title: 1999/802/EC: Council Decision of 22 October 1999 on the acceptance of amendments to the Convention for the Protection of the Mediterranean Sea against Pollution and to the Protocol for the Prevention of Pollution by Dumping from Ships and Aircraft (Barcelona Convention)

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
Protocol (EU)
amendment
environmental protection
marine pollution
pollution from land-based sources

formats: html print


title: Wspólne stanowisko Rady z dnia 22 października 1999 r. w sprawie wspierania sił demokratycznych w Federalnej Republice Jugosławii (FRJ)

eurovoc_concepts:
EU aid
European Union
Yugoslavia
democratisation

formats: html pdf print

text: 110 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 18/t. 1 31999E0691 23. 10. 1999 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 273/1 WSPÓLNE STANOWISKO RADY z dnia 22 października 1999 r. w sprawie wspierania sił demokratycznych w Federalnej Republice Jugosławii (FRJ) (1999/691/WPZiB) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, PRZYJMUJE NINIEJSZE WSPÓLNE STANOWISKO: uwzględniając Traktat o Unii Europejskiej, w szczególności jego art. 15, Artykuł 1 a także mając na uwadze, co następuje: (1) W swoich konkluzjach z dnia 19 lipca 1999 r. Rada przy- wiązuje wielką wagę do rozwijania kontaktów ze wszyst- kimi siłami demokratycznymi, włączając w to demokra- tycznie rządzone gminy w kraju, w celu wspierania demokratyzacji w FRJ; (2) (3) Rada uzgodniła również, że należy określić sposoby i środki poprawy sytuacji tych sił, w tym poprzez zaopa- trywanie w energię. Rada podkreśliła również rozróżnienie pomiędzy reżimem w Belgradzie a ludnością FRJ, co zostanie wzięte pod uwagę w decyzjach w sprawie sankcji. (4) W swoich konkluzjach z dnia 13 września 1999 r. Rada potwierdziła swój zamiar dalszego wspierania demokra- tycznych zmian w FRJ oraz pomocy ludności serbskiej i demokratycznym siłom w kraju w podejmowanych przez nie staraniach na rzecz wspierania demokratyzacji i społe- czeństwa obywatelskiego. (5) (6) (7) (8) Rada uzgodniła, że nadszedł czas na ustanowienie formal- nych kontaktów z przedstawicielami demokratycznych sił w FRJ. Rada postanowiła zaprosić przedstawicieli demokratycz- nych partii opozycyjnych i społeczeństwa obywatelskiego w Serbii oraz Rządu Czarnogóry na spotkanie w celu przedyskutowania wsparcia ich w ich wysiłkach na rzecz wspierania demokratyzacji. Rada uzgodniła również dokonanie ponownej oceny obec- nych działań wspierających i przyspieszenie realizacji kon- kretnych projektów Unii w Serbii w odpowiednich dzie- dzinach, takich jak wspieranie demokratycznych mediów. Rada zdecydowanie wsparła uruchomienie projektu pilo- tażowego zaproponowanego przez G17 w ramach inicja- tywy „Energia dla Demokracji”, na mocy której miasta Nisz i Pirot jako pierwsze zostaną zaopatrzone w olej opałowy jako pomoc w zakresie zaopatrywania w energię; następ- nie projekt mógłby zostać rozszerzony na inne gminy, W celu wspierania demokratyzacji w FRJ Unia Europejska będzie aktywnie popierać wszystkie siły, które manifestują pełne oddanie wartościom demokratycznym. Artykuł 2 Poparcie określone w art. 1 opierać się będzie w szczególności na następujących działaniach: — rozwijanie dialogu z demokratycznie zorientowanymi miej- scowymi liderami i liderami organizacji obywatelskich, mię- dzy innymi poprzez spotkania w ramach Rady ds. Ogólnych, — ustanowienie wspólnego procesu, który będzie zapewniał forum dla prawdziwej dyskusji na tematy polityczne i tech- niczne, — wspieranie uruchomienia programu pilotażowego zapropo- nowanego przez G17 w ramach inicjatywy „Energia dla demo- kracji”, mającego na celu zaopatrywanie serbskich gmin w energię, — zwiększenie wsparcia dla demokratycznych mediów i w innych odpowiednich dziedzinach. Artykuł 3 Niniejsze wspólne stanowisko staje się skuteczne od dnia jego przyjęcia. Artykuł 4 Niniejsze wspólne stanowisko zostaje opublikowane w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Sporządzono w Luksemburgu, dnia 22 października 1999 r. W imieniu Rady S. MÖNKÄRE Przewodniczący


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2249/1999, 22. oktoober 1999, millega avatakse ühenduse tariifikvoot kuivatatud kondita veiseliha impordiks

eurovoc_concepts:
Switzerland
beef
boned meat
dried product
import
tariff quota

text: 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 289 31999R2249 L 275/2 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 26. 10. 1999 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2249/1999, 22. oktoober 1999, millega avatakse ühenduse tariifikvoot kuivatatud kondita veiseliha impordiks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, nr 805/68 (veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse koh- ta) (1) artiklis 27 sätestatud korras, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: ning arvestades, et: Artikkel 1 (1) (2) (3) (4) (5) ühendus on läbirääkimiste raames Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta võtnud kohustuse avada alates 1. juulist 1999 kuivatatud kondita veiseliha autonoomne tariifikvoot; kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999; ühenduse kohustuse tingimuste täitmiseks tuleks sätesta- da, et selline sooduskohtlemine lõpeb 12 kuud pärast kok- kuleppe jõustumist; lihtsustamise huvides tuleks see kvoot avada mitmeks aas- taks 12kuuliste ajavahemikena; viimane kvoodi kehtivus- aeg võib siiski olla lühem kui 12 kuud vastavalt kokku- juhul on jõustumiskuupäevale; leppe asjakohane lubada komisjonil tariifikvoodi alusel saada- olevat kogust vastavalt kohandada; tegelikule sel pärast seda, kui üleminekuperiood on üks aasta pärast kok- kuleppe jõustumist lõppenud, kohaldatakse Šveitsist pärit kuivatatud kondita veiseliha impordi soodustingimuste suhtes kõnealuse kokkuleppe sätteid; 1. Ühenduse tariifikvoot avatakse mitmeks aastaks ajavahemi- kena 1. juulist järgmise aasta 30. juunini 700 tonni suuruse neto- koguse CN-koodi ex 0210 20 90 alla kuuluva kuivatatud kondita veiseliha impordiks ühe ajavahemiku kohta. 2. Lõikes 1 osutatud kvoodi suhtes ei kohaldata ühises tollitarii- fistikus kindlaksmääratud tollimaksude erimäärasid. Artikkel 2 Üksikasjalikud eeskirjad käesoleva määruse kohaldamise ja vajaduse korral aastakoguse proportsionaalse vähendamise kohta viimase alla 12 kuu pikkuse tariifikvoodi kehtivusaja puhul võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 805/68 artiklis 27 sätestatud korras. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Seda kohaldatakse 1. juulist 1999 kuni Euroopa Ühenduse ja vahelise põllumajandustoodetega Šveitsi Konföderatsiooni kauplemist käsitleva kokkuleppe järgneva jõustumiskuule kaheteistkümnenda kuu viimase päevani. käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja eel- kõige kvoodi haldamiseks vajalikud sätted tuleks vastu juuni 1968. aasta määruse (EMÜ) võtta nõukogu 27. (1) EÜT L 148, 28. 6. 1968, lk 24. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1633/98 (EÜT L 210, 28. 7. 1998, lk 17). 290 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 22. oktoober 1999 Nõukogu nimel eesistuja S. MÖNKÄRE


title: Nařízení Komise (ES) č. 2245/1999 ze dne 22. října 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 1663/95, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 729/70 týkající se postupu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
approval
closing of accounts
exchange of information
payment

text: 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 335 31999R2245 23. 10. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 273/5 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2245/1999 ze dne 22. října 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 1663/95, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 729/70 týkající se postupu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, 2. V čl. 5 odst. 1 se vkládá nové písmeno f), které zní: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 729/70 ze dne společné zemědělské poli- 21. dubna 1970 o financování tiky (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1287/95 (2), a zejména na čl. 4 odst. 6 a čl. 5 odst. 3 uvedeného naří- zení, „f) souhrn částek dosud zpětně nezískaných, rozdělený podle účetních období, ve kterých byl vydán příkaz k inkasu, a souhrn částek uznaných během roku za nenávratné. “ vzhledem k těmto důvodům: 3. V článku 8 se odstavec 1 nahrazuje tímto: (1) (2) (3) (4) S ohledem na zkušenosti by mělo být v nařízení Komise (ES) č. 1663/95 (3), naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 896/97 (4), učiněno několik změn a vyjasnění, zejména pokud jde o kritéria pro schválení týkající se provádění plateb a o nezbytnost zabránit střetu zájmů u odpovědných osob v platebních agentu- rách při výkonu jejich funkcí. Údaje o částkách, které je třeba získat zpět, by měly být zahrnuty v ročních účetních závěrkách platebních agentur. Není účelné ani správné, aby Komise oznamovala posou- zení výdajů, které má na základě svých zjištění v úmyslu vyloučit z financování podle čl. 5 odst. 2 písm. c) naří- zení (EHS) č. 729/70, předtím, než měl členský stát příležitost se vyjádřit. Výdaje musí být z financování vyloučeny po celé období, během kterého jsou předpisy Společenství porušovány. (5) Výbor EZOZF zaujal kladné stanovisko, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 1663/95 se mění takto: 1. V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „Forma a obsah účetních údajů uvedených v odstavci 1 se stanoví (EHS) č. 729/70. “ postupem podle článku 13 nařízení (1) Úř. věst. L 94, 28. 4. 1970, s. 13. (2) Úř. věst. L 125, 8. 6. 1995, s. 1. (3) Úř. věst. L 158, 8. 7. 1995, s. 6. (4) Úř. věst. L 128, 21. 5. 1997, s. 8. „1. Dojde-li Komise na základě šetření k závěru, že výdaje nebyly uskutečněny v souladu s předpisy Společen- ství, sdělí dotyčnému členskému státu výsledky svého šetření a uvede nápravná opatření, které je třeba učinit pro zajiš- tění souladu s těmito předpisy v budoucnosti. Sdělení obsahuje odkaz na toto nařízení. Členský stát odpoví ve lhůtě dvou měsíců a Komise může následně upravit svůj postoj. V odůvodněných případech může Komise tuto lhůtu prodloužit. a ohledně posouzení lhůty stanovené pro odpověď pozve Komise Po uplynutí členský stát k dvoustrannému jednání a obě strany se pokusí dosáhnout dohody o opatřeních, která mají být přijata závažnosti protiprávního jednání a finanční ztráty Společenství. Po jednání a po uplynutí lhůty pro dodání dalších informací, kterou stanoví Komise po tomto jednání v dohodě s daným členským státem, nebo pokud členský stát nepřijme pozvání k jednání ve lhůtě stanovené Komisí, sdělí Komise formálně po uply- nutí této lhůty své závěry členskému státu, přičemž odkáže na rozhodnutí Komise 94/442/ES (*). Aniž je dotčen čtvrtý pododstavec tohoto odstavce, obsahuje toto sdělení posou- zení veškerých výdajů, které má Komise v úmyslu vyloučit z financování podle čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EHS) č. 729/70. Členský stát uvědomí Komisi co nejdříve o nápravných opatřeních přijatých k zajištění souladu s předpisy Spole- čenství a o dni jejich skutečného použití. Až do dne skuteč- ného použití nápravných opatření přijme Komise případně jedno nebo více rozhodnutí o vyloučení výdajů, kterých se týká nedodržení předpisů Společenství podle čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EHS) č. 729/70. (*) Úř. věst. L 182, 16. 7. 1994, s. 45. “ 336 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 4. Příloha se mění takto: a) Vkládá se nový bod 4a, který zní: platební agenturou opatření, má-li spolufinancovaných žadatelům o podporu pověřeny „4a. S předchozím souhlasem Komise a pouze v pří- padě být proveden velký počet malých plateb, mohou být jiné platbami subjekty. Mezi a daným subjektem musí být uzavřena písemná dohoda urču- jící povahu údajů a podkladů, které mají být předloženy platební agentuře, a lhůtu, v níž musí být předloženy; tyto doklady musí platební agentuře umožnit plnění kritérií pro schválení a dodržení lhůt pro předkládání měsíčních a ročních účetních závěrek. Platební agentura zůstává odpovědná za účinnou správu dotyčných peněžních prostředků a za aktualizaci účetních záznamů. Zmocnění zástupci platební agentury, osvědčovatel a Evropská unie mají právo prověřovat doklady v držení uvedeného subjektu a provádět kontroly žadatelů o podporu. “ b) V bodě 5 se doplňují nové věty, které znějí: „Správní oddělení příslušné k provádění plateb, nebo jiné vykonávající nad ním dohled, má k dispozici podklady k odůvodněnosti žádostí o podporu a k pře- depsaným správním a fyzickým kontrolám. Údaje a podklady mohou být v souhrnné formě, která odpo- vídá bodu 4 podbodu iv) této přílohy a mohou být poskytnuty prostřednictvím výpočetního systému. “ c) V bodě 6 podbodě ii) druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní: „Musí být přijata vhodná opatření zabraňující střetu zájmů tam, kde odpovědné osoby, pokud jde o ověřo- vání, schvalování a výplatu nároků z fondu vykonávají rovněž další funkce mimo platební agenturu. “ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 22. října 1999. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise


title: Решение на комисията от 22 октомври 1999 година за изменение на Решение 85/377/ЕИО относно установяване на типология на Общността за земеделските стопанства (нотифицирано под номер С(1999) 3414)

eurovoc_concepts:
agricultural holding
agricultural statistics
agricultural structure
economic survey
farm accountancy data network
policy on agricultural structures

formats: html pdf print xhtml

text: 228 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 29 31999D0725 13. 11. 1999 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 291/28 РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА от 22 октомври 1999 година за изменение на Решение 85/377/ЕИО относно установяване на типология на Общността за земеделските стопанства (нотифицирано под номер С(1999) 3414) (1999/725/ЕО) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент № 79/65/ЕИО на Съвета от 15 юни 1965 г. относно създаване на система за земеделска сче- товодна информация за доходите и икономическата дейност на земеделските стопанства в Европейската икономическа общност (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1256/97 (2), и по-специално член 4 от него, като има предвид, че: (1) (2) Решение 85/377/ЕИО на Комисията от 7 юни 1985 г. относно установяване на типология на Общността за земе- делските стопанства (3), последно изменено с Решение 96/393/ЕО на Комисията (4), е основата на класификацията на земеделските стопанства по икономически размер и тип стопанство, за структурните изследвания на стопанствата и за Система за земеделска счетоводна информация (СЗСИ); като има предвид, че типологията на Общността също е основа за изчисляване на европейските единици за размер (ЕЕР) и праговете, използвани за определяне границите на полето на наблюдение и за съставяне на план за избор на отчетни земеделски стопанства, които са включени или които трябва да бъдат включени в СЗСИ; резултатите от изследванията на структурата на земедел- ските стопанства, класифицирани чрез ЕЕР и типа стопан- ство, служат за основа на определяне на полето на наблюдение за СЗСИ, което служи за основа за избора и определяне на значението на модела стопанство, свързан със СЗСИ; като има предвид, че изборът на отчетни (1) ОВ 109, 23. 6. 1965 г. , стр. 1859. (2) ОВ L 174, 2. 7. 1997 г. , стр. 7. (3) ОВ L 220, 17. 8. 1985 г. , стр. 1. (4) ОВ L 163, 2. 7. 1996 г. , стр. 45. земеделски стопанства за полето на наблюдение трябва да е представителен по отношение на целите на всеки от пла- нираните анализи; обхватът на Регламент (ЕИО) № 571/88 на Съвета (5), последно изменен с Решение 98/377/ЕО на Комисията (6) е разширен, така че да обхване серия изследвания от 1998 г. до 2007 г. за структурата на земеделските стопанства и изброява характеристиките, които трябва да бъдат изследвани; структурата и съдържанието на списъка на изследваните характеристики за основното изследване на Общността за 1999—2000 г. са изменени, така че характеристиките в новия списък се различават от тези, записани в предишните изследвания, и следователно е необходимо Решение 85/377/ЕИО да се адаптира към списъка с характеристи- ките на изследването, установен с Регламент (ЕИО) № 571/88; модификация на класовете икономически размери за стопанствата, прилагани в типологията на Общността, е подходяща, за да се покаже развитието в структурата на земеделието в рамките на Общността; мерките, предвидени в настоящото решение съответстват на становищата на Комитета на Общността за системата за земеделска счетоводна информация и на Постоянния коми- тет за земеделска статистика, (3) (4) (5) (6) ПРИЕ НАСТОЯЩЕТО РЕШЕНИЕ: Член 1 Приложения II и III към Решение 85/377/ЕИО се изменят, както следва: (5) ОВ L 56, 2. 3. 1988 г. , стр. 1. (6) ОВ L 168, 13. 6. 1998 г. , стр. 29. 03/т. 29 BG Официален вестник на Европейския съюз 229 1. Приложение II: 2. Приложение III: а) заглавието на част В, раздел I се заменя със следния текст: „Кодове, прегрупиращи няколко характеристики, включени в от структурното 1999—2000 г. “; стопанствата изследване на б) в част В, раздел II, съответната таблица се заменя с табли- цата в приложение I към настоящото решение. Част В се заменя с текста в приложение II към настоящото решение. Член 2 Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Съставено в Брюксел на 22 октомври 1999 година. За Комисията Pedro SOLBES MIRA Член на Комисията 230 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 29 ПРИЛОЖЕНИЕ I „II. Съответствие между позициите на изследванията на структурата на земеделските стопанства и данни за стопанствата от системата за земеделска счетоводна информация (СЗСИ) Сравнение на позициите за прилагане на стандартна сума за покриване Основно изследване на Общността за 1999—2000 г. (Решение 98/377/ЕО на Комисията) СЗСИ данни за стопанство (Регламент (ЕИО) № 2237/77 на Комисията (1), последно изме- нен с Регламент (ЕИО) № 2940/93) (2) I. ПОСЕВИ Г01 Мека пшеница и лимец 120. Мека пшеница и лимец Г02 Твърда пшеница 121. Твърда пшеница Г03 Ръж Г04 Ечемик Г05 Овес 122. Ръж (включително меслин) 123. Ечемик 124. Овес + 125. Летни зърнени смеси + Г06 Царевично зърно 126. Царевично зърно (включително влажно ца Оризревично зърно) Г07 Ориз 127. Ориз Г08 Други зърнени култури 128. Други зърнени култури Г09 Бобови зеленчуци за производство на зърно (включително семена и смеси от зърнени храни и бобови зеленчуци), от които: - - - Г09в Г09г - - - Грах, чисти култури, които се събират сухи за фураж: Полски фасул, чисти култури, които се събират сухи за фураж: 129. Сухи бобови зеленчуци 329. Сухи бобови зеленчуци за фураж, отглеждани като отделна култура: грах, полски фасул, фий, сладък вълчи боб 330. Други протеинови култури - - - - - - Г10 Картофи (включително ранни картофи и разсад) 130. Картофи (включително ранни картофи и разсад) Г11 Захарно цвекло (без семена) 131. Захарно цвекло (без семена) Г12 Фуражни корени и зелеви (без семена) 144. Фуражни корени и зелеви (без семена) Г13 Индустриални растения (включително семена за тревисти маслодайни растения; без семена за влакнодайни растения, хмел, тютюн и други индустриални растения), от които: а) тютюн б) хмел - - - 134. 133. Тютюн Хмел (1) ОВ L 263, 17. 10. 1977 г. , стр. 1. (2) ОВ L 265, 26. 10. 1993 г. , стр. 26. 03/т. 29 BG Официален вестник на Европейския съюз 231 Сравнение на позициите за прилагане на стандартна сума за покриване Основно изследване на Общността за 1999—2000 г. (Решение 98/377/ЕО на Комисията) СЗСИ данни за стопанство (Регламент (ЕИО) № 2237/77 на Комисията (1), последно изме- нен с Регламент (ЕИО) № 2940/93) (2) в) памук 347. Памук г) други маслодайни растения или влакно- дайни растения и други индустриални рас- тения: i) маслодайни или влакнодайни растения 132. Тревисти маслодайни култури (общо), от които: — рапица и ряпа — слънчоглед — соя - - - 331. Рапица 332. Слънчоглед 333. Соя 334. Други ii) ароматни растения, лечебни и кулинарни 345. Медицински растителни подправки, аромати и растения подправки, включително чай, кафе и цикория iii) други индустриални растения 346. (Захарна тръстика + + 348. Други индустриални растения) Г14 Пресни зеленчуци, пъпеши, ягоди: на открито или под ниско (недостъпно) защитно покритие, от които: - - - Г14а на поле 136. Полски пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, отглеждани на открито Г14б зеленчукова градина 137. Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, отглеждани в зеленчукова градина на открито Г15 Г16 Г17 Пресни зеленчуци, пъпеши, ягоди: под стъклено или друго (достъпно) защитно покритие 138. Пресни зеленчуци, пъпеши, ягоди под заслон Цветя и декоративни растения (без тези от разсадници): на открито или под ниско (недостъпно) защитно покритие 140. Цветя и декоративни растения, отглеждани на открито (без тези от разсадници) Цветя и декоративни растения (без тези от разсадници): под стъклено или друго (достъпно) защитно покритие 141. Цветя и декоративни растения, отглеждани под заслон Г18 Фуражни растения а) временна трева б) други от които: 147. Временна трева 145. Други фуражни растения i) зелена царевица (силажна царевица) 326. Царевица за фураж ii) бобови зеленчуци - - - - - - - - - 327. Други силажни зърнени храни 328. Други фуражни растения Г19 Орни земни семена и разсад (без зърнени храни, изсушени зеленчуци, картофи и маслодайни рас- тения) 142. Тревни семена + + 143. Други семена (1) ОВ L 263, 17. 10. 1977 г. , стр. 1. (2) ОВ L 265, 26. 10. 1993 г. , стр. 26. 232 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 29 Сравнение на позициите за прилагане на стандартна сума за покриване Основно изследване на Общността за 1999—2000 г. (Решение 98/377/ЕО на Комисията) СЗСИ данни за стопанство (Регламент (ЕИО) № 2237/77 на Комисията (1), последно изме- нен с Регламент (ЕИО) № 2940/93) (2) Г20 Други орни земни култури 148. Други орни култури, невключени в позиции от 120 до 147 + + 149. Земя, готова за засяване, предоставена на други, включително земя за работниците като вид облага Г21 Незасята земя без субсидия 146. Угар — Код 0: Угар (без „земя оставена настрана“) Г22 Незасята земя, подлежаща на стимулационни схеми чрез оставяне настрана без икономическа употреба 146. — Код 5: незасята земя, с възможност за ротация (съгласно Регламент № 797/85/ЕИО на Съвета) + — Код 8: област, оставена настрана по задълже- ние и некултивирана (съгласно Регламент № 1765/92/ЕИО на Съвета) Е01 Постоянни пасища и ливади: Пасище и ливада, като се изключи грубата паша 150. Ливади и постоянни пасища Е02 Постоянни пасища и ливади: Груба паша 151. Груба паша Ж01 Плодови плантации и плантации от горски пло- дове: 152. Плодови овощни градини и овощни градини за горски плодове а) пресни плодове и видове горски плодове от умерените климатични зони б) плодове и видове субтропичните климатични зони горски плодове от 349. Ябълка, круша, дюля и др. плодове + + 350. Костилкови плодове + + 352. Малки плодове и горски плодове 353. Тропически и субтропически плодове в) ядки 351. Ядки Ж02 Цитрусови плантации 153. Цитрусови овощни градини Ж03 Маслинови плантации: а) нормално произвеждащи маслини за консума- ция б) нормално произвеждащи маслини за произ- водство на маслиново масло 154. Маслинова градина 281. Маслини за консумация 282. Маслини за производство на маслиново масло + + 283. Маслиново масло Ж04 Лозя, 155. Вина от които обикновено се произвежда: а) качествено вино 286. Грозде за качествено вино + + 289. Качествено вино (1) ОВ L 263, 17. 10. 1977 г. , стр. 1. (2) ОВ L 265, 26. 10. 1993 г. , стр. 26. 03/т. 29 BG Официален вестник на Европейския съюз 233 Сравнение на позициите за прилагане на стандартна сума за покриване Основно изследване на Общността за 1999—2000 г. (Решение 98/377/ЕО на Комисията) СЗСИ данни за стопанство (Регламент (ЕИО) № 2237/77 на Комисията (1), последно изме- нен с Регламент (ЕИО) № 2940/93) (2) б) други вина в) грозде за консумация г) стафиди 287. + 288. + 290. 285. 291. Грозде за трапезно вино и вино, различно от качествено вино + Разни продукти от лозя: гроздова шира, сок, ракия, оцет и други произведени в стопанството + Трапезно вино и вино различно от качественото вино Грозде за консумация Стафиди Ж05 Разсадници 157. Разсадници Ж06 Други постоянни култури 158. Други постоянни култури Ж07 Постоянни култури под стъкло 156. Постоянни култури, отглеждани под стъклен заслон И01 (като култури Поредни изключат пазарни/градински култури и култури под стъкло), от които: се а) нефуражни семена (Г01 до Г08) б) нефуражни сушени зеленчуци (Г09) Код на културата „3“ или „7“ в) нефуражни маслодайни растения (Г13, буква г), i)) г) други успешни втори култури И02 Гъби Д Зеленчукови градини 139. Гъби - - - II. ДОБИТЪК К01 Еднокопитни 22. Еднокопитни (всички възрасти) К02 Животни от рода на едрия рогат добитък на въз- раст под една година: 23. Телета за угояване + + 24. Други говеда на възраст под една година а) мъжки б) женски - - - - - - К03 К04 К05 Мъжки животни от рода на едрия рогат добитък на възраст над една, но под две години 25. Мъжки говеда на възраст над една, но под две години Женски животни от рода на едрия рогат доби- тък на възраст над една, но под две години 26. Женски говеда на възраст над една, но под две години Мъжки животни от рода на едрия рогат добитък на две и повече години 27. Мъжки говеда на две или повече години (1) ОВ L 263, 17. 10. 1977 г. , стр. 1. (2) ОВ L 265, 26. 10. 1993 г. , стр. 26. 234 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 29 Сравнение на позициите за прилагане на стандартна сума за покриване Основно изследване на Общността за 1999—2000 г. (Решение 98/377/ЕО на Комисията) СЗСИ данни за стопанство (Регламент (ЕИО) № 2237/77 на Комисията (1), последно изме- нен с Регламент (ЕИО) № 2940/93) (2) К06 Юници на две и повече години К07 Млечни крави 28. Юници за разплод + 29. Юници за угояване + 30. Млечни крави + 31. + Отбрани млечни крави К08 Други крави 32. Други крави 1. Женски които говеда, отелени (включително тези, по-малки от две години), които се пазят изключително или предимно за мляко и телета са К09 Животни от рода на овцете (всички възрасти): а) женски за разплод б) други животни от рода на овцете 2. Крави за работа 3. Отбрани крави - - - 40. Женски животни от рода на овцете (на една или повече години) Други животни от рода на овцете 41. К10 Животни от рода на козите (всички възрасти): а) женски за разплод б) други животни от рода на козите - - - 38. Женски за разплод 39. Други животни от рода на козите К11 Прасенца, имащи живо тегло под 20 килограма 43. Прасенца, с по-малко от 20 килограма живо тегло К12 Свине за разплод, тежащи 50 и повече кило- грама 44. Свине за разплод от 50 и повече килограма К13 Други прасета 45. + 46. Прасета за разплод + Други прасета К14 Бройлери 47. Пилета за консумация К15 Кокошки носачки 48. Кокошки носачки К16 Други домашни птици (патици, пуйки, гъски, токачки) 49. Други домашни птици К17 Зайци, женски за разплод 34. Зайци, женски за разплод К18 Пчели 33. Пчели (1) ОВ L 263, 17. 10. 1977 г. , стр. 1. (2) ОВ L 265, 26. 10. 1993 г. , стр. 26. “ 03/т. 29 BG Официален вестник на Европейския съюз 235 ПРИЛОЖЕНИЕ II „В. КЛАСОВЕ СТОПАНСТВА ПО ИКОНОМИЧЕСКИ РАЗМЕР Стопанствата са класифицирани на класове по размер, границите на които са установени по-долу. Класове Граници в ЕЕР I II III IV V VI VII VIII IX X по-малко от 2 ЕЕР от 2 до по-малко от 4 ЕЕР от 4 до по-малко от 6 ЕЕР от 6 до по-малко от 8 ЕЕР от 8 до по-малко от 12 ЕЕР от 12 до по-малко от 16 ЕЕР от 16 до по-малко от 40 ЕЕР от 40 до по-малко от 100 ЕЕР от 100 до по-малко от 250 ЕЕР равно или по-голямо от 250 ЕЕР Правилникът за прилагане в областта на Системата за земеделска счетоводна информация и изследванията на Общността на земеделските стопанства може да предвиди, че горните класове размери III и IV, V и VI, и IX и X се групират заедно. Държавите-членки, които при прилагане на член 4, параграф 1 от Регламент № 79/65/ЕИО на Съвета установят праг за икономически размер стопанство за изследването на Системата за земеделска счетоводна информация, който не съвпада с границите на размерите класове, показани горе, трябва да ги подразделят в подкласове, границите на които съответстват на фиксираните прагове. “


title: Sklep Sveta z dne 22. oktobra 1999 o sprejetju sprememb k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem s kopnega (Barcelonska konvencija)

text: 208 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 31999D0801 14. 12. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 322/18 SKLEP SVETA z dne 22. oktobra 1999 o sprejetju sprememb k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem s kopnega (Barcelonska konvencija) (1999/801/ES) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1), ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) Skupnost je pogodbenica Konvencije o varstvu Sredozem- skega morja pred onesnaženjem (2), v nadaljnjem besedilu „Barcelonske konvencije“, sklenila pa je tudi štiri protokole, sprejete v okviru Barcelonske konvencije, in sicer Protokol o preprečevanju onesnaževanja zaradi potapljanja odpad- kov in drugih materialov z ladij in letal (2), Protokol o sode- lovanju v boju zoper onesnaževanje z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (3), Protokol o varstvu pred onesnaže- vanjem s kopnega (4) in Protokola o posebej zavarovanih območjih (5). V imenu Skupnosti je pri pogajanjih o spremembi Proto- kola o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem s kopnega, v nadaljevanju „Protokola“, sodelovala Komi- sija. Na podlagi člena 174 Pogodbe okoljska politika Skupnosti prispeva k uresničevanju ciljev, ki vključujejo ohranjanje, varovanje in izboljšanje kakovosti okolja in spodbujanje (1) UL C 219, 30. 7. 1999, str. 186. (2) Sklep 77/585/EGS, UL L 240, 19. 9. 1977, str. 1. (3) Sklep 81/420/EGS, UL L 162, 19. 6. 1981, str. 4. (4) Sklep 83/101/EGS, UL L 67, 12. 3. 1983, str. 1. (5) Sklep 84/132/EGS, UL L 68, 10. 3. 1984, str. 36. ukrepov na mednarodni ravni, ki obravnavajo regionalne ali svetovne okoljske probleme. Področje uporabe sprememb k Protokolu vsaj delno pokriva področja, ki so v pristojnosti Skupnosti; Skupnost je na tem področju sprejela številne direktive (6) in ukrepe v zvezi s tem, da zagotovi, da ni sklenitev teh mednarod- nih sporazumov v nasprotju z veljavno zakonodajo Skup- nosti niti ne spreminja področje njene uporabe. Pristop Skupnosti k spremenjenemu Protokolu bo pripomogel k uresničevanju ciljev iz člena 174 Pogodbe. Spremenjeni protokol je bil sprejet in dan na voljo za podpis na Konferenci pooblaščencev, ki je bila v Syracusi 7. in 8. marca 1996; je odločitev Svet sprejel 22. julija 1996, ko spremenjeni Protokol ni bil več na voljo za podpis – Protokola podpisu o (4) (5) (6) (7) SKLENIL NASLEDNJE: Člen 1 Spremembe Protokola o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem s kopnega se s tem odobrijo v imenu Skupnosti. Besedilo navedenih sprememb se priloži k temu sklepu. Člen 2 Predsednika Sveta se pooblasti, da v imenu Skupnosti notificira sprejetje sprememb Protokola o varstvu Sredozemskega morja (6) Direktiva Sveta 76/464/EGS z dne 4. maja 1976 o onesnaževanju zaradi odvajanja nekaterih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti (UL L 129, 18. 5. 1976, str. 23). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 91/692/EGS (UL L 377, 31. 12. 1991, str. 48). Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečeva- nju in nadzorovanju onesnaževanja okolja (UL L 257, 10. 10. 1996, str. 26. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 209 pred onesnaževanjem s kopnega v skladu s členom 16 Konvencije o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem (1). Učinkovati začne na dan njegovega sprejetja. Člen 3 Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. V Luxembourgu, 22. oktobra 1999 Za Svet Predsednik S. MÖNKÄRE (1) Datum začetka veljavnosti sprememb Protokola o varstvu Sredozem- skega morja pred onesnaževanjem s kopnega bo objavil Generalni sekretariat Sveta Evropske unije v Uradnem listu Evropskih skupnosti


title: 1999 m. spalio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2316/1999, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1251/1999 dėl tam tikrų lauko kultūrų augintojų paramos sistemos sukūrimo taikymo taisykles

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
production aid
set-aside

text: 362 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. 31999R2316 1999 10 30 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 280/43 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2316/1999 1999 m. spalio 22 d. nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1251/1999 dėl tam tikrų lauko kultūrų augintojų paramos sistemos sukūrimo taikymo taisykles EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1251/1999 dėl tam tikrų lauko kultūrų augintojų paramos sistemos sukūrimo (1), ypač į jo 9 straipsnį, kadangi: (1) (2) Reglamentas (EB) Nr. 1251/1999 pakeitė tam tikrų lauko kultūrų augintojų paramos sistemą, numatytą Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1765/92 (2) su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1624/98 (3). Įgyvendinus naujos sistemos nustatytus pakeitimus ir atsižvelgiant į įgytą patirtį, reikėtų suderinti ir, kur tiks- linga, supaprastinti išmokų už plotą sistemos taikymo taisykles. Siekiant aiškumo, derėtų viename teisės akte iš naujo suformuluoti konkrečių reglamentų, reglamentuo- jančių įvairius šios sistemos aspektus, nuostatas, o būtent šių Komisijos reglamentų: Reglamento (EEB) Nr. 2467/92 (4) su paskutiniais pakei- timais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 3738/92 (5), Reglamento (EEB) Nr. 2836/93 (6) su paskutiniais pakei- timais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1503/97 (7), Reglamento (EB) Nr. 762/94 (8) su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1981/98 (9), Regla- mento (EB) Nr. 1098/94 (10) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1945/1999 (11), Regla- mento (EB) Nr. 1237/95 (12) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2017/97 (13), Reglamento (EB) Nr. 658/96 (14) su paskutiniais pakeitimais, padary- tais Reglamentu (EB) Nr. 610/1999 (15), ir Reglamento (EB) Nr. 1577/98 (16). Reglamente (EB) Nr. 1251/1999 numatytos išmokos už plotą turi būti taikomos tik tam tikriems nurodytiems plotams. Turėtų būti leidžiama pateikti tik vieną paraišką skirti išmokai už bet kurį žemės sklypą, dirbamą nurody- tais rinkos metais. Bet kuriam žemės sklypui, įtrauktam į paraišką skirti plotams skirstomą pagalbą pagal bendrą kurio nors kito produkto rinkos metais tais pačiais (3) (4) (5) (1) OL C 160, 1999 06 26, p. 4. (2) OL L 181, 1992 07 01, p. 12. (3) OL L 210, 1998 07 28, p. 3. (4) OL L 246, 1992 08 27, p. 11. (5) OL L 380, 1992 12 24, p. 24. (6) OL L 260, 1993 10 19, p. 3. (7) OL L 202, 1997 07 30, p. 48. (8) OL L 90, 1994 04 07, p. 8. (9) OL L 256, 1998 09 19, p. 8. (10) OL L 121, 1994 05 12, p. 12. (11) OL L 241, 1999 09 11, p. 14. (12) OL L 121, 1995 06 01, p. 29. (13) OL L 284, 1997 10 16, p. 36. (14) OL L 91, 1996 04 12, p. 46. (15) OL L 75, 1999 03 20, p. 24. (16) OL L 206, 1998 07 23, p. 17. rinkos organizavimą, negalima taikyti išmokų už plotą schemos. skiriamos kultūroms, kurios subsidijuojamos pagal schemą, grin- džiamą Bendrijos struktūrine ar aplinkosaugos politika. Išmokos už plotą būti gali Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 7 straipsnis apibrėžia žemę, kuriai gali būti taikomos išmokos už plotą. Šis straipsnis patvirtina tam tikras išimtis, kurių taikymą kontroliuoja valstybės narės ir kurios jokiu būdu neturi susilpninti minėtame reglamente nustatytų priemonių veiksmingumo. Norint tokios rizikos, reikėtų išvengti nustatyti tinkamas priemones, kad būtų išlaikytas esamas bendras žemės ploto, kuriam gali būti taikomos išmokos, dydis ir kad jis ženkliai nepadidėtų. Todėl tam tikros daugiametės lauko kultūros turėtų būti vertinamos kaip priskiriamos rotacinėms lauko kultūroms. Plotai, įtraukti į pertvarkymo programas, taip pat galėtų būti vertinami kaip plotai, kuriems galima skirti išmokas. Būtina apibrėžti pertvarkymo, ženklaus žemės ūkio paskirties ploto padidėjimo ir įpareigojimo sukeisti remtinas ir neremtinas žemes sąvokas. Turėtų būti neleidžiama apsėti žemės tik tam, kad būtų galima gauti išmokas už plotą. Turi būti nustatytos tam tikros lauko kultūrų sėjimo ir auginimo sąlygos, ypač auginant aliejinių augalų sėklas, baltymines kultūras, sėmenis ir kietuosius kviečius. Turi būti atsižvelgiama ir į vietos standartus, kad atsispindėtų Bendrijoje esančios žemės ūkio praktikos skirtumai. veislių augalų Skatinant Bendrijos kokybės tobulinimo politiką, pagal plotą skirstomas išmokas už rapsuko ir rapsų sėklas gali gauti tik tie paraišką pateikę asmenys, kurie yra pasėję nurodytos veislės ir kokybės sėklų. Nustatant remtinas augalų veisles, nuoseklumo, paprastumo ir gero valdymo labui turėtų būti pateikiama nuoroda į Bendrąjį žemės ūkio įtvirtintą Direktyva katalogą, 70/457/EEB (17) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 98/96/EB (18), o kalbant apie 2000–2001 rinkos metus, aiškumo bei tęstinumo labui turėtų būti pateikiama pagal ankstesnę schemą remtinų veislių nuoroda. Turėtų būti paaiškinti Bendrijos gliukosinolato ir eruko rūgšties standartai rapsuko bei rapso sėkloms ir nustatyti tyrimai, kuriuos atliekant būtų apskaičiuotas gliukosinolato ir eruko rūgšties kiekis sėklų mėginiuose. Būtina paaiškinti poziciją dėl rapsuko ir rapso sėklų veislių cenozių bei tam tikrų kitų sėklų kategorijų. Turėtų būti tiksliai apibrėžta, kokių saulėgrąžų veislių sėklos naudojamos konditerijoje. (17) OL L 225, 1970 10 12, p. 1. (18) OL L 25, 1999 02 01, p. 27. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 363 (6) (7) (8) (9) (10) narės, Valstybės neauginami kukurūzai, gali nustatyti bazinius plotus silosinei žolei auginti. Būtina apibrėžti silosinės žolės sąvoką. tradiciškai kuriose Būtina apibrėžti saldiesiems lubinams taikomus stan- dartus ir tyrimus, kuriuos atliekant būtų nustatyta, ar lubino mėginys yra saldus. Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 5 straipsnis nustato, kad tradiciniuose kietųjų kviečių auginimo regionuose šios kultūros augintojams būtų skiriami priedai prie išmokos už plotą, neviršijant didžiausio garantuoto ploto, nustatyto kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje. Didžiausias garantuotas plotas gali būti paskirs- tytas tarp auginimo regionų. Turėtų būti nustatyta šių auginimo regionų de minimis dydžio taisyklė, kad nebūtų galima jų suskaldyti ir kad būtų laikomasi proporcin- gumo principo taikant bet kurias baudas, skiriamas už ploto viršijimą. Kai kurioms valstybėms narėms buvo paskirti plotai netradiciniuose kietųjų kviečių auginimo šią kultūrą gali būti regionuose, kuriuose auginant skiriama speciali pagalba. Derėtų apibrėžti valstybių narių regionus, kuriuose nustatomi šie plotai. Regla- (EB) Nr. 1251/1999 nustato, kad gali būti mentas naudojamos tik patvirtintos kietųjų kviečių sėklos. Derėtų imtis konkrečių priemonių, kad būtų naudojamos tokios sėklos. Norint išvengti tiekimo problemų ar sutri- nustatyti kimų mažiausią patvirtintos kietųjų kviečių sėklos kiekį ir laikotarpį, per kurį šis kiekis būtų panau- pereinamąjį dotas. Dėl žemės ūkio veiklos įvairovės valstybėse narėse ir turėtų pačios nustatyti mažiausią šios sėklos kiekį ir visas perei- namojo laikotarpio priemones. jų regionuose atitinkamos valstybės narės patvirtintų rinkoje, būtina sėklų (11) Derėtų patikslinti plotus, į kuriuos būtina atsižvelgti nustatant bet kuriuos viršijimus baziniame plote, taip pat nustatyti šių viršijimų masto apskaičiavimo taisykles. Tais atvejais, kai kukurūzams, drėkinamiems plotams ar silosinei žolei skiriamas atskiras bazinis plotas, būtina nustatyti specialias taisykles, taikomas plotams, į kuriuos būtina atsižvelgti apskaičiuojant bet kuriuos viršijimus taikomos atitinkamame baziniame plote. Taisyklės, apskaičiuojant minėtus viršijimus, turi užtikrinti, kad visais atvejais būtų paisoma bazinio ploto dydžio reikala- vimų. Taip pat derėtų patikslinti, kaip minėti viršijimai apskaičiuojami atsižvelgiant į kietųjų kviečių didžiausius garantuotus plotus. viršija ženkliai derlingumas (12) Norint išvengti sudėtingų regionavimo planų, dėl kurių faktinis referencinį derlingumą, Reglamentas (EB) Nr. 1251/1999 nustato, kad išmokos už plotą kitais rinkos metais būtų tiksli- namos proporcingai vidutinio derlingumo, nustatyto pagal laiku regionavimo planus, viršijimui. Būtina pateikti duomenis, reikalingus visiems bazinio derlin- gumo viršijimams apskaičiuoti. Derėtų patikslinti šių viršijimų apskaičiavimo tvarką ir nustatyti referencinius regionavimo planus, parengtus derlingumus pagal remiantis minėto reglamento 3 straipsnyje nurodytais kriterijais. (13) Reglamentas (EB) Nr. 1251/1999, be kita ko, numato, kad taikant išmokų už plotą schemą būtų atsižvelgta į regioninių bazinių plotų sistemą. Siekiant, pirma, reikiamo skaidrumo ir, tinkamo šių plotų valdymo, kiekvienai valstybei narei turi būti nustatytas hektarų skaičius, kuriam gali būti taikoma išmokų už plotą schema, ir šių hektarų paskirstymo būdas. antra, Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 3 straipsnis leidžia skir- tingai vertinti drėkinamus ir nedrėkinamus plotus regio- navimo planuose. Derėtų apibrėžti drėkinimo sąvoką. Galima nustatyti atskirą bazinį plotą kukurūzams. Kai kuriose valstybėse narėse šis plotas gali būti daugiausia su silosiniais kukurūzais. Silosinių kukurūzų susijęs derlingumo dėl jų specifinių savybių negalima išreikšti tonomis iš hektaro. Todėl derėtų apibrėžti šiuo atveju taikomą derlingumo sąvoką. Valstybėms narėms turėtų būti leista pačioms nustatyti silosiniams kukurūzams taikomą derlingumo rodiklį, susijusį su kitų panašių lauko kultūrų derlingumu atitinkamame regione. (EB) Nr. atitiktų Reglamento Pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnį išmokos už plotą skiriamos atsižvelgiant į atitinkamų lauko kultūrų augintojų įsipareigojimą atskirti dalį savo ūkio žemės. Užtikrinant, kad tokie atskirti žemės plotai padėtų geriau subalansuoti rinką, derėtų nustatyti išsa- mias įgyvendinimo taisykles, kurios užtikrintų, kad ši sistema būtų pakankamai veiksminga ir kad ji visoke- 1251/1999 riopai nuostatas. Siekiant šio tikslo derėtų numatyti, kad atskirti žemės plotai būtų prilyginti plotams, naudojamiems apskaičiuojant regioninį bazinį plotą, nors nėra būtina minėto reglamento 7 straipsnyje neišvardytiems plotams išmokų už plotą schemos. Schema bus visai netaikyti veiksmingesnė, jeigu bus nustatyta, kad mažiausio dydžio nedalijami plotai taip pat gali būti atskirti. Taip pat derėtų priimti nuostatas dėl ir atskirtos žemės priežiūros bei panaudojimo. Reglamentas (EB) Nr. 1251/1999 atleidžia lauko kultūrų augintojus, kurių paraiškoje nurodomas ne didesnis kaip 92 t javų užauginti reikalingas plotas, nuo įsipareigojimo atskirti apibrėžti, kaip apskaičiuojamas dalį žemės. Būtina javų užauginti. didžiausias plotas, Aiškumo labui būtina priimti nuostatas, kurios būtų taikomos tais atvejais, kai nevykdomas įsipareigojimas atskirti dalį žemės. reikalingas 92 t aplinkosaugos 364 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. (14) Mažiausias žemės atskyrimo laikotarpis turi būti bent jau ilgesnis kaip lauko kultūrų, kurioms taikomas Regla- mentas (EB) Nr. 1251/1999, augimo ciklas. Tačiau, atsi- leista žvelgiant atskirtą žemę panaudoti anksčiau, negu pasibaigia trum- piausias jos atskyrimo laikotarpis. į konkrečias aplinkybes, turėtų būti taisykles, kad kurios (15) Derėtų nustatyti ūkininkai, įsipareigoję atskirti tam tikrus žemės plotus ne ilgesniam kaip penkerių rinkos metų laikotarpiui, gautų mažiausią išmoką. Derėtų nustatyti pagal šią išmokų schemą daromus patikslinimus taikomas nuobaudas. užtikrintų, ir (16) (17) 1990 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3653/90, nustatantis pereinamojo laikotarpio prie- mones, reglamentuojančias bendrą grūdų ir ryžių rinkos organizavimą Portugalijoje (1), su pakeitimais, padarytais reglamentu (EB) Nr. 1664/95 (2), numato Komisijos pereinamuoju laikotarpiu skirti tiesioginę pagalbą už tam tikrų Portugalijoje auginamų javų hektarą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 6 straipsnio 4 dalį į šią pagalbą galima atsižvelgti tik tais atvejais, kai apskaičiuo- jama kompensacija už privalomai atskirtą žemę. Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 8 straipsnio 2 dalis nustato, kad javų, aliejinių augalų sėklų ir baltyminių kultūrų augintojai baigtų sėją ne vėliau kaip gegužės 31 d. Tam tikrais atvejais dėl klimato sąlygų sėją galima atidėti po gegužės 31 d. Tam tikruose regionuose pasku- tinis susijusių paraiškų pateikimo terminas turėtų būti pratęstas. Tačiau šis pratęsimas neturėtų pakenkti sistemos veiksmingumui arba kontrolės sistemai, įtvirtintai Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3508/92 (3) su paskutiniais pakeitimais, pada- rytais Reglamentu (EB) Nr. 1036/1999 (4). tam tikrų kultūrų sėjos su jomis ir (18) Užtikrinant, kad perdirbamajai pramonei per visus rinkos metus būtų pastoviai tiekiami saldieji kukurūzai, jų augintojams turėtų būti suteikta galimybė pratęsti sėjos laikotarpį. Todėl paskutinis saldžiųjų kukurūzų sėjos terminas turėtų būti atidėtas iki birželio 15 d. (19) Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 10 straipsnio 7 dalis nustato, kad valstybės narės, kuriose remiamas plotas gali būti gerokai viršytas, turi teisę apriboti plotą, už kurį augintojai gali prašyti pagal kultūras skirstomų išmokų, mokamų už aliejinių augalų sėklas. Ribojamo ploto didžiausias dydis nustatomas remiantis objektyviais krite- (1) OL L 362, 1990 12 27, p. 28. (2) OL L 158, 1995 07 08, p. 13. (3) OL L 355, 1999 12 05, p. 1. (4) OL L 127, 1999 05 21, p. 4. skirtis rijais ir išreiškiamas procentais nuo augintojo žemės ūkio paskirties ploto, už kurį jis gali prašyti išmokos. Šis dydis gali įvairiuose regioniniuose baziniuose plotuose. Iki aliejinių kultūrų sėjos pradžios ir nustatytos datos būtina pranešti augintojams apie minėtą dydį. Jeigu kurioje nors augintojo paraiškoje gauti pagal kultūras skirstomas išmokas, mokamas už aliejinių augalų sėklas, nurodomas plotas yra didesnis už nustatytą dydį, ploto perviršis neįtraukiamas į paraišką. Esant reikalui gali būti atitinkamai kurį mokamos išmokos, taikomos atskirtai žemei. sumažintas plotas, už rinkos metais, būtina atlikti (20) Norint užtikrinti, kad išmokų už plotą sistema tinkamai veiktų bet kuriais šios sistemos taikymo atitinkamais metais statistinę kontrolę. Apskaičiuojant būsimą Bendrijos biudžetą, būtina ne vėliau kaip iki einamųjų metų rugsėjo 15 d. pateikti išankstinius duomenis. Būtina nustatyti datą, iki kurios pranešama apie galutinį bet kurio ploto viršijimo dydį. Būtina laiku pateikti duomenis, pagal kuriuos apskai- čiuojamas bet kuris viršijimas baziniuose ir didžiausiuose garantuotuose kietųjų kviečių plotuose, taip pat apie pastarųjų suskirstymą į bazinius plotelius ar regionus. (21) Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 nustatyta išmokų už plotą schema taikoma nuo 2000–2001 rinkos metų. Kad atitinkami augintojai galėtų sėti, atskirti dalį žemės ir pateikti minėtais metais paraiškas išmokoms gauti, žino- dami apie naujos schemos taikymo taisykles ir jų laiky- damiesi, šio reglamento nuostatos turėtų įsigalioti, kai tik jis bus paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. (22) Grūdų vadybos komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nepateikė savo nuomonės, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Tinkamumas išmokai už plotą gauti I SKIRSNIS B e n d r o s i o s n u o s t a t o s 1 straipsnis Reglamente (EB) Nr. 1251/1999 nustatytos išmokos už 1. plotą skiriamos laikantis šiame reglamente nurodytų sąlygų. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 365 2. Atitinkamais rinkos metais dėl bet kurio dirbamo žemės sklypo galima pateikti ne daugiau kaip vieną paraišką išmokai už plotą gauti. pastraipą, sąrašą, nurodydamos ūkininkų skaičių, atitinkamus plotus ir priežastis. 3. Išmokos už plotą neskiriamos dirbamam žemės sklypui, kuris įtrauktas į paraišką gauti plotams skirstomą pagalbą pagal reglamento (EB) schemą, Nr. 1258/1999 (1) 1 straipsnio 2 dalies b punktu ir taikomą kitoms lauko kultūroms, negu nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1251/1999. finansuojamą remiantis Tarybos 2 straipsnis Taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 7 straipsnio „daugiametės „pertvarkymo 1. nuostatas, sąvokos „daugiametės kultūros“, programos“ apibrėžiamos I priede. ganyklos“, ir lauko kultūros“ „daugiametės pagal kuriai Tarybos (EEB) Žemei, 2. Nr. 2328/91 (2) (EEB) Nr. 3766/91 (3) yra suteikta pagalba, o Suomijos ir Švedijos atveju – pagal atitinkamas nacionalines žemės atskyrimo programas atskirtai žemei gali būti skiriamos išmokos už plotą. reglamento reglamentą arba Tarybos I dalį 3. Nauji žemės plotai, kuriuos valstybės narės paskelbia remtinais pagal pertvarkymo programą, negali daugiau kaip 5 % viršyti pagal šią programą naujai skelbiamo neremtino ploto. Tačiau nustatant pirmiau minėtą padidėjimą neatsižvel- giama į šiuos dalykus: a) naujose Vokietijos žemėse esantį 2 500 ha plotą, kuriam nuo 1992 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d. buvo taikoma žemės ūkio paskirties žemės pertvarkymo programa ir kuris buvo užsėtas lauko kultūromis 1993 m. derliui; b) likusią žemę, kuriai buvo taikomi vynuogynų plotų ruošimo iki 1991 m. 1991–1992 vyno metams planai, patvirtinti gruodžio (EEB) Nr. 1442/88 (4) ir Nr. 2239/86 (5), kurie buvo įgyvendinti per šiuose reglamentuose nurodytus terminus. reglamentus Tarybos pagal 31 d. 4. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 7 straipsnio trečiąją pastraipą valstybės narės negali laikinai ar ilgam padi- dinti viso remtino žemės ūkio paskirties ploto daugiau kaip 0,1 % viso jų bazinio ploto. Valstybės narės Komisijai kasmet pateikia leidimų, išduotų pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 7 straipsnio trečiąją (1) OL L 160, 1999 06 26, p. 103. (2) OL L 218, 1991 08 06, p. 1. (3) OL L 356, 1991 12 24, p. 17. (4) OL L 132, 1988 05 28, p. 3. (5) OL L 196, 1986 07 18, p. 1. Ypatingais tinkamai pagrįstais atvejais, laikantis Tarybos regla- mento (EEB) Nr. 1766/92 23 straipsnyje (6) nustatytos tvarkos, galima pakeisti pirmojoje pastraipoje numatytą ribą. 5. Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 7 straipsnio ketvirtojoje pastraipoje nurodomi tie atvejai, kai augintojai gali nurodyti svarbias ir objektyvias priežastis, dėl kurių jie savo ūkiuose sukeitė remtinus ir neremtinus žemės plotus, bet tik tuo atveju, kai valstybė narė patikrino, ar nėra kokių nors svarbių prie- žasčių, ypač susijusių su aplinkosaugos pavojais, kurios neleistų atlikti tokio sukeitimo. Dėl šio sukeitimo ūkyje jokiu būdu negali padidėti visas remtinos ariamosios žemės plotas. Vals- tybės narės turi nustatyti išankstinių pranešimų ir tokių sukei- timų patvirtinimo tvarką. Kiekvienais metais ne vėliau kaip iki gegužės 31 d. valstybės narės Komisijai su kriterijų, kuriais remiantis buvo leista sukeisti žemės plotus, sąrašais ir įrody- mais, kad dėl šių sukeitimų nepadidėjo visas remtinas žemės plotas. turi pateikti planus 3 straipsnis 1. Išmokos už plotą mokamos tik už šiuos plotus: a) esančius regionuose, kuriuos dėl klimato bei žemės ūkio sąlygų valstybė narė paskelbė tinkamais lauko kultūroms auginti. Valstybės narės turi teisę nuspręsti, kad kuris nors regionas netinka tam tikroms lauko kultūroms auginti; b) visiškai apsėtus pagal vietos standartus. Jeigu javai sėjami mišinyje su aliejinėmis arba baltyminėmis kultūromis arba jeigu aliejinės kultūros sėjamos mišinyje su baltyminėmis kultūromis, taikomas mažiausias išmokos už plotą dydis; c) kuriuose lauko kultūros įprastinėmis sąlygomis auginamos bent iki žydėjimo pradžios. Aliejinės ir baltyminės kultūros, sėmenys ir kietieji kviečiai taip pat turi būti auginami pagal vietos standartus bent iki birželio 30 d. prieš atitinkamus rinkos metus, nebent visiškai subrandintas derlius būtų nuimtas iki minėtos datos. Baltyminius augalus galima nuimti tik po to, kai jie pasiekia pieninę brandą; d) įtrauktiems į paraiškas, kuriose nurodomas ne mažesnis kaip 0,3 ha plotas, kai kiekvienas dirbamas sklypas yra didesnis už valstybės narės atitinkamam regionui nustatytą mažiausią dydį. Jeigu ūkininko remtini plotai 2. viename gamybos regione, kiekvienoje paraiškoje nurodyto ploto vietovę. išsidėstę daugiau negu išmokos suma nustatoma pagal (6) OL L 181, 1992 07 01, p. 21. 366 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. Valstybės narės, atskirai vertinančios kukurūzus regio- 3. nuose, kuriuose kukurūzai auginami daugiausia silosui, turi teisę taikyti pašarinių grūdų derlingumo rodiklius visiems šiame regione kukurūzais apsėtiems plotams, esantiems atitinkamuose regionuose. e) sėklos atsargų, kuriose eruko rūgšties yra daugiau kaip 40 % viso riebalų rūgšties kiekio ir kurioms taikoma auginimo sutartis, iki sėjos sudaryta su pirmuoju patvirtintu pirkėju, siekiant gauti konkrečiam su maistu nesusijusiam naudo- jimui skirtą sėklą arba atitinkamos kultūros sėjai skirtą sėklą; 2 SKIRSNIS S p e c i a l i o s i o s n u o s t a t o s , t a i k o m o s k a i k u r i o m s l a u k o k u l t ū r o m s 4 straipsnis Taikydamos kokybės politiką rapsuko ir rapso sėkloms, 1. valstybės narės apriboja plotus, už kuriuos gali būti skiriamos išmokos, tais, kuriuose sėjamos patvirtintos dvigubo nulio (00) rapsuko ir rapso sėklų veislės, apie kurias pranešama ir kurios įrašomos į Bendrąjį žemės ūkio augalų veislių katalogą, įtvir- tintą Direktyva 70/457/EEB, iki bet kurio mokėjimo. Dvigubo nulio veislės yra tos, kurių sėklose yra ne daugiau kaip 25 µmol/g gliukosinolato, kai drėgnio kiekis – 9 proc. , skaičiuojant pagal EN ISO 9167-1: 1995 metodą, o eruko rūgšties yra ne daugiau kaip 2 % viso riebalų rūgšties kiekio, skaičiuojant pagal EN ISO 5508: 1995 metodą. Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų, valstybės narės gali 2. prie remtinų plotų priskirti plotus, apsėtus rapso ir rapsuko sėklomis, priskirtinomis vienai ar daugiau toliau išvardytų kate- gorijų: a) sertifikuota dvigubo nulio veislės cenozių sėkla, apie kurios komponentus pranešama ir kurie įrašomi su dvigubo nulio nuoroda į Bendrąjį žemės ūkio augalų veislių katalogą; b) sėkla, gauta iš patvirtintos dvigubo nulio veislės sėklos, išau- gintos tame pačiame ūkyje, kai tipinio mėginio analizė, kurią atlieka patvirtintas kompetentingos nacionalinės insti- tucijos atstovas, patvirtina, kad jose yra ne daugiau kaip 18,0 µmol/g gliukosinolato, kai drėgnio kiekis – 9 %; c) sėklos atsargų, iki sėjos pateiktų patikrinimui bei kontrolei ir skirtų išauginti kultūroms, kurios naudojamos kaip repro- duktorinės, ikibazinės, bazinės ar patvirtintos sėklos sėjos, tyrimų ar bandymų metu nustatant, ar šias atsargas galima įtraukti kaip dvigubo nulio veislę į valstybės narės naciona- linį veislių sąrašą, o vėliau – į Bendrąjį katalogą; d) patvirtinta Bienvenu ir Jet Neuf veislės sėkla, kuriai taikoma auginimo sutartis, kurią iki sėjos pasirašo augintojas bei pirkėjas ir kurią specialiai šiuo tikslu patvirtina valstybės narės kompetentinga institucija, kad būtų gauta sėklų, iš kurių bus gaminamas aliejus, skirtas konkrečiam naudojimui maisto produktuose ar pašaruose; 3. Jeigu valstybės narės 2 dalies b punkte nurodyta sėkla jos iki sėjos imasi visų užsėtus plotus vertina kaip remtinus, būtinų priemonių, kad būtų nustatyta, ar ši sėkla atitinka reika- lavimus. Gliukosinolato kiekis gali būti nustatomas taikant EN ISO 9167-1: 1995(x) arba EN ISO 9167-2: 1997 metodą. Pirmasis metodas yra vienintelis, taikomas sprendžiant ginčus dėl gliukosinolato kiekio. 4. Plotams, užsėtiems patvirtinta sėkla, kuri priskiriama Reglamento (EB) Nr. 658/96 II priede išvardytoms veislėms arba veislių cenozėms, 2000–2001 rinkos metais taip pat gali būti taikomos išmokos. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 10 straipsnio 9 5. dalies nuostatas, konditerijoje naudojamų saulėgrąžų sėklų veislės yra tos, kurios išvardytos II priede. 5 straipsnis „Saldieji lubinai“ – tai lubinų, kurių sėklose yra ne daugiau kaip 5 % karčiųjų sėklų, veislės. Karčiųjų sėklų kiekis apskaičiuo- jamas pagal III priede nurodyto tyrimo rezultatus. 6 straipsnis 1. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 5 straipsnio nuostatas, kietųjų kviečių augintojai to reglamento II priede išvardytose zonose gauna priedą prie išmokos už plotą, nevirši- jantį to reglamento III priede išvardytų maksimalių garantuo- jamų plotų. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 II priedą, Austrijos Panonija apima šio reglamento IV priede išvardytas zonas. 2. Jeigu maksimalūs garantuojami plotai paskirstomi tarp auginimo zonų ir regionų taip, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 5 straipsnio trečioje pastraipoje, taikomos šios nuostatas: a) jeigu koks nors auginimo regiono plotas mažesnis kaip 500 ha, atitinkamos valstybės narės gali jį prijungti prie gretimo auginimo regiono; b) Italijoje galima atsižvelgti į tradicinius kietųjų kviečių augi- nimo plotus, pagal penkerių metų planą atskirtus nuo 1993 iki 1997 m. ; c) ne vėliau kaip iki rinkos metų, ankstesnių už tuos metus, už kuriuos prašoma išmokų už plotus, rugsėjo 15 d. atitin- kamos valstybės narės augintojams ir Komisijai praneša apie maksimalaus garantuojamo ploto paskirstymą. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 367 3. Šio reglamento V priede išvardytose zonose esančiam bet kuriam kietaisiais kviečiais apsėtam sklypui, kuris neviršija Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 IV priede nurodyto maksima- išmokos, laus hektarų skaičiaus ir už kurį galima prašyti taikomos lauko kultūrų plotams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 1 straipsnyje, skirta speciali Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 5 straipsnio ketvirtojoje pastraipoje nurodyta speciali pagalba. 4. Skiriant pagalbą kietiesiems kviečiams, kaip nurodyta 1 ir 3 dalyje, Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3887/92 (1) 4 straips- nyje minimoje paraiškoje gauti pagalbai už plotą turi būti nuro- dyta visa informacija, būtina identifikuojant kietaisiais kviečiais apsėtus sklypus, taip pat pridedami įrodymai, kad buvo naudo- jama sertifikuota sėkla. II SKYRIUS Baziniai plotai ir referencinis derlingumas 1 SKIRSNIS B e n d r o s i o s n u o s t a t o s 8 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 ir 3 straipsnyje minimi bazi- niai plotai nurodyti VI priede. Pariškos gauti pagalbai kietiesiems kviečiams galioja tik šiais atvejais: 9 straipsnis a) jeigu paraiška išmokai už plotą gauti pateikiama tam pačiam hektarų, apsėtų kietaisiais kviečiais, skaičiui; b) jeigu naudojama sėkla, sertifikuota pagal Tarybos direktyvą 66/402/EEB (2). 5. Valstybės narės nustato mažiausią sertifikuotos sėklos kiekį, kuris turi būti naudojamas laikantis žemės ūkio praktikos, taikomos atitinkamoje valstybėje narėje. Mažiausias šios sėklos kiekis gali būti laipsniškai nustatytas per trejų metų pereinamąjį laikotarpį, prasidedantį nuo 1998 m. liepos 1 d. , taikant konkrečias priemones, apie kurias valstybės narės praneša Komisijai ne vėliau kaip iki 1998 m. birželio 30 d. Priedas prie išmokos už plotą ir speciali pagalba kietie- 6. siems kviečiams mokama tuo pačiu metu kaip ir išmoka už plotą. 7 straipsnis Taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 1 straipsnio 3 1. dalies nuostatas, „silosinė žolė“ – tai kultūra, auginama plotuose, daugiausia apsėjamuose žole, kuri bent vieną kartą per metus nupjaunama žalia ir vėliau uždaroje aplinkoje konservuojama anaerobinės fermentacijos būdu. žolei Silosinei 2. šio reglamento nuostatos, išskyrus žydėjimo sąlygą, nustatytą 3 straipsnio 1 dalies c punkte. taikomos Jeigu regionavimo planuose numatomi skirtingi derlin- 1. gumai drėkinamai ir nedrėkinamai žemei, kaip nurodyta Regla- mento (EB) Nr. 1251/1999 3 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės parengia taisykles, pagal kurias nustatoma, ar plotai atitinkamais rinkos metais drėkinami. Visų pirma nurodoma: a) lauko kultūrų, kurioms gali būti skiriamos išmokos, nusta- tytos pagal drėkinamų plotų derlingumą, sąrašas; b) drėkinimo įrangos, kurią ūkininkas turi turėti savo žinioje, ir leisti aprašymas; ši tiekti tokį vandens kiekį, kuris augimo ciklo metu būtinas įprastiniam augalų brendimui; įranga turi būti proporcinga plotui c) atitinkamas drėkinimo laikotarpis. 2. 1 dalies nuostatos netaikomos, jeigu drėkinimas yra isto- riškai susijęs su sklypais ir leidžia juos apibrėžti ir įrašyti kaip Ispanijos regadio auginimo regionus. 2 SKIRSNIS P l o t o v i r š i j i m a s 10 straipsnis bet kuriuos Pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 4 dalį 1. nustatydama baziniuose viršijimus plotuose, valstybės narės kompetentinga institucija atsižvelgia, į VI priede nustatytą regiono bazinį plotą ir, antra, pirma, į įtrauktų į paraiškas išmokoms gauti pagal kiekvieną plotų, kultūrą, sumą, įskaitant atitinkamą privalomai atskirtą žemę. Bet kuri savanoriškai atskirta žemė priskiriama plotams, kurie nėra drėkinami, nėra apsėti kukurūzais ir (arba) silosine žole. regiono 3. Valstybių narių, kuriose nustatomas konkretus VI priede nurodytas silosinės žolės plotas, augintojai gali prašyti išmokų už silosinę žolę. (1) OL L 391, 1992 12 31, p. 36. (2) OL L 125, 1966 07 11, p. 2309/66. 2. Įtrauktų į pateiktas paraiškas plotų suma neapima plotų ar jų dalių, įtrauktų į paraiškas, kurias patikrinus administra- ciniu būdu nustatoma, kad jie yra aiškiai nepagrįsti. Jeigu taikytina, įskaitomas plotas, kuris faktiškai nustatomas vietoje tikrinant pagal Reglamento (EEB) Nr. 3887/92 6 straipsnį. 368 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. 3. Plotai, apsėti kauko kultūromis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1251/1999 ir nurodomi pateikiant paraiškas pagalbai gauti pagal Tarybos reglamentą (EB) 1254/1999 (1), pridedami prie plotų, įtrauktų į pateiktas paraiškas, sumos, patikslintos pagal šio straipsnio 2 dalį. Ploto viršijimas apskaičiuojamas pagal VII priede pateiktą 4. lentelę. b) valstybės narės taikomus kriterijus, pagal kuriuos nustatomi baziniai ploteliai; c) bazinius plotelius (skaičių, pavadinimą, dydį); d) viršijimo atveju taikomas išsamias priemonių telkimo taisyk- les. 11 straipsnis 1. Nustatydamos bet kokį viršijimą maksimaliame garantuo- tame kietųjų kviečių plote, kuriam gali būti taikomas priedas prie išmokos, valstybių narių kompetentingos institucijos atsiž- velgia, pirma, į Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 III priede nurodytą maksimalų garantuojamą plotą, paskirstytą, kur tinka, tarp regionų, ir, antra, plotų, įtrauktų į paraiškas priedui prie išmokos kietiesiems kviečiams gauti, sumą, patikslintą pagal šio reglamento 10 straipsnio 2 dalį ir, kai tinka, sumažintą pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 4 dalį. 1 dalis taikoma nustatant visus viršijimus Reglamento 2. (EB) Nr. 1251/1999 IV priede nurodytuose maksimaliuose garantuojamuose plotuose, už kuriuos gali būti skiriama speciali pagalba kietiesiems kviečiams. 12 straipsnis 1. Jeigu nustatoma, kad 10 ir 11 straipsniuose minimi plotai buvo viršyti, atitinkama valstybė narė iki nurodytų rinkos metų spalio 31 d. nustato galutinį viršijimo dydį, suapvalintą iki šimtosios dalies. 2. Tokiu būdu nustatyta galutinė viršijimo norma naudo- jama apskaičiuojant ploto, kuriam gali būti taikomos žemiau išvardytos išmokos, proporcingą sumažinimą: a) išmoka už plotą pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 4 dalį; b) priedas prie šios išmokos ir speciali pagalba kietiesiems kvie- čiams, kai buvo taikoma Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 4 dalies pirmoji pastraipa. 3 SKIRSNIS R e f e r e n c i n i o d e r l i n g u m o v i r š i j i m a s 14 straipsnis Taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 3 straipsnio 7 dalies nuostatas, išmokų paraiškų suvestinės ir su jais susiję derlin- gumo rodikliai yra tie, kuriuos valstybės narės siunčia pagal šio reglamento 26 straipsnį. Šiuo tikslu referenciniai derlingumai yra tie, kurie nurodyti šio reglamento VIII priede. 15 straipsnis Apskaičiuojant vidutinį derlingumą, susijusį su paraiškomis pagalbai gauti už atitinkamus rinkos metus, taikoma ši tvarka: a) pirma, plotai, (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 4 dalies pirmąją pastraipą proporcingai sumažinami; Reglamento reikia, pagal jei b) plotams, apsėtiems aliejinėmis kultūromis, taikomas vidu- tinis javų derlingumas, jeigu išmokos už 2000–2001 ir 2001–2002 rinkos metus nustatomos pagal istorinį aliejinių kultūrų derlingumą regione; c) plotams, apsėtiems lauko kultūromis ir paskelbtiems pašarų plotais, siekiant gauti priemokas už galvijus bei avis, taikomas vidutinis javų derlingumas regiono nedrėkinamo- siose žemėse. 16 straipsnis 13 straipsnis Iki kiekvienų metų gegužės 31 d. Komisija atlieka lyginamąjį informacijos, nurodytos 14 ir 15 straipsnyje, tyrimą ir Regla- mento (EEB) Nr. 1766/92 23 straipsnyje nustatyta tvarka nustato atitinkamus koregavimo koeficientus. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 6 dalies nuostatas, valstybės narės ne vėliau kaip iki rinkos metų, už kuriuos prašoma išmokos už plotą, rugsėjo 15 d. nustato šiuos dalykus ir apie tai praneša Komisijai: 17 straipsnis a) nacionalinį bazinį plotą, kuris bus padalytas; (1) OL L 160, 1999 06 26, p. 21. 16 straipsnyje minimas koeficientas taikomas visoms išmokoms už plotą valstybėje narėje arba regione, kuriuose yra nurodytas konkretus bazinis plotas, išskyrus priedus prie išmokų už plotą bei specialią pagalbą kietiesiems kviečiams. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 369 III SKYRIUS Atskirta žemė 18 straipsnis „Atskirta žemė“ – tai pūdyminis plotas, kuris ankstesniais metais buvo: a) dirbamas siekiant derliaus; arba b) atskirtas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1765/92 arba Regla- mentą (EB) Nr. 1251/1999; arba c) nenaudojamas lauko kultūroms auginti arba apželdintas mišku pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2078/92 (1) ir Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2080/92 (2) atitinkamai arba pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 (3) 22, 23, 24 ir 31 straipsnius. 19 straipsnis Pagal šį skyrių atskirti plotai turi apimti atskirą vieną 1. mažiausiai 0,3 ha dydžio ir mažiausiai 20 m pločio plotą. Valstybės narės gali patvirtinti: a) mažesnius plotus, sklypus, apibrėžtus pastoviomis ribomis, kaip antai: sienos, gyvat- vorės ar vandentakiai; nepadalytus apimančius b) nepadalytus sklypus, kurių plotis mažesnis kaip 20 m, regionuose, kuriuose tokio ploto sklypai yra tradiciniai; c) sklypus, kurių plotis ne mažesnis kaip 10 m, esančius prie pastovių vandentakių ar ežerų, ir kuriems taikoma speciali kontrolė, ypač užtikrinant aplinkosauginių tikslų atitikimą. 2. Atskirti plotai turi būti nenaudojami ne vėliau kaip nuo sausio 15 d. ir ne anksčiau kaip iki rugpjūčio 31 d. Tačiau vals- tybės narės nustato sąlygas, kuriomis augintojams gali būti leidžiama sėklą kitų metų derliui sėti nuo liepos 15 d. , taip pat sąlygas, kurias būtina įvykdyti, kad valstybėse narėse, kuriose tradiciškai praktikuojamas sezoninis galvijų pervarymas į kitas ganyklas, būtų leista šiuos plotus kaip ganyklas naudoti nuo liepos 15 d. gamybai, Atskirti plotai negali būti naudojami išskyrus jokiai kitai žemės 3. ūkio (EB) Reglamento Nr. 1251/1999 6 straipsnio 3 dalyje, arba naudojami siekiant pelno, kuris nesuderinamas su lauko kultūrų auginimu. nurodytai 4. Valstybės narės taiko tinkamas priemones, atitinkančias atskirtos žemės konkrečią padėtį ir užtikrinančias, kad ji būtų prižiūrima, o aplinka apsaugota. Šios priemonės taip pat gali būti taikomos žaliajai dangai; šiuo atveju žalioji danga negali būti naudojama sėklai auginti ir jokiu būdu negali būti naudo- jama žemės ūkio gamybai iki rugpjūčio 31 d. arba po šios datos iki sausio 15 d. , auginant kultūras parduoti. 5. 3 ir 4 dalys netaikomos pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 22, 23, 24 ir 31 straipsnius atskirtiems arba mišku apželdintiems plotams, kurie priskiriami privalomai (1) OL L 215, 1992 07 30, p. 85. (2) OL L 215, 1992 07 30, p. 96. (3) OL L 160, 1999 06 26, p. 80. atskirtai žemei, jeigu paaiškėja, kad ši žemė neatitinka šiuose straipsniuose nurodytų aplinkosaugos arba miško želdinimo reikalavimų. 20 straipsnis 1. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 6 straipsnio 6 dalies nuostatas, valstybės narės gali kelerius metus skirti išmokas už atskirtą žemę, tačiau ne ilgiau kaip penkerius metus. 2. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 4 dalies ir bet kurio vėlesnio šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nustatytų pagrindinių sumų padidinimo, augintojai, kurie įsipareigoja atskirti tuos pačius sklypus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui, gaus už šį laikotarpį išmoką už plotą, apskaičiuotą pagal pagrindinę sumą ir derlingumus, nustatytus regionavimo planuose, galiojančius tuo metu, kai jie įsipareigoja. 3. Jeigu tol, kol baigiasi 1 dalyje nurodytas laikotarpis, augintojai sąmoningai nevykdo savo įsipareigojimo, kuris buvo deklaruotas pagalbos už plotą paraiškoje, jie turi grąžinti 5 % išmokos, sumokėtos už ankstesnius rinkos metus už plotus, kurie nebuvo atskirti, padauginus šią sumą iš metų, kuriais jie nevykdė savo pradinio įsipareigojimo, skaičiaus. 4. Augintojai, kurie nusprendžia laikytis šio straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, gali nevykdyti savo įsipareigojimo ir nemokėti 3 dalyje nustatytos baudos šiais atvejais: a) jeigu jie nusprendžia atskirti plotus arba juos apželdinti mišku pagal Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 22, 23, 24 ir 31 straipsniuose apibrėžtą schemą; b) tam tikrais valstybių narių patvirtintais atvejais, susijusiais su ūkio struktūros pasikeitimais, kurių augintojas negali suval- dyti, pavyzdžiui, sklypo perskirstymu. Jeigu pasikeitus ūkio struktūrai per laikotarpį, kai galioja 5. augintojo įsipareigojimas, pagal šį straipsnį atskirta žemė viršija didžiausią procentinį dydį, kurį pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 6 straipsnio 5 dalį valstybės narės nustatė tuo metu, kai buvo pateiktas toks įsipareigojimas, šio įsipareigojimo apimami žemės plotai patikslinami pagal atitinkamą minėtą didžiausią procentinį dydį. 21 straipsnis Jeigu deklaruojamas atskirtas plotas mažesnis už tą, kuris 1. atitinka privalomai atskirtos žemės procentinį dydį, nustatytą atitinkamiems rinkos metams, plotas, už kurį lauko kultūrų augintojai, vykdantys įsipareigojimą atskirti dalį žemės, gali gauti išmokas, apskaičiuojamas pagal deklaruotą atskirtą žemę ir įvairių kultūrų, įskaitant silosinę žolę, procentinius dydžius; tačiau jis negali būti sumažintas iki ploto, mažesnio kaip tas, kuris reikalingas 92 t grūdų užauginti, kaip nurodyta Regla- mento (EB) Nr. 1251/1999 6 straipsnio 7 dalyje. 370 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. 1 dalyje minimas išaugintų grūdų kiekis apskaičiuojamas 2. pagal išmokoms už plotą nustatyti naudojamą derlingumą. Jeigu valstybė narė nusprendžia naudoti istorinį regiono alie- jinių kultūrų derlingumą, jis dauginamas iš 1,95. 22 straipsnis Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 6 straipsnio 4 straipsnio nuostatų, Portugalijos atveju išmokos už privalomai atskirtą žemę padidinamos IX priede nurodytomis sumomis. Šios sumos finansuojamos pagal Reglamento (EEB) Nr. 3653/90 5 straipsnį. 23 straipsnis 1. Reglamente (EEB) Nr. 3887/92 minimos paraiškos gauti pagalbai už plotą remiantis Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 3 straipsniu suskirstomos pagal regionus. Prie kiekvienos paraiškos gauti 2. išmokai už plotą, esantį tam tikrame auginimo regione, pridedama atitinkama atskirtos žemės deklaracija, kurioje nurodomas hektarų skaičius, ne mažesnis nei tas, kuris nustatytas šiame auginimo regione. Remiantis valstybių narių nustatytais objektyviais kriteri- 3. jais gali būti leista nukrypti nuo 2 dalies nuostatų. Nukrypstant nuo 2 dalies privalomas žemės, atitinkančios 4. pateiktą paraišką gauti išmokai už plotą, atskyrimas gali būti taikomas visiškai arba iš dalies šiais atvejais: a) Ispanijos secano regione, jeigu ji yra secano ir regadío augi- nimo regionuose; b) kitame auginimo regione, jeigu atidedami plotai yra augi- nimo regionuose, gretimuose tiems, kuriuose yra dirbama žemė. 5. Jeigu taikomos 3 ir 4 dalies nuostatos, atidedamas plotas turi būti patikslintas, atsižvelgiant į skirtumą tarp derlingumų, naudojamų apskaičiuoti išmokoms atitinkamuose regionuose esančiai atidedamai žemei. IV SKYRIUS Specialiosios nuostatos 24 straipsnis Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 8 straipsnio 2 dalies nuostatų, valstybės narės gali ne vėliau kaip iki birželio 15 d. atidėti galutinį X priede išvardytų kultūrų sėjos terminą zonose, kurias apibrėžia atitinkamos valstybės narės ir kurios yra šiame priede nurodytuose regionuose. sėjos terminas Jeigu galutinis lauko kultūroms, valstybės narės taip pat gali atitinkamose zonose pratęsti paraiškų dėl išmokų pateikimo terminą, bet ne vėliau kaip iki birželio 15 d. arba iki paskutinės sėjos dienos, kuri iš šių dviejų datų bus ankstesnė. atidedamas visoms 25 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 10 straipsnio 7 dalyje 1. minimas apribojimas nustatomas atsižvelgiant į nacionalinį remtiną plotą ir visą remtiną žemės ūkio paskirties plotą, taip pat siekiant, kad nebūtų užsodinama tokiu mastu, dėl kurio atsirastų pernelyg dideli pagal kultūras skirstomų išmokų, mokamų už aliejines kultūras, sumažinimai. Apie apribojimą ir 2. jo nustatymo kriterijus Komisijai pranešama kaip galima anksčiau, bet ne vėliau kaip iki rinkos metų, ankstesnių už tuos metus, kuriems pateikiama paraiška gauti išmokai už plotą, liepos 31 d. 3. Norėdamos nustatyti, ar augintojas gali gauti išmokas už plotą, kompetentingos institucijos patikrina, ar jų paraiškose pagalbai gauti nurodyti plotai neviršija nustatytų dydžių. Visa paraiškose pagal kultūras skirstomoms išmokoms, mokamoms už aliejines kultūras, gauti nurodyta žemė, kuri viršija nustatytą ploto dydį, bus atmetama. 4. Tais atvejais, kai plotai pagal 3 dalį atmetami dėl to, kad augintojo atskirta žemė viršija Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 6 straipsnio 5 dalyje nustatytą dydį, taikomą atitinkamoje vals- tybėje narėje, paraiškoje išmokai už plotą gauti nurodytas atskirtas plotas sumažinamas taip, kad neviršytų šio dydžio. Į bet kurį pagal 3 ir 4 dalis atmestą žemės plotą, nurodytą 5. augintojo paraiškoje gauti pagalbai už plotą, neatsižvelgiama taikant Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 4 ir 6 dalies nuostatas. V SKYRIUS Baigiamosios nuostatos 26 straipsnis Pranešimai 1. Valstybės narės nustatytos formos informaciją, kuri turi būti pateikta lentelėse, kaip nurodyta XI priede, pagal auginimo regioną, bazinį plotą ir valstybę, Komisijai perduoda laikyda- mosi šio grafiko: a) iki einamųjų rinkos metų rugsėjo 15 d. : duomenis, gautus atsižvelgiant į atliktą kontrolę bei patikrinimus; b) ne vėliau kaip iki kito spalio 31 d. : galutinius duomenis, atitinkančius tuos, pagal kuriuos buvo apskaičiuotas 12 straipsnyje nurodyto ploto viršijimo galutinis dydis; ir c) ne vėliau kaip iki kito vasario 15 d. : galutinius duomenis, susijusius su plotais, už kuriuos pagalba buvo faktiškai sumokėta, prieš tai atėmus dydžius, gautus mažinant plotą pagal Reglamento (EEB) Nr. 3887/92 9 straipsnį. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 371 2. Jeigu nustatoma, kad buvo viršyti 10 ir 11 straipsnyje nurodyti plotai, atitinkamos valstybės narės nedelsdamos ir ne vėliau kaip iki einamųjų rinkos metų spalio 31 d. praneša Komisijai apie galutinę viršijimo normą. Duomenys, pagal kuriuos apskaičiuojama bazinio ploto viršijimo norma, patei- kiami VII priede nurodytos formos. 3. Jeigu ploto viršijimo norma paskirstoma pagal Regla- mento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 6 dalį ir 5 straipsnio trečiąją pastraipą, atitinkama valstybė narė apie šį paskirstymą Komisijai praneša ne vėliau kaip iki spalio 31 d. 28 straipsnis (EEB) Nr. 2467/92, (EB) Nr. 1098/94, (EB) Reglamentai (EB) Nr. 762/94, Nr. 658/96 ir (EB) Nr. 1577/98 panaikinami nuo 2000 m. liepos 1 d. (EEB) Nr. 2836/93, (EB) Nr. 1237/95, Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą. 29 straipsnis 27 straipsnis Valstybės narės priima priemones, būtinas taikant šį regla- mentą, ir apie jas praneša Komisijai per vieną mėnesį nuo tada, kai šios priemonės priimamos arba pakeičiamos. Šis reglamentas įsigalioja nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dienos. Šis reglamentas, remiant kai kurių lauko kultūrų augintojus, taikomas 2000–2001 ir vėlesniais rinkos metais. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. spalio 22 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys 372 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. I PRIEDAS (2 straipsnio 1 dalis) SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI 1. Daugiametė ganykla Nerotacinė žemė, nuolat (ne mažiau kaip penkerius metus) naudojama žolei auginti (apsėjant ar natūraliai). 2. Daugiametės kultūros Nerotacinės kultūros, sėjamos ne mažiau kaip penkerius metus toje pačioje žemėje ir duodančios pakartotinius derlius, išskyrus nuolatinėse ganyklose auginamą žolę ir daugiametes lauko kultūras. 3. Daugiametės lauko kultūros Kombinuotosios nomenklatūros kodas 0709 10 00 0709 20 00 Artišokai Šparagai ex 0709 90 90 Rabarbarai 0810 20 0810 30 0810 40 Avietės, gervuogės, šilkmedžio vaisiai, avietės ir gervuogės hibridas Juodieji, baltieji bei raudonieji serbentai ir agrastai Spanguolės, mėlynės ir kiti Vaccinium genties vaisiai 4. Pertvarkymo programa Ūkio struktūros ir (arba) remtino ploto pakeitimas pagal valdžios institucijų nurodymus. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 373 II PRIEDAS (4 straipsnio 5 dalis) Konditerijoje naudojamos saulėgrąžų veislės Agripro 3450 Agrosur Interstate (IS)8004 Kelisur Dahlgren D-131 (Toma) Royal Hybrid 381 Dahlgren D-151 Dahlgren D-171 Dahlgren D-181 Dahlgren 954 Dahlgren D-1950 Dahlgren D-1998 Diset Hagen Seed SG 9011 Hagen Seed SG 9054 Hagen Seed SG 9211 Royal Hybrid 2141 Royal Hybrid 3801 Royal Hybrid 3831 Royal Hybrid 4381 RRC 995 RRC 2211 RRC 2232 RRC 4211 SIGCO 826 SIGCO 828 SIGCO 829 SIGCO 830 SIGCO 954 SIGCO 964 SIGCO 974 SIGCO 995 Toma Triumph 660C Triumph 505C+ Triumph 520C Triumph 515C USDA Hybrid 924 374 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. III PRIEDAS (5 straipsnis) KARČIŲJŲ LUBINŲ TYRIMAS Tyrimas atliekamas su 200 grūdų mėginiu, paimtu iš 1 kg kiekvienos ne didesnės kaip 20 t siuntos partijos. Tyrimas skirtas tik tam, kad būtų nustatytas mėginyje esančių karčiųjų grūdų kiekis. Leistinas nukrypimas nuo vienarūšiškumo – 1 grūdas iš 100. Naudokite grūdo perpjovimo metodą pagal Von Sengbuschą (1942), Ivanovą ir Smirnovą (1932) ir Eggebrechtą (1949). Perpjaukite sausus ar išbrinkusius grūdus skersai. Dėkite pusiau perpjautus grūdus į sietą ir dešimčiai sekundžių pamerkite juos į jodo tirpalą, po to penkias sekundes skalaukite vandeniu. Karčiųjų grūdų perpjauti paviršiai paruduoja, o grūdų, kuriuose yra mažai alkaloidų, perpjautas paviršius lieka geltonas. Jodo tirpalui paruošti ištirpinkite 14 g kalio jodido kuo mažesniame vandens kiekyje, pridėkite 10 g jodo ir atskieskite iki 4000 cm3. Prieš naudodami palikite tirpalą vienai savaitei nusistovėti. Laikykite ruduose buteliuose. Prieš naudodami pradinį tirpalą atskieskite nuo trijų iki penkių kartų jo pradinio turinio kiekio. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 375 IV PRIEDAS (6 straipsnio 1 dalies antroji pastraipa) AUSTRIJOS ZONOS, KURIOMS GALI BŪTI TAIKOMOS PAPILDOMOS IŠMOKOS UŽ KIETUOSIUS KVIEČIUS Panonija: 1. Gebiete der Bezirksbauernkammern 2046 Atzenbrugg 2054 Baden 2062 Bruck/Leitha 2089 Ebreichsdorf 2101 Gänserndorf 2241 Hollabrunn 2275 Kirchberg/Wagram 2305 Korneuburg 2321 Laa/Thaya 2330 Langenlois 2364 Marchfeld 2399 Mistelbach 2402 Mödling 2470 Poysdorf 2500 Ravelsbach 2518 Retz 2551 Schwechat 2585 Tulln 2623 Wr. Neustadt 2631 Wolkersdorf 2658 Zistersdorf 2. Gebiete der Bezirksreferate 3018 Neusiedl/See 3026 Eisenstadt 3034 Mattersburg 3042 Oberpullendorf 3. Gebiete der Landwirtschaftskammer 1007 Wien 376 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. V PRIEDAS (6 straipsnio 3 dalis) ZONOS, KURIOMS GALI BŪTI TAIKOMA SPECIALI PAGALBA UŽ KIETUOSIUS KVIEČIUS VOKIETIJA Kreise und Kreisfreie Städte: Baden-Württemberg: Stadt Stuttgart, Ludwigsburg, Rems-Murr-Kreis, Stadt Heilbronn, Heilbronn, Hohenlohekreis, Main-Tauber-Kreis, Stadt Karlsruhe, Karlsruhe, Stadt Baden-Baden, Rastatt, Stadt Heidelberg, Stadt Mannheim, Rhein-Neckar-Kreis, Stadt Pforz- heim, Enzkreis, Ortenaukreis. Bayern: Stadt Ingolstadt, Dachau, Eichstätt, Freising, Fürstenfeldbrück, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen a. d. Ilm, Kelheim, Stadt Ansbach, Ansbach, Neustadt-Bad Winsheim, Stadt Aschaffenburg, Aschaffenburg, Bad Kissingen, Rhön-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Main-Spessart, Stadt Schweinfurt, Schweinfurt, Stadt Würzburg, Würzburg. Rheinland-Pfalz: Ahrweiler, Stadt Koblenz, Mayen-Koblenz, Bad Kreuznach, Rhein-Lahn-Kreis, Westerwald-Kreis, Bernkastel-Wittlich, Bitburg-Prüm, Daun, Trier-Saarburg, Stadt Trier, Stadt Frankenthal, Landau i. d. P. , Ludwigshafen, Mainz, Neustadt/ Weinstr. , Speyer, Worms, Alzey-Worms, Bad Dürkheim, Donnersbergkreis, Germersheim, Südl. Weinstraße, Ludwigs- hafen, Mainz-Bingen. Hessen: Stadt Frankfurt/Main, Wiesbaden, Bergstraße, Stadt Darmstadt, Darmstadt-Dieburg, Groß-Gerau, Hochtaunuskreis, Main- Kinzig-Kreis, Main-Taunus-Kreis, Stadt Offenbach, Offenbach, Rheingau-Taunus-Kreis, Wetteraukreis, Lahn-Dill-Kreis, Limburg-Weilburg. Saarland: Stadt Saarbrücken, Merzig-Wadern, Neunkirchen, Saarlouis, Sankt Wendel. Sachsen: Mittweida, Muldentalkreis. Saschsen-Anhalt: Bernburg, Köthen, Burgenlandkreis, Mansfelder Land, Merseburg-Querfurt, Saalkreis, Sangerhausen, Aschersleben-Straß- furt, Halberstadt, Jerichower Land, Quedlinburg, SchönebEBk. Thüringen: Unstrut-Hainich-Kreis, Kyffhäuserkreis, Gotha, Sömmerda, Hildburghausen, Stadt Weimar, Weimarer Land, Altenburger Land, Stadt Erfurt. ISPANIJA Comarcas agrícolas Almazán (SO), Bajo Aragón (TE), Campiña (GU), Campo de Gómara (SO), Centro (AB), El Cerrato (P), Hoya de Huesca (HU), La Montaña (A), Las Vegas (M), Logrosán (CC), Monegros (HU), Noroeste (MU), Requena-Utiel (V), Rioja Baja (LO), Segría (L), Sierra Rioja Baja (LO), Sur (VA), Suroeste y Valle de Guadalentín (MU), Trujillo (CC), Urgel (L), Valle de Ayora (V). PRANCŪZIJA Départements Aisne, Aube, Charente, Charente-Maritime, Cher, Deux-Sèvres, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et- Cher, Loiret, Lot-et-Garonne, Maine-et-Loire, Marne, Nièvre, Orne, Sarthe, Seine-et-Marne, Vendée, Vienne, Yonne, Yvelines. ITALIJA Province Alessandria, Bologna, Brescia, Cremona, Ferrara, Forlì, Gorizia, Lodi, Mantova, Milano, Modena, Padova, Parma, Pavia, Piacenza, Pordenone, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini, Rovigo, Torino, Treviso, Udine, Venezia, Vercelli, Verona, Vicenza. JUNGTINĖ KARALYSTĖ Anglija. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 377 VI PRIEDAS (8 straipsnis) BAZINIAI PLOTAI Regionas Visos kultūros Iš jų kukurūzai Iš jų silosinė žolė BELGIJA Iš viso I zona DANIJA VOKIETIJA Šlėzvigas-Holšteinas Hamburgas Žemutinė Saksonija Brėmenas Šiaurinis Reinas-Vestfalija Reinlandas-Pfalcas Hesenas Badenas-Viurtembergas Bavarija Saras Berlynas Brandenburgas Meklenburgas-Priešakinė Pomeranija Saksonija Saksonija-Anhaltas Tiuringija GRAIKIJA I zona II zona ISPANIJA Redagio Secano PRANCŪZIJA Iš viso Bazinis kukurūzų plotas Bazinis drėkinamas plotas AIRIJA ITALIJA 478,6 2 018,0 97,0 10 155,6 (3) 540,3 (3) 505,6 5,1 1 424,4 1,8 948,3 368,4 461,2 735,4 1 775,9 36,5 2,9 888,5 967,9 598,8 880,7 554,2 1 396,3 95,4 1 371,1 7 848,6 122,1 418,2 218,0 4,1 403,4 13 526,0 1 209,7 (2) 345,5 5 801,2 613,8 (2) 0,2 1 200,0 378 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. Regionas Visos kultūros Iš jų kukurūzai Iš jų silosinė žolė LIUKSEMBURGAS NYDERLANDAI AUSTRIJA PORTUGALIJA Azorų salos Madeira — Redagio — Kiti Kontinentinė dalis — Kiti — Redagio SUOMIJA ŠVEDIJA JUNGTINĖ KARALYSTĖ Anglija Škotija Šiaurės Airija Velsas 42,8 436,5 1 203,0 9,3 0,31 0,30 293,4 718,0 1 591,0 1 737,0 3 794,6 551,6 52,9 61,4 208,3 0,29 221,4 33,2 (1) 1,2 (1) 200,0 130,0 (1) (2) (3) Išskyrus saldžiuosius kukurūzus. Įskaitant 284 000 ha drėkinamo kukurūzų ploto. Jeigu taikoma Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 6 dalis. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 379 VII PRIEDAS (10 straipsnio 4 dalis) 380 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. VIII PRIEDAS (14 straipsnis 2 dalis) REFERENCINIAI DERLINGUMAI, NURODYTI TARYBOS REGLAMENTO (EEB) Nr. 1251/1999 3 STRAIPSNIO 7 DALYJE Belgija Danija Vokietija — Šlėzvigas-Holšteinas — Hamburgas — Žemutinė Saksonija — Brėmenas — Šiaurės Reinas-Vestfalija — Hesenas — Reinlandas-Pfalcas — Badenas-Viurtembergas — Bavarija — Saras — Berlynas — Branderburgas — Meklenburgas-Priešakinė Pomeranija — Saksonija — Saksonija-Anhaltas — Tiuringija Graikija Ispanija Prancūzija Airija Italija Liuksemburgas Nyderlandai Portugalija Jungtinė Karalystė Austrija Švedija Suomija 6,24 5,22 5,66 (1) 6,81 6,01 5,33 5,34 5,81 5,50 4,78 5,48 5,94 4,38 4,52 4,54 5,45 6,23 6,14 6,13 3,39 2,9 6,02 6,08 3,9 4,26 6,66 2,90 5,83 5,27 4,02 2,82 (1) Jeigu taikoma Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 2 straipsnio 6 dalis. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 381 IX PRIEDAS (22 straipsnis) PAPILDOMOS IŠMOKOS UŽ ATSKIRTĄ ŽEMĘ PORTUGALIJOJE (EUR) Rinkos metai 2000–2001 2001–2002 2000–2003 Papildoma išmoka 9,64 6,57 3,41 382 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. X PRIEDAS (24 straipsnio pirmoji pastraipa) Vėliausia sėjos data: birželio 15 d. Lauko kultūra Valstybė narė Regionas Visos kultūros Suomija Švedija Saldieji kukurūzai Visos valstybės narės Visa teritorija Visa teritorija Visa teritorija 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 383 XI PRIEDAS (26 straipsnio 1dalis) KOMISIJAI PATEIKTINA INFORMACIJA Informacija pateikiama lentelių, parengtų pagal toliau pateiktą modelį, pavidalu: — pirmasis lentelių rinkinys pateikia informaciją regiono lygiu pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 3 straipsnį, — antrasis lentelių rinkinys pateikia informaciją apie kiekvieną regiono bazinį plotą pagal šio reglamento VI priedą, — viena lentelė apibendrina informaciją apie kiekvieną valstybę narę. Lenteles reikia siųsti popieriuje ir kompiuterinėse laikmenose. Plotų apskaičiavimo formulės: Plotų apskaičiavimo formulės: 5 = 1 + 2 + 3 + 4 10 = 7 + 8 + 9 14 = 15 + 16 19 = 5 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 18 Pastabos: Kiekvienoje lentelėje turi būti nurodomas atitinkamas regionas. Nurodomas derlingumo rodiklis naudojamas apskaičiuoti išmokoms už plotą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1251/1999. Drėkinamos ir nedrėkinamos žemės turėtų būti atskiriamos tik regionuose, kuriuose yra abiejų šių tipų žemių. Tokiu atveju: d = e + f j = k + l 1 eilutėje pateikiami duomenys tik apie kietuosius kviečius, kuriems pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 5 straipsnio pirmąją pastraipą gali būti skiriamas priedas prie išmokos už plotą. 2 eilutėje pateikiami duomenys tik apie kietuosius kviečius, kuriems gali būti skiriama speciali pagalba, nurodyta Regla- mento (EB) Nr. 1251/1999 5 straipsnio ketvirtoje pastraipoje. 17 eilutėje pateikiami duomenys apie atskirtus arba mišku apželdintus plotus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 22, 23, 24 ir 31 straipsnį, priskiriamus žemės ūkio paskirties žemei, atskirtai Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 6 straipsnio 8 dalį. 18 eilutėje pateikiami duomenys apie plotus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 2 straipsnio 4 dalies antroje įtraukoje. Taip pat turi būti pateikiama informacija apie augintojus, kurie neprašo pagalbos už kiekvieną ploto hektarą pagal paramos sistemą, taikomą tam tikroms lauko kultūroms (Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999). Ši informacija, kuri turi būti pateikiama pozicijos „Kita“ skiltyse „n“ ir „m“, iš esmės yra susijusi su lauko kultūromis, auginamomis pašariniais paskelbtuose plotuose, gaunant priedus už mėsinius galvijus bei avis. 21 eilutėje pateikiami duomenys apie žemę, kuri atskirta auginti nemaistinėms kultūroms ir už kurią neskiriamos išmokos pagal taisykles, įgyvendinančias Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 6 straipsnio 3 dalies nuostatas (pvz. : cukri- niams runkeliams, Jeruzalės artišokams ir cikorijos šaknims). 384 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t


title: Padomes Kopējā Nostāja (1999. gada 22. oktobris) par demokrātisko spēku atbalstīšanu Dienvidslāvijas Federatīvajā Republikā (DFR)

text: 110 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 18/1. sēj. 31999E0691 23. 10. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 273/1 PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA (1999. gada 22. oktobris) par demokrātisko spēku atbalstīšanu Dienvidslāvijas Federatīvajā Republikā (DFR) (1999/691/KĀDP) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU. ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 15. pantu, tā kā: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Padomes 1999. gada 19. jūlija secinājumos atzīts, ka liela nozīme ir kontaktu attīstīšanai valstī ar visiem demokrāti- skajiem spēkiem, tostarp demokrātiski pārvaldītām muni- cipalitātēm, lai varētu rūpēties par demokrātijas veicinā- šanu DFR. Padome arī vienojās, ka jānosaka veidi un līdzekļi, kā uzla- bot šo spēku stāvokli, tostarp apgādājot ar enerģiju. Padome arī uzsvēra to atšķirību starp Belgradas režīmu un DFR iedzīvotājiem, ko ņem vērā, pieņemot lēmumus par sankcijām. Padome 1999. gada 13. septembra secinājumos atkārtoti apstiprināja mērķi turpināt atbalstu demokrātiskajām pār- maiņām DFR un palīdzību Serbijas tautai un valsts demo- krātiskajiem spēkiem to centienos atbalstīt demokrātiju un pilsonisku sabiedrību. Padome vienojās, ka pienācis laiks veidot oficiālus kontak- tus ar DFR demokrātisko spēku pārstāvjiem. Padome nolēma aicināt Serbijas demokrātiskās opozīcijas partiju, pilsoniskās sabiedrības un Melnkalnes valdības pār- stāvjus tikties, lai diskutētu par atbalstu to centieniem sek- mēt demokratizāciju. Padome arī piekrita pārvērtēt pašreizējos atbalsta pasāku- mus un pastiprināt konkrētus Savienības projektus Serbijā attiecīgajās nozarēs, piemēram, atbalstīt demokrātiskos plašsaziņas līdzekļus. Padome stingri atbalstīja G–17 programmā “Enerģija demokrātijai” ierosinātā eksperimentāla projekta uzsākša- nu, kurā noteikts, ka enerģijas palīdzību saņems Nišas un Pirotas pilsētas — tās pirmās tiks apgādātas ar šķidro kuri- nāmo; vēlāk projektu var īstenot citās municipalitātēs, 1. pants Lai sekmētu demokratizāciju DFR, Eiropas Savienība aktīvi atbalstīs visus spēkus, kas pauž pilnīgu atbalstu demokrātijas vērtībām. 2. pants Kopējās nostājas 1. pantā noteiktais atbalsts jo īpaši ir saistīts ar šādām darbībām: — veicināt dialogu ar demokrātiski noskaņotiem vietējiem līde- riem un pilsonisko organizāciju līderiem, inter alia, Vispārējo lietu padomes tikšanos laikā, — uzsākt vienotu procesu, kas radīs īstas diskusijas par politi- skiem un tehniskiem jautājumiem, — atbalstīt G–17 programmā “Enerģija demokrātijai” ierosinātā eksperimentāla projekta uzsākšanu par Serbijas municipali- tāšu apgādi ar enerģiju, — pastiprināt atbalstu demokrātiskajiem plašsaziņas līdzekļiem un citām attiecīgajām nozarēm. 3. pants Šī kopējā nostāja stājas spēkā pieņemšanas dienā. 4. pants Šo kopējo nostāju publicē Oficiālajā Vēstnesī. Luksemburgā, 1999. gada 22. oktobrī Padomes vārdā — priekšsēdētāja S. MÖNKÄRE