havanl(cid:230)g. (cid:151) Salg (overdragelse) af tr(cid:230) er i Sverige underkastet en r(cid:230)kke krav med hensyn til forbrugeroplysning. (19) De svenske bestemmelser er potentielt mindre restriktive i fłlgende henseender: (cid:151) Bekendtgłrelse ikke nogen (1985:836) n(cid:230)vner gr(cid:230)nse for BaP-indholdet som et godkendelseskrite- rium. P(cid:229) grundlag af denne bekendtgłrelse kunne kemikalieinspektionen godkende anvendelse af et produkt, der indeholder stłrre m(cid:230)ngder end den i direktiv 94/60/EF fastsatte maksimumgr(cid:230)nse. (21) Den 14. december 1995 meddelte de svenske myndighe- der Europa-Kommissionen, at Sverige begrundet i hen- synet til sundhedsbeskyttelsen havde til hensigt fortsat at anvende de g(cid:230)ldende nationale bestemmelser om creo- sot, og at det derfor ville afvige fra direktiv 94/60/EF for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r creosot under henvisning til EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4. (22) Ved skrivelse af 4. april 1997 bad Kommissionen de andre medlemsstater om at fremsende deres bem(cid:230)rknin- ger til den svenske anmodning. Kommissionen modtog bem(cid:230)rkninger fra Danmark, Italien, (cid:216)strig, Nederlan- dene, Finland, Spanien, Det Forenede Kongerige og Gr(cid:230)kenland. (23) Danmark er enig med Sverige i, at creosot er et farligt stof for b(cid:229)de mennesker og miljł, og at anvendelsen heraf błr begr(cid:230)nses s(cid:229) vidt muligt eller helt forbydes. Danmark stłtter derfor helt Sveriges anmodning om at anvende strengere nationale bestemmelser om creosot. Danmark har meddelt Kommissionen, at det ogs(cid:229) łnsker at anvende strengere nationale bestemmelser om creo- sot. (24) Italien meddeler Kommissionen, at det ikke har v(cid:230)sent- lige indvendinger mod den svenske anmodning. De itali- enske myndigheder anser Sveriges behov for at opret- holde mere restriktive bestemmelser om anvendelse af creosot for begrundede i betragtning af Sveriges s(cid:230)rlige klimaforhold (mindre sol) og geografiske forhold (mange słer). Italien n(cid:230)vner ogs(cid:229), at den lovgivning, som Sve- rige łnsker at opretholde, har v(cid:230)ret i kraft i over (cid:229)r, og at den ikke har for(cid:229)rsaget markedsforstyrrelser for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r markedsfłring af creosot. II. PROCEDUREN (20) Direktiv 94/60/EF blev vedtaget den 20. december 1994. Direktivet skulle oms(cid:230)ttes i medlemsstaternes nationale ret senest Øt (cid:229)r efter vedtagelsen, dvs. den 20. december 1995 (artikel 2, stk. 1, fłrste afsnit), og de nationale bestemmelser skulle anvendes fra den 20. juni 1996 (artikel 2, stk. 1, andet afsnit). (25) (cid:216)strig fremh(cid:230)ver, at det helt kan tilslutte sig, at salg af creosot til private forbydes, og at beskyttelsesniveauet i F(cid:230)llesskabets direktiv i denne henseende er utilstr(cid:230)kke- ligt. Som fłlge af mangelen p(cid:229) beskyttelsesforanstaltnin- ger er den kr(cid:230)ftrisiko, forbrugerne uds(cid:230)ttes for ved p(cid:229)- strygning med pensel af BaP-holdige stenkulstj(cid:230)reolier til impr(cid:230)gnering af tr(cid:230), s(cid:230)rlig hłj (hudkontakt og inha- lering) og denne fremgangsm(cid:229)de skaber yderligere miljł- L 329/68 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 og affaldsproblemer. Anvendelse af creosot błr derfor begr(cid:230)nses til tilf(cid:230)lde, hvor der ikke foreligger alternati- ver. De svenske bestemmelser om foreskrevne impr(cid:230)g- neringsteknikker og anvendelsen af behandlet tr(cid:230) er berettigede. Derudover udgłr de svenske bestemmelser p(cid:229) ingen m(cid:229)de vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling eller en skjult handelshindring. De s(cid:230)rlige klimatiske og geografiske forhold i Sverige głr ogs(cid:229) anvendelsen af artikel 100 A, stk. 4, berettiget. (26) Nederlandene deler Sveriges bet(cid:230)nkelighed ved, at 94/60/EF ikke sikrer det łnskede beskyttelsesniveau for miljł og sundhed. De nederlandske myndigheder hen- viser til deres egen anmodning om dispensation og den omfangsrige dokumentation, de har vedlagt til stłtte herfor. De svenske foranstaltninger stłttes af Nederlan- dene, som giver udtryk for sin tillid til, at Kommissionen omhyggeligt vil undersłge, om foranstaltningerne er nłdvendige i henseende til de vigtige behov, der hen- vises til i den tidligere artikel 100 A, stk. 4, og om de ogs(cid:229) opfylder betingelserne for denne bestemmelse i andre henseender. (27) Finland skłnner, at kravene i EF-traktatens tidligere arti- kel 100 A, stk. 4, er opfyldt, og at Kommissionen błr bekr(cid:230)fte de svenske bestemmelser, men Finland mener ogs(cid:229), at direktivets maksimumsgr(cid:230)nser for BaP-indhol- i creosot og for vandekstraherbar tj(cid:230)resyre błr det inkorporeres i den svenske lovgivning. (28) Gr(cid:230)kenland meddeler Kommissionen, at den tilslutter sig den svenske anmodning. Hvis Sverige opretholder sine nationale bestemmelser, vil det ikke have s(cid:230)rlige konse- kvenser for Gr(cid:230)kenland. (29) Spanien mener derimod, at en godkendelse af den sven- ske lovgivning vil medfłre handelshindringer, da direk- tiv 94/60/EF s(cid:229)ledes ikke vil n(cid:229) sit harmoniseringsm(cid:229)l. Da direktiv 94/60/EF blev vedtaget, var der langvarige drłftelser i Kommissionen og i R(cid:229)det, om, hvilke begr(cid:230)nsninger der skulle fasts(cid:230)ttes, og restriktionerne i punkt 32 i bilaget blev fastsat p(cid:229) grundlag af risikoen ved creosot. De spanske myndigheder mener, at den svenske anmodning om at kr(cid:230)ve strengere restriktioner end de allerede g(cid:230)ldende ikke błr godkendes. medlemsstater skal acceptere de normer, der fasts(cid:230)ttes i foranstaltningerne om det indre marked, medmindre der foreligger s(cid:230)rlige omst(cid:230)ndigheder, som kr(cid:230)ver strengere bestemmelser til opn(cid:229)else af det samme sundheds-, sik- kerheds- og miljłbeskyttelsesniveau. Det anes ikke for at v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet i den foreliggende sag. (31) Amsterdam-traktaten om (cid:230)ndring af traktaten om Den traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Union, Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og visse dertil knyttede akter, undertegnet i Amsterdam den 2. oktober 1997, tr(cid:229)dte i kraft den 1. maj 1999. Ved skrivelse af 24. august 1999 har Kommissionens generalsekretariat meddelt de sven- ske myndigheder, at deres meddelelse vedrłrende mar- kedsfłring og anvendelse af creosot vil blive behandlet indenfor rammerne af traktatens nye bestemmelser. III. VURDERING 1. De g(cid:230)ldende regler (32) Med Amsterdam-traktaten er der sket v(cid:230)sentlige (cid:230)ndrin- ger i bestemmelserne i den tidligere artikel 100 A i trak- taten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, idet denne artikels stk. 3, 4 og 5 er blevet erstattet med otte nye stykker, stk. 3-10. Som fłlge af den nye nummere- ring af samtlige artikler er den (cid:230)ndrede artikel nu artikel 95 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)lles- skab. (33) Amsterdam-traktaten indeholder ikke s(cid:230)rlige overgangs- bestemmelser for reglerne om meddelelser, der er frem- sendt inden traktatens ikrafttr(cid:230)den, som f. eks. den sven- ske meddelelse, der er genstand for n(cid:230)rv(cid:230)rende beslut- ning. (34) Da der ikke er s(cid:230)rlige bestemmelser, der forl(cid:230)nger anvendelsen af de tidligere bestemmelser i EF-traktatens artikel 100 A, stk. 4, anses disse for at v(cid:230)re oph(cid:230)vet fra dagen for de nye bestemmelsers ikrafttr(cid:230)den (1. maj 1999). I stedet er det traktatens nye bestemmelser, der g(cid:230)lder umiddelbart fra denne dato til undersłgelsen af denne meddelelse. (30) Den samme opfattelse giver Det Forenede Kongerige udtryk for. Det Forenede Kongerige bem(cid:230)rker, at de svenske myndigheder ikke freml(cid:230)gger videnskabelig dokumentation eller information af ny eller (cid:230)ldre dato til stłtte for deres p(cid:229)stand om sundhedsfare. Det For- enede Kongerige słger at forsvare princippet om, at alle 2. Vurdering af, om betingelserne for anvendelse af traktatens undtagelsesbestemmelse er opfyldt (35) De svenske myndigheder giver i deres meddelelse udtryk for, at de łnsker tilladelse til at opretholde nationale bestemmelser, der strider mod direktiv 94/60/EF, som er 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/69 en harmoniseringsforanstaltning vedtaget p(cid:229) grundlag af EF-traktatens tidligere artikel 100 A (nu artikel 95). (36) I traktatens artikel 95, stk. 4, hedder det: »Hvis en med- lemsstat, efter at R(cid:229)det eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nłdvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller af som vedrłrer miljłbeskyttelse arbejdsmiljłet, giver den Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og om grundene til deres oprethol- delse. « eller beskyttelse (37) Direktiv 94/60/EF skulle implementeres af medlemssta- terne senest den 20. december 1995 og anvendes senest fra den 20. juni 1996. Sverige meddelte den svenske lovgivning om creosot, som havde v(cid:230)ret g(cid:230)ldende siden 1985 og 1992, den 14. december 1995, dvs. inden fri- sten for anvendelsen af de nationale bestemmelser, som implementerer direktivet. (38) Det er derfor i dette tilf(cid:230)lde berettiget at antage, at betingelserne i traktatens artikel 95, stk. 4, er opfyldt, i henhold til hvilke de nationale bestemmelser, som er meddelt og som en medlemsstat łnsker at opn(cid:229) til- ladelse til at opretholde efter datoen for gennemfłrelsen af en f(cid:230)llesskabsharmoniseringsforanstaltning, skal v(cid:230)re vedtaget inden vedtagelsen af harmoniseringsforanstalt- ningen. (39) I lyset af ovenst(cid:229)ende mener Kommissionen, at Kongeri- get Sveriges anmodning om undtagelse fra direktiv 94/60/EF, som meddelt den 14. december 1995 i hen- hold til den tidligere artikel 100 A, stk. 4, opfylder betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 4. 3. Vurdering af sagens omst(cid:230)ndigheder (40) I medfłr af traktatens artikel 95 skal Kommissionen sikre sig, at alle betingelserne for, at en medlemsstat kan benytte de i denne artikel fastsatte undtagelsesmulighe- der er til stede. Kommissionen skal navnlig undersłge, om de af medlemsstaten meddelte bestemmelser er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller om de vedrłrer miljłbeskyttelse eller beskyt- telse af arbejdsmiljłet. Herudover skal Kommissionen, hvis den skłnner, at foranstaltningerne er begrundede, undersłge, om de er et middel til vilk(cid:229)rlig forskels- behandling eller en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemsstaterne og om de udgłr en hindring for det indre markeds funktion (artikel 95, stk. 6). (41) De svenske myndigheder har begrundet deres anmod- ning i behovet for beskyttelse af sundhed og miljł. Til stłtte for anmodningen fremsendte Sverige et kort memorandum, dateret den 14. december 1995, hvor det forklares, hvorfor Sverige finder det p(cid:229)kr(cid:230)vet at opret- holde sine strengere nationale bestemmelser. Imidlertid var oplysningerne i dette memorandum ret begr(cid:230)nsede og af generel art. Det var derfor ikke muligt at under- słge omst(cid:230)ndighederne omkring anmodningen udeluk- kende p(cid:229) grundlag af disse oplysninger. (42) For at undersłge, om de svenske bestemmelser om salg og anvendelse af creosotbehandlet tr(cid:230) virkelig er nłd- vendig og rimelige i forhold til m(cid:229)let, bestilte Kommis- sionen en undersłgelse fra en ekstern konsulent (4). Undersłgelsen słger at vurdere risikoen for kr(cid:230)ft hos forbrugerne som fłlge af anvendelsen af creosot og creosotbehandlet tr(cid:230), og om implementering af direktiv 94/60/EC i Sverige ville medfłre en uacceptabel creosot- eksponering af befolkning eller vandmiljłet. Herudover bygger vurderingen af Sveriges anmodning p(cid:229) resulta- terne af tre andre undersłgelser (5), som Kommissionen havde bestilt i forbindelse med lignende anmodninger fra andre lande. (43) Det skal bem(cid:230)rkes, at p(cid:229) baggrund af den tidsramme, der er fastsat i artikel 95, stk. 6, og som ikke fandtes i den tidligere artikel 100 A, stk. 4, som den svenske anmodning blev meddelt i henhold til, kan denne bety- delige indsats fra Kommissionens side for at konstatere, om opretholdelsen af de svenske bestemmelser var begrundet, ikke danne pr(cid:230)cedens for fremtiden. N(cid:229)r Kommissionen undersłger, om nationale foranstaltnin- ger meddelt i medfłr af artikel 95, stk. 4, er begrundet i et vigtigt behov, skal den henholde sig til »de grunde«, den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat głr g(cid:230)ldende for at begrunde opretholdelsen af sine nationale bestemmelser. Dette betyder, at ansvaret for at bevise, at s(cid:229)danne for- anstaltninger er begrundede, traktatens bestemmelser ligger hos den ansłgende medlemsstat. I betragtning af den procedure, der skal fłlges i henhold til artikel 95, m(cid:229) Kommissionen normalt begr(cid:230)nse sig til at undersłge, om de af den ansłgende medlemsstat fremlagte oplysninger er relevante, uden selv at słge at tilvejebringe mulige grunde til stłtte herfor. i henhold til (4) WS Atkins International Ltd. , Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain is National Laws on Creosote in Place of Council Direktiv 94/60/EC, Final Report, August 1997. (5) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Final report, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Germany), Decem- ber 1995. Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of the German Request for Derogation from Provisions of Council Direc- tive 94/60/CE Concerning Creosote, Final Report, 24 April 1996. Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientifc Terms of Allowing Denmark to Retain its National Laws on Creosote, Final Report, November 1996. L 329/70 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (44) Ingen af ovenn(cid:230)vnte undersłgelser n(cid:229)ede frem til helt klare resultater med hensyn til sundhedsvirkningerne af creosot, navnlig stoffets kr(cid:230)ftfremkaldende virkninger, da en s(cid:230)rlig langtidsundersłgelse af de kr(cid:230)ftfremkal- dende virkninger stadig ikke var afsluttet. Denne under- słgelse (6) kom Kommissionen i h(cid:230)nde i begyndelsen af 1998. Resultaterne af alle disse undersłgelser er frem- stillet nedenfor. Endvidere er alle undersłgelserne blevet forelagt Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)ko- toksicitet og Miljł, som den 27. november 1998 afgav en forelłbig udtalelse om forbrugernes uds(cid:230)ttelse for risikoen for kr(cid:230)ft fra creosot og/eller tr(cid:230) behandlet med creosot. Udtalelsen blev revideret den 4. marts 1999. 3. 1. Vurdering af begrundelsen i vigtige behov 3. 1. 1. Creosot (cid:151) generel information (45) Creosot er en kompleks blanding af over 200 kemiske forbindelser, hovedsagelig aromatiske hydrocarboner s(cid:229)vel som phenolforbindelser og aromatiske nitrogen- og svovlforbindelser. Det er et mellemsv(cid:230)rt destillat af stenkulstj(cid:230)re (kogepunkt ca. 200-400 (cid:176)C). (46) Creosot kan indeholde over 30 polycykliske aromatiske hydrocarboner (PAH) med et muligt totalt PAH-indhold p(cid:229) 85 %. De vigtigste er: (cid:151) acenaphthen (cid:151) naphtalen (cid:151) phenanthren (cid:151) anthracen (cid:151) fluoren (cid:151) fluoranthen (cid:151) chrysen (cid:151) triphenylen (cid:151) benzo[a]anthracen (cid:151) benzo[b]fluoranthen (cid:151) benzo[k]fluoranthen (cid:151) benzo[a]pyren (47) Benzo[a]pyren (BaP) er en af de grundigst undersłgte PAH’er, og BaP-indholdet anvendes som et indikator- eller markłrstof til klassificeringsform(cid:229)l og er ikke i sig (6) Fraunhofer Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicutaneous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), Final report, Hanover, October 1997. selv udtryk for det samlede PAH-indhold i creosot. Afh(cid:230)ngig af creosottype kan BaP-indholdet variere mel- lem 0,003 og 0,3 v(cid:230)gtprocent (30-3 000 ppm). Gen- nem raffineret destillation af stenkulstj(cid:230)re og udv(cid:230)lgelse af fraktionerne kan man opn(cid:229) lavere BaP- eller phenol- tr(cid:230)impr(cid:230)g- indhold. Det vesteurop(cid:230)iske institut nering (Western European Institute for Wood Preserva- tion) har udviklet forskellige industristandarder, hovedsa- geligt baseret p(cid:229) forskelligt indhold af n(cid:230)rmere specifi- cerede destillationsfraktioner og, hvad der er vigtigst sammenh(cid:230)ng, BaP-indhold. i Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne er for 500 ppm og 50 ppm. klassifikationsstandarderne forskelligt denne for (48) Det er muligt at (cid:230)ndre b(cid:229)de de fysiske og kemiske egen- skaber ved creosot, hvis dette er nłdvendigt til de p(cid:229)g(cid:230)ldende anvendelsesform(cid:229)l eller af miljłhensyn. Ved at iblande komponenter med et lavere kogepunkt kan til man frembringe et produkt med lavere viskositet, tider ben(cid:230)vnt karbolineum, som er lettere at p(cid:229)stryge med pensel. I direktiv 94/60/EF skelnes der ikke: det omfatter en lang r(cid:230)kke forskellige stenkulstj(cid:230)redestilla- ter under Øt, alle specificeret ved deres navne, EINECS- og CAS-numre. (49) Creosot anvendes n(cid:230)sten udelukkende som tr(cid:230)impr(cid:230)g- neringsmiddel. Industrielle og erhvervsm(cid:230)ssige anven- delser i stor m(cid:229)lestok er langt de vigtigste: jernbanesvel- ler, elmaster, vandbygning (bredbeskyttelse), landbrug og frugtproduktion. Creosot og lignende produkter anven- des ogs(cid:229) af private forbrugere til tr(cid:230)impr(cid:230)gnering. (50) De vigtigste egenskaber ved creosot er: (cid:151) effektivt svampebek(cid:230)mpelsesmiddel (cid:151) effektivt insektbek(cid:230)mpelsesmiddel (cid:151) langvarig persistens (cid:151) modstandsdygtighed over for udvaskning og p(cid:229)virk- ning fra vejret. (51) En meget begr(cid:230)nset m(cid:230)nge creosot anvendes i l(cid:230)gemid- ler til behandling af visse hudlidelser, f. eks. psoriasis. C r e o s o t s t o k s i c i t e t Sundhedsvirkninger (52) Skłnt creosot har v(cid:230)ret anvendt som tr(cid:230)impr(cid:230)g- neringsmiddel i over et (cid:229)rhundrede, er der kun publice- ret f(cid:229) oplysninger om sundhedsvirkningerne af langvarig uds(cid:230)tning for creosot. Mange af undersłgelserne er af ret gammel dato og opfylder ikke altid nutidens krav til dokumentation. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/71 (53) Eksponering kan ske gennem ind(cid:229)nding, indtagelse eller berłring med huden. Creosot vurderes som v(cid:230)rende svagt til moderat giftigt ved indtagelse. Stłrstedelen af de virkninger, der er p(cid:229)vist i dyreforsłg og i samtlige epidemiologiske undersłgelser, skyldes dermal ekspone- ring. (54) Hudens af stenkulstj(cid:230)re lysfłlsomhed induceret er beskrevet i en r(cid:230)kke undersłgelser. Hos creosotekspone- rede arbejdstagere er der rapporteret tilf(cid:230)lde af irrita- tionssymptomer, hyperkeratose fremkaldt af beg, mis- farvning af huden og laset hud. Den seneste undersł- gelse af creosoteksponedere arbejdstagere i Sverige og i 1992 (7). Undersłgelsen Norge blev offentliggjort omfatter arbejdstager, som var udsat for creosot mellem 1950 og 1975. Forskerne fandt en noget lavere samlet kr(cid:230)ftforekomst end ventet og en łget risiko for hud- og l(cid:230)bekr(cid:230)ft og ikke-Hodgkin-lymphomer. Creosotens sam- mens(cid:230)tning var imidlertid ikke dokumenteret, og forfat- terne konkluderer, at antallet af tilf(cid:230)lde var for lille til, at der kunne drages brugbare konklusioner. Stigninger i antallet af sygdomstilf(cid:230)lde kunne tilskrives uds(cid:230)tning for b(cid:229)de creosot og sollys. En anden undersłgelse (8) kunne p(cid:229)vise en łget risiko for dłdelighed som fłlge af skrotalkr(cid:230)ft hos arbejdstagere i murstensfabrikationen, der var eksponeret for creosot i perioden 1991-1938. Heller ikke i dette tilf(cid:230)lde kendes creosotens BaP-ind- hold, og der er heller ikke registreret noget klart dosis/ respons-forhold. (55) Det Internationale Kr(cid:230)ftforskningscenter (IARC) har klassificeret creosot som humant carcinogen (gruppe 2A), hovedsageligt baseret p(cid:229) et dyreforsłg, hvor for- słgsdyrenes (mus) hud gennem deres levetid regelm(cid:230)s- sigt blev udsat for B[a]P-oplłsninger i acetone (9) IARC skłnner, at der for stoffer i denne kategori er tilstr(cid:230)kke- lig dokumentation for, at creosot er kr(cid:230)ftfremkaldende hos dyr, og en vis dokumentation fra epidemiologiske undersłgelser for, at creosot kan v(cid:230)re kr(cid:230)ftfremkal- dende hos mennesker. Senere undersłgelser har ikke givet signifikante nye resultater, som (cid:230)ndrer denne kon- klusion. (56) Eksperter fra medlemsstaterne har i flere (cid:229)r behandlet spłrgsm(cid:229)let med klassificering af creosot, andre sten- kulstj(cid:230)redestillater og yderligere s(cid:229)kaldte komplekse stoffer i tilknytning til R(cid:229)dets direktiv 67/548/E(cid:216)F af 27. juni 1967 om klassificering, emballering og etikette- farlige stoffer (10), senest (cid:230)ndret ved direktiv ring af (7) S. Karlehagen et. al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed (8) (9) Workers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992:18, p. 26. IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitu- men, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Toxicology, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocar- bons, ed. MacFarland et. al, Princeton Scientific Publishers 1984. (10) EFT L 196 af 16. 8. 1967, s. 1. (den 21. 1999/33/EF (11). P(cid:229) grundlag af stort set de samme oplysninger, som blev anvendt af IARC, n(cid:229)ede man i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens direk- tiv 94/96/EF (12) tilpasning til den tekniske udvikling) frem til, at creosot og visse andre stenkuls- destillater skal klassificeres om kr(cid:230)ftfremkaldende stoffer i kategori 2, og at de skal m(cid:230)rkes med risikos(cid:230)tning 45 »Kan for(cid:229)rsage kr(cid:230)ft«. Imidlertid skal stoffet ikke nłd- vendigvis klassificeres som kr(cid:230)ftfremkaldende, hvis det kan end 0,005 v(cid:230)gtprocent BaP (=50 ppm) (13). Heri afviger direktivet fra IARC-klassifikationen, som g(cid:230)lder uden hensyntagen til BaP-indholdet. indeholder mindre p(cid:229)vises det at (57) Det var kun gennem en f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring fra Kommissio- nen og medlemsstaterne, at valget af en gr(cid:230)nse p(cid:229) 50 ppm for koncentrationen af BaP som grundlag for at skelne mellem kr(cid:230)ftfremkaldende og ikke-kr(cid:230)ftfremkal- dende stenkulstj(cid:230)redestillater i f(cid:230)llesskabslovgivningen blev accepteret af medlemsstaterne i arbejdsgruppen for tilpasning af direktiv 67/548/E(cid:216)F til den tekniske udvik- ling. I erkl(cid:230)ringen hedder det, at situationen skal tages op p(cid:229) ny, n(cid:229)r resultaterne af den ovenn(cid:230)vnte videnska- forel(cid:229). belige undersłgelse ved Fraunhofer-instituttet Denne undersłgelse, som erhvervsbranchen havde ind- ledt i samarbejde med IARC, var endnu ikke afsluttet p(cid:229) det tidspunkt. Det skal erkendes, at der i 1994 ikke forel(cid:229) eksperimentelle data, som kunne vise, om creosot, med et indhold p(cid:229) under 50 ppm BaP var kr(cid:230)ftfremkal- dende eller ej. Denne situation har siden (cid:230)ndret sig, og resultaterne af Fraunhofer-undersłgelsen vil blive frem- lagt nedenfor. (58) Man har kun beskedent kendskab til creosots toksikoki- netik hos mennesker og forsłgsdyr. Kun i de allerseneste undersłgelser har man undersłgt den kvantitative absorption af PAH’er gennem huden ved m(cid:229)ling af udsondrede pyrenmetabolitter (14): absorptionen synes at variere mellem individer og mellem forskellige steder hos samme individ. I en separat undersłgelse m(cid:229)ltes den dermale absorption af forskellige PAH-forbindelser (15). PAH’er med hłjere molekylv(cid:230)gt s(cid:229)som pyren, f. eks. BaP, absorberes langsommere. Vurdering af BaP-absorptionen ud fra pyren-markłren vil derfor fłre til overvurdering og kan betragtes som et konservativt skłn. (11) EFT L 199 af 30. 7. 1999, s. 57. (12) EFT L 381 af 31. 12. 1994, s. 1. (13) Note M i forordet til bilag I i R(cid:229)dets direktiv 67/548/E(cid:216)F g(cid:230)lder for creosot. (14) Van Rooij J. G. M. et. al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hydrocarbons Through Human Skin: Differences between Anato- mical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, p. 355. (15) Van Rooij J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hydrocarbons Among Workers, Thesis ISBN 90-9007080-X, Nij- megen 1993. L 329/72 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (59) Det skal bem(cid:230)rkes, at alle effekter, der er iagttaget i i epidemiologiske undersłgelser, er dyreforsłg eller baseret p(cid:229) kronisk eksponering for store doser. Litteratu- ren indeholder ikke eksempler p(cid:229) hudkr(cid:230)ft (eller kr(cid:230)ft andre steder), som kan tilskrives eksponering for creosot i ikke-erhvervsm(cid:230)ssig sammenh(cid:230)ng. indeholder creosot (60) Private kan eksponeres for creosot gennem anvendelse (eller karboli- af pr(cid:230)parater, der neum), til impr(cid:230)gnering af tr(cid:230) ved p(cid:229)strygning med pensel (eksponering via huden eller via ind(cid:229)nding) eller gennem anvendelse af behandlet tr(cid:230) (for voksne f. eks. i forbindelse med bygning af hegn eller andre tr(cid:230)struktu- rer til privat brug, for błrn, der leger p(cid:229) strukturer af behandlet tr(cid:230)). Der foreligger ingen oplysninger om for- brugernes eksponering for creosot, enten direkte gen- nem anvendelse af produktet eller indirekte gennem berłring med creosot-impr(cid:230)gneret tr(cid:230). Der er opstillet forskellige modeller og beregninger for eksponering i undersłgelserne, og de vil blive drłftet senere. Miljłvirkninger (61) Der er indberettet tilf(cid:230)lde af miljłforurening med creo- sot i en r(cid:230)kke lande, hvor gamle tr(cid:230)impr(cid:230)gnerings- anl(cid:230)g ofte har v(cid:230)ret kilde til forureningen. Det er s(cid:229)le- des udslip af creosot i industrien og forurening fra for- ladte creosotanl(cid:230)g, der er kilde til hovedparten af de foreliggende oplysninger om creosots sk(cid:230)bne i miljłet. Miljłforureningen er sporet ved analyse af udvalgte PAH-forbindelser, navnlig BaP. (62) Creosot er giftig for visse jordorganismer og meget giftig for vandlevende organismer (hvor 96h LC-50 v(cid:230)rdierne ofte er under 1 mg/l). Mange af creosots bestanddele er bioakkumulerende. (63) De vigtigste egenskaber ved PAH’s miljłet er (cid:151) PAH’er, der ledes ud i vandlłb, transporteres hurtigt til sedimentet (cid:151) i vandlłb forsvinder de fleste af PAH’erne med lav molekylv(cid:230)gt prim(cid:230)rt gennem mikrobiel nedbryd- ning, mens forbindelserne med hłjere molekylv(cid:230)gt forsvinder som fłlge af fotooxidering og sedimente- ring. Mikrobiel nedbrydning af de lettere vandoplł- selige PAH’er sker under aerobe og anaerobe betin- gelser. Det er p(cid:229)vist, at PAH-bestanddelene er bio- akkumulerende i vandlevende arter. (64) PAH-udslip til luft, vand og jord kan finde sted i forbin- delse med impr(cid:230)gneringsprocessen og oplagring p(cid:229) impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)gget forbindelse med anvendelse af impr(cid:230)gneret tr(cid:230). De PAH’er, der findes i de forskellige miljłmedier, stammer imidlertid fra mange forskellige kilder (f. eks. alle forbr(cid:230)ndingsprocesser, trafik osv. ). og det er ofte vanskeligt at henfłre forekomsten heraf til Øn enkelt kilde, som f. eks. creosotbehandlet tr(cid:230). s(cid:229)vel som i (65) En undersłgelse i Sverige (16) har vist, at creosotimpr(cid:230)g- nerede p(cid:230)le efter 40 (cid:229)r i jorden havde afgivet en del af de forbindelser, der findes i creosot, navnlig dem med det laveste kogepunkt (under 270 (cid:176)C). Tabet var stłrst fra den overjordiske del af p(cid:230)lene. De udvaskede forbin- delsers mobilitet var imidlertid meget begr(cid:230)nset, da de kun kunne p(cid:229)vises i jorden er uhyre lav som fłlge af stoffernes st(cid:230)rke binding til organisk materiale. (66) Tilstedev(cid:230)relsen af store m(cid:230)ngder PAH i vandmiljłet er ofte blevet tilskrevet tilstedev(cid:230)relsen af creosotbehandlet tr(cid:230). Migrationen af creosot-bestanddele fra behandlet tr(cid:230) til vand er stłrre til ferskvand end til havvand, hvil- ket er blevet p(cid:229)vist i mange undersłgelser. En af under- słgelserne viste, at p(cid:230)lev(cid:230)rk efter 10 (cid:229)r i havet fortsat indeholdt 93 % af creosotforbindelsernes oprindelige sammens(cid:230)tning (17). Forurening af sedimenter med creo- sot, der udvaskes fra bredsikringsstrukturer, er blevet p(cid:229)vist i Nederlandene (18) og ogs(cid:229) i undersłgelser af for- urening fra nedlagte impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g. (cid:151) PAH’er binder st(cid:230)rkt til organisk materiale i jorden (cid:151) PAH’er nedbrydes s(cid:230)dvanligvis langsomt i jord og andre dele af miljłet. Creosotrester kan forblive i miljłet i mange (cid:229)r (mindst 20-30 (cid:229)r) (cid:151) de vigtigste nedbrydningsprocesser er fotonedbryd- ning (dvs. som fłlge af solstr(cid:229)ling) og mikrobiel ned- brydning (dvs. ved visse bakterier). Mikrobiel ned- brydning kan finde sted under aerobe og anaerobe betingelser. PAH-forbindelser med fire ringe og der- over kan v(cid:230)re sv(cid:230)rt nedbrydelige. (67) Hvad ang(cid:229)r eksponering af mennesker, foreligger der kun f(cid:229) m(cid:229)ledata om miljłforurening med PAH’er hidrł- rende fra creosot. (16) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr. M 205(cid:150)252. 092. ˜lvkarleby: Vatten- fall Utveckling. 1994. (17) L. L. Ingram et. al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, p. 120. Se fodnote 8 og 18. (18) bkh consulting engineers, Foundation of the appeal against the EC- directive on creosote, Final report, Delft, 1 July 1995. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/73 3. 1. 2. Det svenske standpunkt (68) De svenske myndigheder finder, at det sundhedsbeskyt- telsesniveau, der sikres med direktiv 94/60/EF, er util- str(cid:230)kkeligt. Creosot er et stof, der fremstilles ved destil- lation af stenkulstj(cid:230)re og indeholder ca. 30 stoffer/stof- grupper, der vides at v(cid:230)re kr(cid:230)ftfremkaldende og muta- gene. Som p(cid:229)vist ved IARC’s klassificering er creosot uhyre sundhedsskadeligt. Ud over stoffets carcinogene egenskaber har det en st(cid:230)rk lokalirriterende effekt og kan kombineret med sollys for(cid:229)rsage fotoallergiske reak- tioner i form af bl(cid:230)redannelse og alvorlig eksem. (69) De svenske myndigheder understreger, at der ikke fore- ligger dokumentation til stłtte for, at creosot med et BaP-indhold p(cid:229) under 50 ppm indeb(cid:230)rer en acceptabel risiko. Tv(cid:230)rtimod fremfłrer de, at da BaP er genotok- sisk, er der ikke nogen t(cid:230)rskeldosis, under hvilken eks- ponering ikke indeb(cid:230)rer sundhedsfare. De svenske myn- digheder minder om den erkl(cid:230)ring, der blev fremsat p(cid:229) młdet i Udvalget for Tilpasning til den tekniske Udvik- ling i 1994 (n(cid:230)vnt ovenfor), som efter deres mening viser, at der ikke var tilstr(cid:230)kkeligt grundlag for vurde- ring af de kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber ved komplekse under stoffer stenkulstj(cid:230)rebaserede 50 ppm/BaP. indeholdende (70) Creosot har sundheds- og miljłskadelige egenskaber, hvilket betyder, at anvendelsen heraf błr begr(cid:230)nses til form(cid:229)l, hvor der kr(cid:230)ves langvarig beskyttelse. Hudkon- takt błr s(cid:229) vidt muligt undg(cid:229)s. Creosot błr derfor ikke anvendes af private forbrugere, som ikke har det nłd- vendige beskyttelsesudstyr. I forbindelse med industriel trykimpr(cid:230)gnering oplyses arbejdstagerne om risikoen og modtager den bedst mulige beskyttelse. (71) Der er allerede udviklet og markedsfłrt creosotolier, hvor visse fraktioner af de farligste stoffer er blevet fjer- net. Der er ikke tegn p(cid:229), at produktets BaP-indhold har nogen indvirkning p(cid:229) impr(cid:230)gneringsmetoden, stoffets absorption i tr(cid:230)et eller beskyttelsens varighed. Disse produkter har et BaP-indhold p(cid:229) under 10 ppm. Denne udvikling risikerer at stoppe, hvis produkter med op til 50 ppm godkendes. (72) Hvad miljłvirkningerne ang(cid:229)r, understreger de svenske myndigheder, at creosot er st(cid:230)rkt toksisk for visse vand- levende organismer, og at nogle af bestanddelene er bio- akkumulerbare. fra Cresotobestanddelene impr(cid:230)gnerede dele i b(cid:229)de ferskvand og saltvand. udvaskes (73) Sverige har et s(cid:230)rligt nationalt behov, fordi tr(cid:230), til for- skel for situationen i andre EU-lande, er et meget vigtigt byggemateriale til terrasser, broer og andre udendłrs konstruktioner i Sverige. Som fłlge af de store antal tr(cid:230)bygninger og den kendsgerning, at en stor del af Sve- rige er d(cid:230)kket af overfladevand (słer/floder), kan anven- delsen af creosotbehandlet tr(cid:230) i stłrre udstr(cid:230)kning end det nu er tilf(cid:230)ldet, vil det sandsynligvis have skadelige sundheds- og miljłvirkninger. Den nuv(cid:230)rende lovgiv- ning bygger p(cid:229) substitutionsprincippet, der sikrer, at creosot kun anvendes, hvor det er det bedste alternativ. (74) Endvidere fremfłrer Sverige, at det har et s(cid:230)rligt natio- nalt behov som fłlge af den geografiske placering med lave gennemsnitstemperaturer og et lavt antal soltimer, som medfłrer, at creosot nedbrydes langsommere. Foto- kemisk oms(cid:230)tning er den prim(cid:230)re nedbrydningsproces for polycykliske aromatiske hydrocarboner (PAH), som creosot best(cid:229)r af. Forskellige bakterietyper kan nedbryde creosot. Sveriges geografiske placering betyder, at antal- let af varme solskinsdage er f(cid:230)rre end i de fleste andre EU-lande. Resultatet heraf er en langsommere fotoke- misk og bakteriel nedbrydning af creosot. (75) Som konklusion understreger de svenske myndigheder, at der er tungtvejende sundheds- og miljłm(cid:230)ssige grunde til ikke at (cid:230)ndre de svenske bestemmelser om creosot. Den svenske regering har ikke til hensigt at for- byde anvendelsen af creosot totalt, den łnsker fortsat anvendelse af creosot til form(cid:229)l, hvor creosot anses for det bedste alternativ. Form(cid:229)let med godkendelsespro- ceduren for hvert enkelt produkt er at sikre, at disse m(cid:229)l n(cid:229)s. Bestemmelserne om creosot indg(cid:229)r i Sveriges gene- relle politik, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at begr(cid:230)nse anvendelsen af farlige kemiske stoffer. 3. 1. 3. Vurdering af det svenske standpunkt (76) Spłrgsm(cid:229)let vedrłrende sundhedsvirkningerne af creo- sot er blevet undersłgt meget omhyggeligt i de undersł- gelser, Kommissionen har ladet foretage. Alle de kendte resultater er allerede n(cid:230)vnt i forbindelse med de gene- relle oplysninger ovenfor. (77) Kun for ganske nyligt er der fremkommet data fra for- słg, som viser, at creosot, der indeholder under 50 ppm BaP, kan indeb(cid:230)re en ikke uv(cid:230)sentlig kr(cid:230)ftrisiko. Her- udover skal det bem(cid:230)rkes, at alle sundheds- og miljłfa- rer ved creosot blev drłftet til bunds i forbindelse med klassificering af creosot som led i udarbejdelsen af direk- tiv 94/60/EF. Endvidere er alle de sundhedsfarlige virk- L 329/74 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 i dyreforsłg ninger af creosot blevet iagttaget ved hłje kroniske eks- forbindelse med poneringer erhvervsm(cid:230)ssig eksponering. Litteraturen indeholder ingen eksempler p(cid:229) hudkr(cid:230)ft (eller kr(cid:230)ft andre steder), som kan tilskrives eksponering for creosot ikke-er- hvervsm(cid:230)ssig sammenh(cid:230)ng. eller i i (78) Den analyse, de svenske myndigheder foretager i forbin- delse med produktgodkendelse, er baseret p(cid:229) princippet om, at risikoen skal minimeres s(cid:229) vidt det er muligt, b(cid:229)de ved s(cid:229) vidt muligt at reducere eksponeringen for skadelige stoffer og ved at erstatte disse med alternative produkter, der anses for mere acceptable. For creosots vedkommende er alternativerne kobber-chrom-arsen-de- rivater (CCA). Den svenske holdning til, hvorn(cid:229)r en risiko ved anvendelsen af et kemisk stof er acceptabelt, er derfor noget anderledes end F(cid:230)llesskabets holdning i forbindelse med vedtagelsen af direktiv 94/60/EF. (79) Ifłlge den undersłgelse, som Kommissionen har ladet foretage, kunne de svenske myndigheder hverken til- vejebringe dokumentation for de konkrete vurderinger, der var foretaget i forbindelse med godkendelse af de fire creosotprodukter, som nu er tilladt industriel anvendelse, og der blev heller ikke tilvejebragt dokumen- tation, der kunne bekr(cid:230)fte p(cid:229)standen om, at alle fire produkter indeholder under 50 ppm BaP og 3 % vando- plłselig tj(cid:230)resyre. til (80) Der er meget der tyder p(cid:229), at dette er tilf(cid:230)ldet. I henhold til den undersłgelse, som Kommissionen lod foretage, er de fire produkter blevet godkendt ifłlge en frivillig aftale mellem myndighederne og den p(cid:229)g(cid:230)ldende branchefore- ning. Sidstn(cid:230)vnte havde selv iv(cid:230)rksat forskning for at mindske og forhindre creosotudvaskning fra impr(cid:230)g- neret tr(cid:230), da denne udvaskning medfłrer łget ekspone- ring af miljłet for arbejdstagere, der h(cid:229)ndterer eller arbejder med impr(cid:230)gnerede p(cid:230)le. Tr(cid:230)impr(cid:230)gnerings- industriens vigtigste kunder, nemlig el- og telekommuni- kationsselskaberne, har lagt pres p(cid:229) impr(cid:230)gneringsindu- strien, for at den skulle mindske risikoen for udvaskning. I henhold til de nye specifikationer skal produktet frem- stilles af udgangsstoffer i et meget sn(cid:230)vrere destillations- interval end standardcreosoter, hvilket udelukker mange af de flygtige komponenter og komponenter med hłjt kogepunkt (navnlig PAH, herunder BaP). I det tekniske godkendelsesdokument, som konsulenten fik udleveret af en industriel storbruger, og i et internt dokument fra kemikalieinspektionen hedder det ogs(cid:229), at BaP-indholdet skulle v(cid:230)re lavere end 50 ppm. Som fłlge heraf er alle godkendte produkter i Sverige tykke, viskłse olier med op til 100 % creosot inden for det specifikke destilla- tionsinterval for de respektive olier. Olierne er kun egnede til anvendelse i en specialiseret, industriel tryk/ vakuumimpr(cid:230)gneringsproces, der er udformet til opti- mal impr(cid:230)gnering af navnlig rundtłmmer. Denne metode resulterer i tłmmer, der gennemsnitligt indehol- der 135 kg creosot/m3 med meget hłj beskyttelseseffekt (ca. 40-50 (cid:229)r). (81) Med hensyn til spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt der er tale om en s(cid:230)rlig situation for Sveriges vedkommende, under- stłttes p(cid:229)standen om, at impr(cid:230)gneret tr(cid:230) er et meget vigtigt byggemateriale i Sverige, til dels af oplysninger tr(cid:230) i Europa i om forbruget af creosotimpr(cid:230)gneret 1990: Tabel 2 Forbruget af creosotbehandlet tr(cid:230) i Europa (1990) (19) Land ¯rlig brug 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig brug/indbygger (10ﬂ3 m3/ind. /og (cid:229)r) ¯rlig brug/km2 (m3/km2 og (cid:229)r) Tyskland Nederlandene Spanien Italien Det Forenede Kongerige Sverige Frankrig (19) Kilde: Se fodnote 18, s. 6. 150 000 100 000 93 000 74 000 65 000 57 000 45 000 2,3 6,7 2,4 1,3 1,1 7,1 0,8 0,4 2,9 0,2 0,3 0,3 0,1 0,08 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/75 Land ¯rlig brug 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig brug/indbygger (10ﬂ3 m3/ind. /og (cid:229)r) ¯rlig brug/km2 (m3/km2 og (cid:229)r) Belgien Norge Irland Finland Danmark Europa 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 1 000 000 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 (82) Anvendelsen af creosotimpr(cid:230)gneret tr(cid:230) har v(cid:230)ret rela- tivt stabil siden 1990. I 1995 blev 74 400 m3 behandlet med creosot (63 % p(cid:230)le, resten jernbanesveller), ca. en fjerdel blev eksporteret. (86) (83) Tabel 2 viser, at anvendelsen af creosotbehandlet tr(cid:230) pr. indbygger i Sverige er den hłjeste i Europa, mens anvendelse per km2 er blandt de laveste. Sidstn(cid:230)vnte tal kan v(cid:230)re vildledende, da det med rimelighed kan anta- ges, at anvendelsen af creosotbehandlet tr(cid:230) er mere kon- centreret i de t(cid:230)ttere befolkede omr(cid:229)der (f. eks. det syd- lige Sverige). En omfattende brug pr. indbygger vil kunne fłre til en potentielt hłjere eksponering af den svenske befolkning. P(cid:229) den anden side synes det lave tal for brugen pr. arealenhed at indikere, at sandsynligheden for enkeltpersoners berłring med creosot er temmelig lav. E k s p o n e r i n g a f m i l j ł e t (84) For miljłets eksponering er anvendelse af behandlet tr(cid:230) pr. overfladeenhed den afgłrende indikator. Det fremg(cid:229)r af tabel 1, at dette tal er meget lavt i Sverige. Selv en betydelig stigning vil ikke bringe det op p(cid:229) eller over det europ(cid:230)iske gennemsnit. bredbeskyttelsesanl(cid:230)g (85) Det er klart, at opfłrelse af moler og anlłbsbroer ikke resulterer i lige s(cid:229) lange og t(cid:230)tte tr(cid:230)konstruktioner som kontinuerlig i Nederlandene. Overfladearealet af behandlet tr(cid:230), der er i kontakt med vand, er s(cid:229)ledes meget mindre, og vandm(cid:230)ngden stłrre. De svenske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger til stłtte for erkl(cid:230)ringen om, at der i n(cid:230)rheden af moler og anl(cid:230)gsbroer er tale om lokale negative virkninger p(cid:229) vandlevende organismer. Tv(cid:230)rtimod konkluderer den undersłgelse, som Kommissionen har ladet foretage, baseret p(cid:229) m(cid:229)lte udvaskningsrater og ud fra antagelsen af sediment, hvor creosot absorberes st(cid:230)rkt, at creosotkoncentrationerne i vandet mindst er Øn stłrrelsesorden lavere end de toksiske niveauer. forekomst af I undersłgelsen havde man fundet frem til oplysninger om jorden omkring behandlede p(cid:230)le (hvoraf nogle var behandlet med en meget betydelig m(cid:230)ngde impr(cid:230)g- neringsmiddel). Allerede i en afstand p(cid:229) 10-15 cm fra de behandlede p(cid:230)le var koncentrationerne af forskellige PAH’er i overensstemmelse med de normale baggrunds- koncentrationer. Af en anden undersłgelse fra universi- tetet i Uppsala fremg(cid:229)r det, at der ikke fandtes creosot i en afstand af 10 cm fra creosotbehandlede p(cid:230)le efter et tidsrum p(cid:229) 37 (cid:229)r. (87) Der er ikke fremlagt oplysninger til stłtte for Sveriges p(cid:229)stand om, at der er tale om en s(cid:230)rlig situation for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r nedbrydningen af creosot. Skłnt solstr(cid:229)lings- niveauet i Sverige er lavere end i de fleste af de andre medlemsstater, fremh(cid:230)ves det i den undersłgelse, som Kommissionen lod foretage, at fotokemisk nedbrydning kun er en vigtig nedbrydningsmekanisme p(cid:229) steder, hvor lyset kan tr(cid:230)nge igennem, dvs. jordoverfladen og vandsłjlens łverste lag. For creosotbehandlede p(cid:230)le i jorden vil stłrstedelen af det udvaskede materiale ikke v(cid:230)re ved overfladen, da mobiliteten er meget begr(cid:230)nset, og i vandmiljłet vil det blive absorberet i sedimentet. Fotonedbrydning vil derfor ikke spille nogen vigtig rolle for nedbrydningen af creosot. Bionedbrydning af creosot er generelt langsom. Der er ikke fremlagt data vedrł- rende temperaturernes indvirkning p(cid:229) bionedbrydnin- gen, og om dette ville have udslagsgivende virkninger p(cid:229) nedbrydningen af creosot i Sverige sammenlignet med andre medlemsstater. i (88) Sverige har ikke fremlagt bevis for, og den undersłgelse, ikke kunnet som Kommissionen lod foretage, har bekr(cid:230)fte at der i Sverige foreligger en s(cid:230)rlig situation med hensyn til miljłrisikoen fra creosot, sammenlignet med de andre medlemsstater. H u m a n e k s p o n e r i n g (89) Hvis Sverige anvendte direktiv 94/60/EF, ville befolkningens eksponering potentielt kunne stige som fłlge af, at privat anvendelse af creosot s(cid:229) ville v(cid:230)re tilladt, łget mulighed for genanvendelse af bestemmelserne i L 329/76 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 gammelt behandlet tr(cid:230) og hłjere BaP-indhold i creosot anvendt industrielt til behandling af jernbanesveller og master. Det er s(cid:229) godt som umuligt at vurdere, hvor stor denne stigning ville v(cid:230)re, da creosot ikke har v(cid:230)ret p(cid:229) markedet i over 20 (cid:229)r. Det samme g(cid:230)lder for vurderin- gen af, hvor meget eksponeringen ville stige, hvis bestemmelserne om anvendelsen af nyligt behandlet tr(cid:230) og gammelt behandlet tr(cid:230) blev (cid:230)ndret f. eks. bygning og vedligeholdelse af anlłbsbroer) er den tilladelige daglige dosis for en sandsynlighed for kr(cid:230)ft hos en ud af 100 000 (baseret p(cid:229) de beregninger, de nederlandske myndigheder vedl(cid:230)gger deres anmodning) 2,1 ng/kg lgv/dag. »Worst case«-eksponeringen er s(cid:229)ledes klart lavere. For et eksponeringsscenario p(cid:229) seks uger om (cid:229)ret ville dosis v(cid:230)re 0,7 ng/kg lgv/dag og s(cid:229)ledes stadig hłjere end den beregnede worst case-eksponering. (90) I stedet for at słge at vurdere den samlede stigning i eksponeringen (cid:151) og i lighed med den fremgangsm(cid:229)de, de nederlandske og tyske myndigheder har anvendt i deres respektive anmodninger (cid:151) foretager den undersł- gelse, som Kommissionen lod foretage, to eksponerings- vurderinger p(cid:229) de efter direktiv 94/60/EF g(cid:230)ldende vil- k(cid:229)r: En voksen privatperson, der bygger en privat tr(cid:230), hvor creosoten anlłbsbro med creosotbehandlet p(cid:229)stryges med pensel, og błrn, der leger p(cid:229) creosotbe- handlet legeudstyr af tr(cid:230). I begge tilf(cid:230)lde antoges creo- soten at indeholde 50 ppm BaP. (91) skal det be- Inden disse vurderinger kommenteres, m(cid:230)rkes, at disse resultater ikke er specifikke for Sverige og ville g(cid:230)lde p(cid:229) lignende m(cid:229)de i andre medlemsstater. (92) Den undersłgelse, som Kommissionen lod foretage, kommer meget grundigt ind p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om absorp- tion gennem huden, idet den słger at anvende forskel- lige modeller som foresl(cid:229)et i EF’s tekniske vejledning om risikovurdering, som imidlertid ikke var helt relevant i dette tilf(cid:230)lde. Undersłgelsen foretager derfor en bereg- ning af en rimelig »worst case«-eksponering. Eksperi- mentelle data for absorptionen af PAH-bestanddele gen- nem huden blev anvendt til at bestemme m(cid:230)ngden af absorberet creosot, i stedet for modelberegningerne. Den anvendte absorptionsrate for creosot blev udledt eksperi- for absorption af PAH’er gennem menneske- mentelt hud (20). (93) Worst-case-scenariet for dermal eksponering for en per- son, der bygger en anlłbsbro, resulterer i 0,43 ng/kg lgv/dag BaP for en creosot indeholdende 50 ppm BaP (8 timers eksponering pr. dag, 50 % d(cid:230)kning af nłgen hud, gennemsnitlig legemsv(cid:230)gt (lgv) og hudoverflade). Under foruds(cid:230)tning af at en person tilbringer otte timer om dagen i to uger hvert (cid:229)r med anvendelse af creosotpro- (som dukter og creosotbehandlet tr(cid:230) til byggeform(cid:229)l (20) Van Rooij J. G. M. , de Roos J. H. C. , Bodelier-Bade M. M. , Jonge- neelen F. J. , Absorption of PAHs through human skin: differences between anatomical sites and individuals, Journal of Toxicology and Environmental Health, 38 (1993), p. 355. en frem til (94) Worst case-scenariet for dermal eksponering for błrn, der leger p(cid:229) tłrt creosotbehandlet tr(cid:230), (to timer om dagen, 50 % d(cid:230)kning af nłgen hud, legemsv(cid:230)gt 15 kg) er p(cid:229) 0,85 ng/kg/lgv/dag. Det er interessant at notere, at de nederlandske myndigheder i deres modelberegninger, selv om der er anvendt en lidt anderledes metode, er n(cid:229)et p(cid:229) daglig 2 ng/kg/lgv/dag, hvilket er meget t(cid:230)t p(cid:229) dette resultat og derfor łger p(cid:229)lideligheden. G(cid:229)r man ud fra, at et barn leger i to timer om dagen i seks m(cid:229)neder om (cid:229)ret, er den tilladelige daglige dosis (baseret p(cid:229) de nederland- ske en risiko p(cid:229) 1 til 100 000 4,8 ng/kg/lgv/dag og s(cid:229)ledes stłrre end den beregnede absorption. Hvis scenariet (cid:230)ndres til fire timers legetid om dagen, er den tilladelige dosis 2,4 ng/kg/lgv/dag og absorptionen 1,7 ng/kg/lgv/dag (og s(cid:229)ledes t(cid:230)t p(cid:229) gr(cid:230)nsen). eksponeringsdosis antagelser) for (95) Skłnt der klart er mange usikre antagelser i disse bereg- ninger, viser resultaterne som helhed, at det ikke kan udelukkes, at visse personer vil kunne blive eksponeret for niveauer, der n(cid:230)rmer sig de tilladelige daglige doser, men at der er ringe sandsynlighed for, at dette vil v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet for befolkningen i almindelighed. 3. 1. 4. Vurdering foretaget af Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł (96) I forbindelse med udarbejdelsen af direktiv 94/60/EF, den 21. tilpasning af direktiv 67/548/E(cid:216)F til den tekni- ske udvikling, havde medlemsstaterne accepteret et BaP- indhold p(cid:229) 50 ppm som v(cid:230)rende risikofrit. Som allerede n(cid:230)vnt i fłrste kapitel, afgav Kommissionen og medlems- staterne en f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring om, at situationen skulle tages op p(cid:229) ny i lyset af resultaterne af den undersłgelse af de kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber ved stenkulstj(cid:230)- redestillater, som var iv(cid:230)rksat p(cid:229) initiativ af industri- branchen og i samarbejde med IARC. (97) Denne undersłgelse (21) blev forelagt Kommissionen i januar 1998. I undersłgelsen er de kr(cid:230)ftfremkaldende virkninger af to creosot-produkter, som sponsorvirksom- (21) Se fodnote 6. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/77 heden (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Tyskland) havde tilvejebragt, blevet testet. Produkterne indeholdt henholdsvis 10 og 275 ppm BaP. Da produkterne var st(cid:230)rkt viskłse, kunne de ikke p(cid:229)fłres musenes hud direkte, men skulle fortyn- des i toluen. Oplłsninger med forskellige koncentratio- ner af produktet og dermed forskellige BaP-koncentratio- ner s(cid:229)vel som rene BaP-oplłsninger og et kontrolstof best(cid:229)ende af ren toluen blev p(cid:229)fłrt to grupper med 62 mus i 78 uger (to gange om ugen, 25 (cid:181)l). Udvikling af tumorer blev observeret i dette tidsrum, og forsłgs- dyrene blev underkastet en omhyggelig undersłgelse efter forsłgets afslutning. (98) Kommissionen forelagde Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł denne undersłgelse og al anden dokumentation, der indeholdt videnskabelige oplysninger om creosot og creosoteksponering. Komi- tØen blev anmodet om at vurdere, om der ar tilstr(cid:230)kke- lig videnskabelig evidens til stłtte for den antagelse, at forbrugerne uds(cid:230)ttes for kr(cid:230)ftrisiko fra creosot indehol- dende under 50 ppm BaP og/eller fra tr(cid:230) behandlet med denne creosot, og, hvis der foreligger en s(cid:229)dan risiko, om det er muligt at vurdere eller kvantificere dens omfang. KomitØen vedtog sin udtalelse den 27. novem- ber 1998. (99) KomtØen bem(cid:230)rker, at Fraunhofer-undersłgelsen er vel tilrettelagt, og at den p(cid:229) ny bekr(cid:230)fter de kr(cid:230)ftfremkal- dende egenskaber ved stenkulstj(cid:230)repr(cid:230)parater. Som fłlge af de genotoksiske egenskaber ved PAH’er, her- under BaP, er der ingen t(cid:230)rskelkoncentration til bestem- melse af carcinogenicitet. Undersłgelsen viser klart et line(cid:230)rt dosis/respons-forhold mellem BaP-indholdet i de administrerede pr(cid:230)parater og antallet af dyr, som udvik- lede tumorer. Begge pr(cid:230)parater har hudkr(cid:230)ftinduce- rende egenskaber, der er fem gange st(cid:230)rkere end rent andre BaP, kr(cid:230)ftfremkaldende stoffer. Det kan sluttes af undersłgel- sen, at creosot indeholdende 50 ppm BaP ville medfłre en betydelig hudkr(cid:230)ftincidens hos mus. formodentlig indeholder creosot fordi (100) Dataene er ikke tilstr(cid:230)kkelige til, at det med fuld sikker- hed kan vurderes, om de observerede virkninger i en undersłgelse med hudpensling af mus er relevante for situationer med human eksponering. Ekstrapolering af hudkr(cid:230)ftdata fra mus til mennesker indeb(cid:230)rer endvidere en r(cid:230)kke usikkerhedsmomenter, der głr det vanskeligt direkte at vurdere kr(cid:230)ftrisikoen hos mennesker p(cid:229) grundlag af data om kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber fra forsłg med mus. Den artsafh(cid:230)ngige fłlsomhed over for dermal creosots kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber p(cid:229)virkes af hudens morfologi og fysiologi, af hudens stofskifteaktivering og -inaktivering og af repara- tionsprocesser. P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysnin- ger er det derfor vanskeligt at foretage en videnskabeligt baseret vurdering af kr(cid:230)ftrisikoen, f. eks. ved dermal eks- ponering for błrn, der leger p(cid:229) creosotbehandlet tr(cid:230). eksponering for (101) Ud fra dataene i Fraunhofer-undersłgelsen beregnede KomitØen T25-v(cid:230)rdi for de kr(cid:230)ftfremkaldende egenska- ber for rent BaP til 13 (cid:181)g/kg lgv/dag. T25 er den kroni- ske daglige dosis pr. kg legemsv(cid:230)gt (lgv), som hos 25 % af tumorer p(cid:229) et specifikt v(cid:230)vssted inden for den p(cid:229)g(cid:230)ldende arts normale levetid. De kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber ved de afprłvede creosotpr(cid:230)parater st(cid:230)rkere (2,7 (cid:181)/kg lgv/dag). forsłgsdyrene fremkalder var globalt fem gange (102) G(cid:229)r man ud fra, at den beregnede eksponeringsv(cid:230)rdi i den undersłgelse, som Kommissionen lod foretage (0,85 ng BaP pr. kg lgv/dag (for to timers legetid) og 1,7 ng (for fire timers legetid) n(cid:230)rmer sig den sande eks- ponering, ville dette resultere i en kr(cid:230)ftrisiko p(cid:229) 8,2 (cid:215) 10ﬂ4 (henholdsvis 1,63 (cid:215) 10ﬂ4) for livslang daglig eksponering, hvilket ville v(cid:230)re klart bekymringsv(cid:230)k- kende, en risiko p(cid:229) 1,16 (cid:215) 10ﬂ5 (henholdsvis 2,33 (cid:215) 10ﬂ5) for en daglig eksponering i 10 ud af 70 (cid:229)r (den neder- (henholdsvis landske 1,16 (cid:215) 10ﬂ5 for en daglig eksponering i 5 ud af 70 (cid:229)r (den tyske antagelse). Anvendes de eksponeringsdoser, der er beregnet af de nederlandske myndigheder (2 ng/kg lgv/dag) eller de tyske myndigheder (2,62 ng/kg lgv/dag), ville disse risikov(cid:230)rdier stige forholdsm(cid:230)ssigt. 0,58 (cid:215) 10ﬂ5 antagelse) og (103) Baseret p(cid:229) den seneste undersłgelse af dosis/respons-for- holdet for creosots kr(cid:230)ftfremkaldende virkning ved der- mal eksponering, som beregnet af komitØen, er risikoen s(cid:229)ledes, afh(cid:230)ngigt af den valgte eksponeringsmodel, en anelse eller klart over den v(cid:230)rdi p(cid:229) 1 (cid:215) 10ﬂ5, som Ver- denssundhedsorganisationen har foresl(cid:229)et som et accep- tabelt risikoniveau for genotoksiske carcinogener i drik- kevand. (104) KomitØen n(cid:230)vner ogs(cid:229), at v(cid:230)rdien p(cid:229) 2 ng BaP pr. kg lgv/dag som et »worst-case scenario« for eksponering for BaP ved leg p(cid:229) creosotbehandlet tr(cid:230) skal sammenlignes med skłn over indtagelsen af BaP gennem fłden. Den (cid:229)rlige indtagelse af BaP gennem fłden er blevet vurderet til 0,3-1,6 mg, hvilket ville fłre til en daglig eksponering p(cid:229) 12-63 ng/kg lgv for en person p(cid:229) 70 kg (dvs. langt hłjere end den dermale eksponering). (105) Generelt konkluderer komitØen som fłlger: 1. (cid:151) I betragtning af BaP’s genotoksicitet og resultatet af Fraunhofer-hudpenslingsundersłgelsen er der tilstr(cid:230)kkelig videnskabelig dokumentation for at antage, at forbrugerne uds(cid:230)ttes for en kr(cid:230)ftri- siko fra creosot indeholdende under 50 ppm BaP og/eller fra tr(cid:230) behandlet med denne creo- sot. L 329/78 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (cid:151) BaP er en god indikator for kr(cid:230)ftrisikoen ved det undersłgte creosotpr(cid:230)parat, da der var et forhold mellem kr(cid:230)ftincidens og BaP- line(cid:230)rt dosis. kr(cid:230)ftfremkaldende Creosotpr(cid:230)paratets egenskaber var imidlertid fem gang st(cid:230)rkere end bedłmt ud fra pr(cid:230)paratets BaP-indhold. 2. (cid:151) P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger giver risikoens omfang klart grund til bekymring, selv i betragtning af den betydelige usikkerhed ved vurderingen af risikoen for błrn, der kommer i berłring med creosotbehandlet tr(cid:230). Den hłjeste beregnede eksponering er imidlertid ca. 6-30 gange lavere end den voksne befolknings orale eksponering for BaP gennem fłden. (cid:151) For at f(cid:229) et bedre skłn over eksponeringssitua- tionen ville det v(cid:230)re nłdvendigt at udfłre en massebalanceundersłgelse af eksponerede błrn. En s(cid:229)dan undersłgelse ville imidlertid, ud over at v(cid:230)re uhyre kompliceret og ressourcekr(cid:230)- vende, rejse etiske spłrgsm(cid:229)l. 3. 1. 5. Generel vurdering (106) De svenske myndigheder har ikke vist, og det har heller ikke gennem anden forskning kunnet p(cid:229)vises, at forhol- dene i Sverige er specielle med hensyn til den generelle forurening med PAH’er eller menneskers og miljłets eksponering for PAH’er som fłlge af anvendelsen af creosot og creosotbehandlet tr(cid:230), eller at dette ville v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, hvis Sverige anvendte bestemmelserne i direktiv 94/60/EF. (107) Kommissionen har imidlertid modtaget yderligere oplys- ninger i forbindelse med tilsvarende anmodninger fra Nederlandene, Tyskland og Danmark om undtagelse fra direktiv 94/60/EF i henhold til EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4, og ny videnskabelig dokumenta- tion fra en omfattende undersłgelse, der er gennemfłrt efter direktivets vedtagelse. (108) P(cid:229) grundlag af disse seneste eksperimentelle data har Den Videnskabelige KomitØ skłnnet, at creosot, der indeholder mindre end 50 ppm BaP, og tr(cid:230) behandlet med s(cid:229)dan creosot indeb(cid:230)rer en kr(cid:230)ftrisiko for menne- sker. Det kan imidlertid ikke vurderes nłjagtigt, hvor stor denne risiko er. I betragtning af den usikkerhed, der hersker med hensyn til eksponeringens omfang, anser Kommissionen foranstaltninger til at mindske sandsyn- ligheden for langvarig dermal eksponering for creosot, enten gennem direkte berłring med creosot eller med tr(cid:230) behandlet med creosot, for at v(cid:230)re berettigede ud fra forsigtighedsprincippet. (109) Sadanne foranstaltninger kan imidlertid kun anses for berettigede, hvis de er i overensstemmelse med det gene- relle proportionalitetsprincip, dvs. at foranstaltningerne ikke m(cid:229) v(cid:230)re mere vidtg(cid:229)ende, end hvad der er hen- sigtsm(cid:230)ssigt og nłdvendigt for at n(cid:229) det retm(cid:230)ssige m(cid:229)l. De bestemmelser, de svenske myndigheder har meddelt Kommissionen, kan derfor kun godkendes, hvis den hermed indfłrte godkendelsesordning for anven- delse of creosot giver reel mulighed for at opn(cid:229) en s(cid:229)dan godkendelse, n(cid:229)r det er foreneligt med hensynet til sundhed og miljł. (110) Det skal bem(cid:230)rkes, at de svenske bestemmelser vedrł- rende creosot omfatter en godkendelsesordning, hvor der imidlertid ikke opstilles nogen gr(cid:230)nse for BaP-ind- holdet eller andre fysisk-kemiske parametre for creosot. I henhold til artikel 95, stk. 4, kan nationale bestemmel- ser kun godkendes hvis de er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller hvis de vedrłrer miljłbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljłet. Dette betyder, at der ikke kan anmodes om godkendelse af nationale foranstaltninger, som yder ringere beskyttelse end de foranstaltninger, der er fastsat i direktivet. Den svenske nationale lovgivning kan derfor kun godkendes, fordi dens anvendelse i praksis har vist, at der ikke er godkendt produkter, i direktiv 94/60/EF fastsatte gr(cid:230)nser. En herfra afvigende anven- delse af de svenske bestemmelser kan ikke godkendes i henhold til artikel 95, stk. 4. som overskred de (111) I medfłr af traktatens artikel 95, stk. 7, er Kommissio- nen allerede i f(cid:230)rd med at undersłge, om bestemmel- serne om creosot i direktiv 94/60/EF błr tilpasses til den tekniske udvikling. Derudover vil Kommissionen (cid:151) som led i det undersłgelsesprogram, der er omhandlet i artikel 16 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsfłring af bio- cidholdige produkter (22) (cid:151) vurdere anvendelsen af creosot indenfor en tidsramme, der er forenelig med den idet generelle tidsplan for dette undersłgelsesprogram, den ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmet ogs(cid:229) vil tage hen- syn til eventuelle andre prioriteter, der m(cid:229)tte v(cid:230)re peget p(cid:229). Desuden gennemg(cid:229)r et igangv(cid:230)rende forskningspro- jekt under det 4. rammeprogram for forskning og tek- nologisk udvikling produktionsk(cid:230)den og brugslevetiden for elmaster behandlet med creosot (23). 3. 2. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger er et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling (112) I henhold til artikel 95, stk. 6, skal Kommissionen kon- statere, at de nationale foranstaltninger ikke er et middel (22) EFT L 123 af 24. 4. 1998, s. 1. (23) Forskningskontrakt FAIR5-CT98-3933 (4. rammeprogramm for FTU), Integrating the processes involved in the production of creo- soted utility poles. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/79 til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling. Ifłlge Domstolens afgł- relse er der tale om forskelsbehandling, n(cid:229)r identiske situationer behandles forskellige situationer behandles identisk. forskelligt, eller n(cid:229)r Den nationale lovgivning skaber derfor ikke nogen for- dele for nationale creosotproducenter. (113) De svenske bestemmelser om begr(cid:230)nsning af markeds- fłring og anvendelse af produkter, der indeholder creo- sot, er generelle, idet de omfatter alle produkter, der indeholder creosot, og som skal anvendes p(cid:229) den i bekendtgłrelsen fastsatte m(cid:229)de. De svenske bestemmel- ser opstiller ikke s(cid:230)rlige regler for forskellige slags pro- dukter. De berłrer ikke nogle produkter p(cid:229) anden m(cid:229)de end andre, enten nationale eller importerede, produkter, men g(cid:230)lder for alle produkter, der indeholder creosot. Der er intet, der tyder p(cid:229), at bestemmelserne kan anven- des som middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling mellem łkonomiske aktłrer i F(cid:230)llesskabet. 3. 3. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger er en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemsstaterne (114) Mere restriktive nationale foranstaltninger til begr(cid:230)ns- ning af markedsfłring og anvendelse af produkter, i form af en fravigelse fra bestemmelserne i et f(cid:230)llesskabs- direktiv, udgłr normalt en handelshindring. Dvs. at pro- dukter, som lovligt kan markedsfłres i resten af EU, ikke kan markedsfłres i de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstater. Det princip, der er nedf(cid:230)ldet i artikel 95, stk. 6, skal forhin- dre, at restriktioner baseret p(cid:229) kriterierne i stk. 4 anven- des af uretm(cid:230)ssige grunde og i virkeligheden er łkono- miske foranstaltninger, der skal forhindre import af pro- dukter fra andre medlemsstater som middel til indirekte at beskytte den nationale produktion. (115) Kommissionen bestilte en undersłgelse (24) af, hvilke konsekvenser opretholdelsen af de nationale bestemmel- ser i Sverige ville f(cid:229) for handel og konkurrence. Under- słgelsen skulle navnlig vurdere omfanget og v(cid:230)rdien af handelen med andre berłrte medlemsstater, Sveriges eventuelle interesse i at anvende sine nationale bestem- melser til at fremme en national interesse i erstatnings- stoffer og Sveriges eventuelle interesse i at anvende sine nationale bestemmelser til at fremme alternativer til creosotbehandlet tr(cid:230). I dette łjemed blev der gjort fore- spłrgsler hos Industriens repr(cid:230)sentanter og de relevante brancheforeninger. lovgiverne i Sverige, hos (116) Der er ingen producenter af creosot i Sverige, og de fire godkendte produkter importeres alle fra andre EU-lande. (24) Environmental Resources Management, Effects on Trade and Com- petition of the Retention by Sweden of its National Rules on Creo- sote, Final Report, August 1997. (117) Der er tre producenter af creosotimpr(cid:230)gneret tr(cid:230) i Sve- rige, som driver fem anl(cid:230)g. Impr(cid:230)gneret tr(cid:230) importeres fra Finland, Norge og Nederlandene. Eksport finder sted til de fleste af de andre medlemsstater. Tr(cid:230) til eksport kan kun behandles med de produkter, der er godkendt i Sverige. Der er derfor ikke nogen fordele for de svenske eksportłrer, da de har de samme begr(cid:230)nsninger for deres produktion som de andre EU-producenter, som łnsker at eksportere til Sverige. (118) Hvad ang(cid:229)r alternative produkter (f. eks. chrom-kobber- arsen-salte, borforbindelser og andre organiske forbin- delser) skal det bem(cid:230)rkes, at alle tr(cid:230)beskyttelsesmidler er klassificeret som pesticider i Sverige og underkastet de samme bestemmelser. Endvidere producerer Sverige ingen tr(cid:230)beskyttelsesmidler, men importerer dem alle. Begr(cid:230)nsningerne for creosot er derfor ikke en skjult beskyttelse af et alternativt produkt p(cid:229) markedet og er ikke en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen. (119) Som n(cid:230)vnt ovenfor er der bet(cid:230)nkeligheder med hensyn til menneskers sundhed, og den svenske anmodning om en undtagelse synes at v(cid:230)re begrundet i et łnske om at bevare kontrollen med anvendelsen af et potentielt ska- deligt produkt, og ikke i et łnske om at p(cid:229)virke hande- len med dette produkt eller med alternative produkter til fordel for svenske producenter. (120) P(cid:229) denne baggrund mener Kommissionen, at der ikke er dokumentation for, at de svenske bestemmelser om anvendelsen af creosot har haft en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemsstaterne til fłlge. 3. 4. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger udgłr en hindring for det indre markeds funktion (121) Denne betingelse, som er fastsat i artikel 95, stk. 6, fłr- ste afsnit, er ny sammenlignet med teksten i EF-trakta- tens tidligere artikel 100 A, stk. 4. Denne betingelse kan ikke fortolkes p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at den forbyder god- kendelse af enhver national som vil kunne p(cid:229)virke etableringen af det indre marked. Det er rent faktisk s(cid:229)ledes, at enhver national foranstaltning, som afviger fra en harmoniseringsforanstaltning vedrł- rende det indre markeds etablering og funktion, reelt udgłr en foranstaltning, som vil kunne p(cid:229)virke det indre marked. Kommissionen finder derfor, at begrebet hin- dring for det indre markeds funktion for at bevare den foranstaltning, L 329/80 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 hensigtsm(cid:230)ssige karakter af den undtagelsesprocedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 95, błr forst(cid:229)s som en uforholdsm(cid:230)ssig stor virkning i forhold til det for- fulgte m(cid:229)l. (122) Ifłlge en undersłgelse foretaget af ERM (25) er den europ(cid:230)iske karakteriseret creosotfremstillingsindustri ved fłlgende: (cid:151) creosot fremstilles som et biprodukt, ikke som et prim(cid:230)rt produkt (cid:151) produktionen overskrider langt forbruget (cid:151) der er kun et lille antal creosotproducenter (cid:151) efterspłrgslen er dalende. (123) Som fłlge af denne situation er leverandłrerne generelt rede til at opfylde kundernes produktspecifikationer (hvis de har teknisk mulighed for det). (124) Der er creosotproducenter i Tyskland, (cid:216)strig, Belgien, Italien, Spanien og Danmark, Frankrig, Nederlandene, Det Forenede Kongerige. 90 % af creosoten anvendes til industriel tr(cid:230)impr(cid:230)gnering i professionelle tr(cid:230)impr(cid:230)g- neringsvirksomheder. De resterende 10 % anvendes af private forbrugere, hovedsagelig i Det Forenede Konge- rige og Irland. (125) Impr(cid:230)neringsvirksomhederne behandler prim(cid:230)rt tr(cid:230), der skal anvendes til telekommunikations- og elmaster og jernbanesveller. Creosotens sammens(cid:230)tning varierer alt efter den anvendte stenkulstj(cid:230)re, de anvendte pro- duktionsmetoder og kundens krav. De fleste storbrugere har s(cid:229)ledes udviklet deres egne detaljerede specifikatio- ner med hensyn til kogepunktskurver og koncentratio- nen af specifikke bestanddele i creosoten. De fleste, men ikke alle producenter kan fremstille creosot med et BaP- indhold p(cid:229) under 50 ppm. (126) Tabel 3 nedenfor giver et overblik over situationen: antallet af producenter af creosot; deres geografiske lokalisering; om de kan fremstille creosot med et BaP- indhold p(cid:229) under 50 ppm, og om de har haft nogen samhandel med Sverige. Tabel 3 Produktion, salg og handel med creosot i Europa (26) Land Antal producenter Mulighed for at producere creosot med B[a]P < 50 ppm Salg of creosot 1995 (t/(cid:229)r) Handel med Sverige (cid:216)strig Belgien Danmark Frankrig Tyskland Nederlandene Spanien Det Forenede Kongerige Italien Gr(cid:230)kenland Irland Sverige Finland 1 1 1 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Nej Ja Ja Ja Ja Ja Ja/Nej Ja (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 3 900 0 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 Nej Nej Ja Nej Ja Nej Nej Nej Nej Nej Nej (cid:151) Nej (25) Se fodnote 24. (26) Kilde: Se fodnote 25 og W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its Natio- nal Rules in Place of the Rules to be Established by Directive 94/60/EC, Tar Industries Services, Chesterfield (UK), December 1995. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/81 (127) Der er ingen producenter af tr(cid:230)beskyttelsesmidler i Sve- rige, og alle creosotholdige produkter alle alternativer hertil importeres. (128) Selv om direktiv 94/60/EF blev implementeret i Sverige, er det ifłlge den uafh(cid:230)ngige undersłgelse usandsynligt, at tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)ggene ville g(cid:229) tilbage til at anvende creosotpr(cid:230)parater med et hłjere PaB-indhold, da de godkendte produkter er af bedre kvalitet, og da de fleste af kunderne ikke ville kłbe p(cid:230)le impr(cid:230)gneret med gamle pr(cid:230)parater. De nye produkter er en anelse dyrere end de gamle produkter, men forskellen set i forhold til de samlede omkostninger ved en impr(cid:230)gneret p(cid:230)l er marginal. (129) Med hensyn til virkningerne af den svenske lovgivning om creosot for det indre marked, viser undersłgelsen, at den svenske eksport af creosotbehandlet tr(cid:230) er en anelse stłrre end importen. Men indfłrelsen af begr(cid:230)nsningen af markedsfłring og anvendelse af creosot-behandlet tr(cid:230) i 1985 og 1990 havde ikke nogen betydelig eller lang- varig indvirkning p(cid:229) markedstendensen p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt og resulterede ikke i en hindring for handelen med EU-medlemsstaterne. (130) Den kendsgerning, at de mere restriktive regler om anvendelse og markedsfłring af creosot-behandlet tr(cid:230) fandtes i Sverige, inden det blev medlem af EU, viser endvidere, at m(cid:229)let med den mere restriktive lovgivning ikke var at skabe hindringer for det indre markeds funk- tion. (131) I lyset af ovenst(cid:229)ende skłnner Kommissionen, at der ikke er dokumentation for, at de svenske bestemmelser, der er genstand for n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning, udgłr en indre markeds uforholdsm(cid:230)ssig stor hindring for det funktion i forhold til de forfulgte m(cid:229)l. (cid:151) opfylder de formelle krav i ovenn(cid:230)vnte bestemmel- ser og błr godtages (cid:151) kan anses for begrundede i vigtige behov, som ved- rłrer beskyttelse af menneskers sundhed, forudsat at bestemmelserne anvendes i overensstemmelse med det generelle proportionalitetsprincip (cid:151) ikke er et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling, en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem med- lemsstaterne eller en uforholdsm(cid:230)ssig stor hindring for det indre markeds funktion. (133) Kommissionen har derfor grund til at skłnne, at de meddelte nationale bestemmelser kan godkendes (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Bestemmelserne vedrłrende markedsfłring og anvendelse af creosot, som anfłrt i bekendtgłrelse (1985:836) og i det sven- ske kemikalieinspektorats forskrifter KIFS (1990:10), godken- des, forudsat at de anvendes p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, (cid:151) at de ved direktiv 94/60/EF fastsatte gr(cid:230)nser for benzo-a- pyren og vandekstraherbar tj(cid:230)resyre ikke overskrides, og (cid:151) at creosot kan markedsfłres og anvendes, hvis det er for- eneligt med behovet for at beskytte sundhed og miljł. Artikel 2 IV. KONKLUSION Denne beslutning er rettet til Kongeriget Sverige. (132) P(cid:229) grundlag af ovenst(cid:229)ende overvejelser mener Kommis- sionen, at de bestemmelser vedrłrende anvendelse af creosot, som Kongeriget Sverige har meddelt i medfłr af EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4, og som Kommissionen har gennemg(cid:229)et i medfłr af den nye EF- traktatens artikel 95, stk. 4 og 6: Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 26. oktober 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Erkki LIIKANEN Medlem af Kommissionen


title: Verordening (EG) nr. 2261/1999 van de Commissie van 26 oktober 1999 tot wijziging van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 27. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 276/5 VERORDENING (EG) Nr. 2261/1999 VAN DE COMMISSIE van 26 oktober 1999 tot wĳziging van de representatieve prĳzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2038/1999 van de Raad van 13 september 1999 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector suiker (1), Gelet op Verordening (EG) nr. 1423/95 van de Commissie van 23 juni 1995 tot vaststelling van de uitvoeringsbepalingen voor de invoer van producten uit de sector suiker, andere dan melasse (2), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 624/ 98 (3), en met name op artikel 1, lid 2, tweede alinea, en artikel 3, lid 1, (1) Overwegende dat de representatieve prĳzen en de aanvullende invoerrechten voor witte suiker, ruwe suiker en bepaalde stropen zĳn vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1441/1999 van de Commissie (4), laatstelĳk gewĳ- zigd bĳ Verordening (EG) nr. 2203/1999 (5); Overwegende dat toepassing van de in Verordening (EG) nr. 1423/95 bedoelde voorschriften en bepalingen op de gegevens waarover de Commissie thans beschikt, ertoe leidt de momenteel geldende bedragen te wĳzigen en vast te stellen zoals vermeld in de bĳlage bĳ deze veror- dening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De representatieve prĳzen en de aanvullende invoerrechten voor de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1423/95 bedoelde producten worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage. Deze verordening treedt in werking op 27 oktober 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 26 oktober 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 252 van 25. 9. 1999, blz. 1. (2) PB L 141 van 24. 6. 1995, blz. 16. (3) PB L 85 van 20. 3. 1998, blz. 5. (4) PB L 166 van 1. 7. 1999, blz. 77. (5) PB L 268 van 16. 10. 1999, blz. 17. L 276/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 10. 1999 bĳ de verordening van de Commissie van 26 oktober 1999 tot wĳziging van de representatieve prĳzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor witte suiker, ruwe suiker en producten van GN-code 1702 90 99 BĲLAGE GN-code 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Representatieve prĳs per 100 kg netto van het betrokken product Aanvullend recht per 100 kg netto van het betrokken product (in EUR) 17,25 17,25 17,25 17,25 14,91 14,91 14,91 0,15 7,68 13,87 7,49 13,35 20,22 14,52 14,52 0,49 (1) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 431/68 van de Raad (PB L 89 van 10. 4. 1968, blz. 3). (2) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 793/72 van de Raad (PB L 94 van 21. 4. 1972, blz. 1). (3) Vaststelling per procent sacharose