title: 1999/834/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 1999, Ruotsin kuningaskunnan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3426) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Sweden
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

text: 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/63 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999, Ruotsin kuningaskunnan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja k(cid:228)yt(cid:246)n rajoituksia koskevista kansallisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3426) (Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/834/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246): direktiivi 94/60/EY 1) Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markki- noille saattamisen ja k(cid:228)yt(cid:246)n rajoituksia koskevien j(cid:228)sen- valtioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1976 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 76/769/ETY (1), sellaisena kuin se on direktiivill(cid:228) 1999/77/EY (2), s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden k(cid:228)yt(cid:246)n kielt(cid:228)misest(cid:228) ja rajoittamisesta. Direktiivi(cid:228) 76/769/ETY muutetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti uusien ihmisten terveydelle ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle vaarallisten aineiden sis(cid:228)llytt(cid:228)miseksi sen liitteeseen. viimeksi muutettuna komission 94/60/EY (3) 2) Direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta nelj(cid:228)nnentoista kerran annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdenmukaistetaan muun direktiivill(cid:228) muassa kreosootin ja vastaavanlaisten kivihiilitervan tis- leiden sek(cid:228) niit(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vien valmisteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja markkinoille saattamista rajoittamalla yhden spesifisen ainesosan, bentso-[a]-pyreenin (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)B[a]P(cid:146)) sek(cid:228) veteen uuttuvien fenoleiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) (direktiivin 94/60/EY liitteen kohta 32). B[a]P-pitoisuu- den enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on m(cid:228)(cid:228)ritetty 50 ppm (miljoo- nasosaa) ja veteen (= 0,005 prosenttia) massaa kohti, uuttuvien fenolien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on m(cid:228)(cid:228)ritetty 3 prosenttia (= 30 g/kg) massaa kohti. Kreosootilla k(cid:228)si- telty(cid:228) puuta, joka ei ole n(cid:228)iden raja-arvojen mukainen, ei saa saattaa markkinoille. (1) EYVL L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (2) EYVL L 207, 6. 8. 1999, s. 18. (3) EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 1. 3) Direktiiviss(cid:228) sallitaan kuitenkin poikkeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreo- soottia ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) valmisteita, joiden B[a]P- pitoisuus on enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm (= 0,05 prosenttia) mas- saa kohti ja joiden veteen uuttuvien fenoleiden pitoisuus enint(cid:228)(cid:228)n 30 g/kg, puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) teollisuuslaitoksissa. T(cid:228)llaisia aineita ei saa myyd(cid:228) yleiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, ja pak- kaukset on merkitt(cid:228)v(cid:228) tekstill(cid:228) (cid:148)Vain teollisuusk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n(cid:148). T(cid:228)ll(cid:228) tavalla k(cid:228)sitelty(cid:228) ja markkinoille ensimm(cid:228)ist(cid:228) ker- taa saatettua puuta saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ainoastaan teolliseen ja ammattimaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, lukuun ottamatta tiettyj(cid:228) joissa k(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty, kuten rakennusten kohteita, joutua kosketuksiin sis(cid:228)ll(cid:228), kohteissa, ihmisten tai el(cid:228)inten ravinnon kanssa, leikkikentill(cid:228) ja muilla julkisilla virkistysalueilla tai kohteissa, joissa puu voi joutua kosketukseen ihon kanssa. Vanhaa, k(cid:228)sitelty(cid:228) ja toiseen kertaan markkinoille saatettua puuta voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreosoottityypist(cid:228) riippumatta, edell(cid:228) mainittuja tapauksia lukuun ottamatta. joissa aine voi 2. Ruotsin kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset 4) Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kreosootti ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)- v(cid:228)t valmisteet katsotaan torjunta-aineiksi (pestisideiksi). 5) Kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat Ruotsin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset sis(cid:228)l- tyv(cid:228)t kahteen erilliseen s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kseen: 1) pestisidien markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koske- vat yleiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset antavaan, 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marras- annettuun asetukseen kuuta 1985 pestisideist(cid:228) (1985:836), jota on viimeksi muutettu asetuksella (1995:208); 2) Ruotsin kemikaalientarkastuslaitoksen (Kemikalieins- pektionen) k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykseen KIFS 1990:10, erityi- sesti sen 7(cid:151)11 jaksoihin, jotka k(cid:228)sittelev(cid:228)t kreo- soottia sis(cid:228)lt(cid:228)vill(cid:228) kyll(cid:228)stysaineilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta. kyll(cid:228)stysaineilla antamaan L 329/64 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) 6) Asetuksen (1985:836) 3 jaksossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kemi- pestisidit on kaalientarkastuslaitoksen ennen kuin niit(cid:228) voidaan myyd(cid:228), kuljettaa tai k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). Sama p(cid:228)tee pestisidien tuontiin maista, jotka eiv(cid:228)t ole Euroopan unionin j(cid:228)seni(cid:228). 5 jaksossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n perus- vaatimukset pestisidien hyv(cid:228)ksymiseksi: Aineen t(cid:228)ytyy tulla hyv(cid:228)ksytyksi ihmisten terveytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuoje- lua koskevassa arvioinnissa ja lis(cid:228)ksi on osoitettava, ett(cid:228) ainetta tarvitaan aiotun k(cid:228)ytt(cid:246)alueen tarkoituksiin. Aineen hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n voimassaololla on aikarajoitus (viisi vuotta) ja hyv(cid:228)ksynn(cid:228)lle voidaan asettaa ehtoja. Hyv(cid:228)k- syess(cid:228)(cid:228)n pestisidin kemikaalientarkastuslaitos m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) merkitsemist(cid:228) ja muuta tuotteesta annettavaa tietoa, k(cid:228)sittely(cid:228) ja muita erityisehtoja koskevat vaatimukset haittojen est(cid:228)miseksi. 7) Ihmisten terveytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevan arvioinnin luokitetaan johonkin seuraavasta perusteella pestisidi kolmesta luokasta: Luokka 1: Vain erikoisluvan saaneiden henkil(cid:246)iden ammattimaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetut tuot- teet Luokka 2: Vain ammattimaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetut tuotteet Luokka 3: Yleiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetut tuotteet. 8) Pestisidin merkitsemist(cid:228) ja muuta tuotteesta annettavaa tietoa, k(cid:228)sittely(cid:228) ja muita erikoisehtoja koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t haittojen est(cid:228)miseksi ilmoitetaan hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n yhtey- dess(cid:228) (7 jakso). 10 ppm. Fenolipitoisuus on kaikissa tuotteissa alle 3 prosenttia. 12) K(cid:228)sitellyn puun osalta kemikaalientarkastuslaitoksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen KIFS 1990:10 7 jaksossa (yhdess(cid:228) 6 jakson kanssa) annetaan seuraavat k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kos- kevat rajoitukset, jotka tulivat voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tam- mikuuta 1992: 13) Jos puun kyll(cid:228)st(cid:228)minen kreosootilla on tapahtunut alle 30 vuotta sitten, kyseisen puun k(cid:228)ytt(cid:246) on sallittu ammattimaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vain rautateiden ratap(cid:246)lkyiksi tai py(cid:246)re(cid:228)n puun osalta siirtolinjoihin (esimerkiksi voi- malinjat) tai meress(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viin rakenteisiin. Kun puun kyll(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) on kulunut yli 30 vuotta, sit(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ei-ammattimaisiin tarkoituksiin tietyiss(cid:228) erityista- pauksissa; kun puu on kaivettu kosteaan maahan tai se on muuten pysyv(cid:228)sti kosketuksessa kostean maan tai veden kanssa, kun puuta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n laitureiden rakenta- miseen tai muihin mereen liittyviin k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksiin. N(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t p(cid:228)tev(cid:228)t kyll(cid:228)st(cid:228)miseen k(cid:228)ytetyn puunkyl- l(cid:228)stysaineen B[a]P-pitoisuudesta riippumatta. ja kuljetus tarkoituksiin, 14) 8 jaksossa kiellet(cid:228)(cid:228)n puun ammattimainen markkinoille saattaminen, myynti jotka on kielletty asetusten mukaisesti. 9 jaksossa asetetaan k(cid:228)si- tellyn puun markkinoille saattamista koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t; jokaisen, joka liiketointaan harjoittaessaan kuljettaa kyl- l(cid:228)stysaineilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta, on esitett(cid:228)v(cid:228) seuraavia seikkoja koskevat kirjalliset tiedot: 1) asianmukaiset k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat rajoitukset 5(cid:151)7 jak- son mukaisesti 9) Asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s, ett(cid:228) hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n saa- miseksi on maksettava maksu ja ett(cid:228) ihmisten terveyteen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n vaikuttavia seikkoja koskeva uusi tieto on ilmoitettava. 2) laitos, jossa puunkyll(cid:228)stysk(cid:228)sittely on toteutettu 3) puun kyll(cid:228)stysaineen tehoaineet 10) N(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltaminen on johtanut siihen, ett(cid:228) kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t puunkyll(cid:228)stysaineet on hyv(cid:228)ksytty Ruotsissa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi vain teollisuuslaitoksissa paine- kyll(cid:228)styksess(cid:228). T(cid:228)llaisille laitoksille on asetettu erityisi(cid:228) p(cid:228)tevyysvaatimuksia. Joukko yleist(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevia aikaisempia hyv(cid:228)ksynt(cid:246)j(cid:228) peruttiin 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammi- kuuta 1986 sen pohjalta, ett(cid:228) IARC (Kansainv(cid:228)linen sy(cid:246)- v(cid:228)ntutkimuslaitos) luokitti kreosootin ihmisille mahdolli- sesti sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaksi aineeksi. 4) ty(cid:246)st(cid:246)menetelm(cid:228)t, sovellu joihin puu soveltuu ja/tai ei 5) puun ty(cid:246)st(cid:246)n ja muun k(cid:228)sittelyn aikana ilmenev(cid:228)t terveysriskit 6) soveltuvat turvatoimet 7) toimenpiteet j(cid:228)tepuun h(cid:228)vitt(cid:228)miseksi. 11) Ruotsissa on hyv(cid:228)ksytty nelj(cid:228) yksitt(cid:228)ist(cid:228) tuotetta yksin- omaan teolliseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) koskevissa p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksiss(cid:228) ei ole m(cid:228)(cid:228)ritelty erityist(cid:228) raja-arvoa B[a]P:n pitoisuudelle, mutta Ruotsin viranomaisten antaman tie- don mukaan kaikissa hyv(cid:228)ksytyiss(cid:228) tuotteissa B[a]P-pi- joissakin tapauksissa alle toisuus on alle 50 ppm, 15) 10 jakson mukaisesti n(cid:228)m(cid:228) tiedot on liitett(cid:228)v(cid:228) jokaiseen puunippuun, joka on saatettu markkinoille. Kun kyll(cid:228)s- tysaineilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta tarjotaan irtotavarana myy- t(cid:228)v(cid:228)ksi asiakkaille, jotka noutavat puutavaran itse paikan p(cid:228)(cid:228)lt(cid:228), tietojen t(cid:228)ytyy olla esill(cid:228) puun varastointipaikalla. Lis(cid:228)ksi on laadittava tiedotuslehtinen, joka on maksutta 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/65 jokaisen puuta noutavan saatavissa. Asetus p(cid:228)tee my(cid:246)s vientipuu on vapautettu useimmista tuontipuuhun; 4(cid:151)11 jaksoon sis(cid:228)ltyvist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228). kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien rajoitusten v(cid:228)lill(cid:228) B[a]P-pitoisuuden suhteen. 3. Kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ja direktiivin 94/60/EY vertailu 16) Taulukossa 1 esitet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisesti direktiivin 94/60/EY ja Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n erot kreosootin ja 17) Direktiivist(cid:228) poiketen Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ei sis(cid:228)lly puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n kreosootin B[a]P-pitoi- suutta tai muita fysikaalisia ominaisuuksia koskevia yksi- tyiskohtaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Ilmoituksessaan Ruotsin viran- omaiset v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) kaikkien hyv(cid:228)ksyttyjen tuotteiden B[a]P-pitoisuus on alle 50 ppm ja vesiliukoisten fenolien pitoisuus on alle 3 prosenttia. Taulukko 1 Direktiivin 94/60/EY ja Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vertailu Neuvoston direktiivi 94/60/EY Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) B[a]P < 50 ppm Ei rajoituksia kreosootin tai vastak(cid:228)sitellyn puun myynnille tai k(cid:228)yt(cid:246)lle Puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseen tarkoitetut kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t valmisteet on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) tapauskoh- taisesti Myynti yksityisille kuluttajille kielletty. K(cid:228)ytt(cid:246) kielletty yksityisilt(cid:228) kuluttajilta Teollinen k(cid:228)ytt(cid:246) vain painekyll(cid:228)stykseen voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Vastak(cid:228)sitelty(cid:228) puuta vain ammattimaisiin tarkoituksiin rautateiden rata- p(cid:246)lkyiksi, py(cid:246)re(cid:228)t(cid:228) puuta siirtolinjojen rakenta- miseen ja merirakenteisiin K(cid:228)sitellyn sovelletaan erityisi(cid:228) merkint(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228): puun markkinoille saattamisessa Seuraavat tiedot on esitett(cid:228)v(cid:228) kirjallisesti: 1) asiaa koskevat k(cid:228)ytt(cid:246)rajoitukset 2) laitos, tettu jossa puun kyll(cid:228)st(cid:228)minen on toteu- 3) puunkyll(cid:228)stysaineen tehoaineet 4) ty(cid:246)st(cid:246)menetelm(cid:228)t, joihin puu soveltuu ja/tai ei sovellu 5) puun ty(cid:246)st(cid:228)misen ja muun k(cid:228)sittelyn aikana ilmenev(cid:228)t terveysriskit 6) sopivat turvatoimet 7) toimenpiteet j(cid:228)tepuun h(cid:228)vitt(cid:228)miseksi L 329/66 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 Neuvoston direktiivi 94/60/EY Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) B[a]P < 50 ppm (jatkoa) B[a]P 50(cid:151)500 ppm N(cid:228)m(cid:228) tiedot t(cid:228)ytyy liitt(cid:228)(cid:228) jokaiseen puunip- puun. Jos kyll(cid:228)stysaineilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta tarjo- taan myyt(cid:228)v(cid:228)ksi jotka tietojen t(cid:228)ytyy noutavat puun paikan p(cid:228)(cid:228)lt(cid:228), olla esill(cid:228) puun varastointipaikalla. Lis(cid:228)ksi on laadittava tiedotuslehtinen, joka on maksutta jokaisen puuta noutavan saatavissa irtotavarana kuluttajille, Kreosootin myyntirajoitukset: Periaatteessa kuten edell(cid:228) Tosiasiassa ei ole hyv(cid:228)ksytty(cid:228) tuotetta, B[a]P-pitoisuus olisi 50(cid:151)500 ppm jonka (cid:151) ei myyd(cid:228) yksityisasiakkaille (cid:151) k(cid:228)ytt(cid:246) sallittu ainoastaan teollisuuslaitok- sissa Pakkauskoko v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 200 litraa. Erityis- merkinn(cid:228)t pakollisia Kreosootilla k(cid:228)sitelty puu on tarkoitettu vain ammattimaiseen ja teolliseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (cid:151) rautateill(cid:228) (cid:151) s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iss(cid:228) (cid:151) aitaamisessa (cid:151) vesirakentamisessa K(cid:228)sitelty(cid:228) koskevat puuta rajoitukset. K(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty nimenomaiset (cid:151) rakennusten sis(cid:228)puolella (cid:151) paikoissa, joissa on mahdollista, ett(cid:228) puu elintarvikkeiden kosketukseen joutuu kanssa (cid:151) kasvien kasvatukseen tarkoitetuissa astiois- sa (cid:151) leikkikentill(cid:228) ja muissa paikoissa, joissa on mahdollista, ett(cid:228) puu joutuu koske- tukseen ihon kanssa B[a]P > ppm tai vesiliukoiset fenolit > 3 % Kreosootin ja k(cid:228)siteltyjen tuotteiden myynti ja k(cid:228)ytt(cid:246) on kokonaan kielletty Periaatteessa kuten edell(cid:228) Tosiasiassa ei ole hyv(cid:228)ksytty(cid:228) tuotetta, B[a]P-pitoisuus olisi yli 500 ppm jonka Vanha k(cid:228)sitelty puu Valvottu k(cid:228)ytt(cid:246) sellaisen kreosootilla k(cid:228)sitel- lyn puun tapauksessa, jonka B(a)P-pitoisuus on 50(cid:151)500 ppm Jos puun kyll(cid:228)styksest(cid:228) on kulunut v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 30 vuotta, vain ammattimainen k(cid:228)ytt(cid:246) rautateiden ratap(cid:246)lkyiksi on sallittu, py(cid:246)re(cid:228)n puun osalta siirtolinjoihin tai merirakenteisiin. Jos kyll(cid:228)stys on tapahtunut yli 30 vuotta sitten, puuta voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ei-ammattimaisiin tarkoi- tuksiin tietyiss(cid:228) erikoistapauksissa: (cid:151) kun puu kaivetaan kosteaan maahan tai se on muuten kosketuksessa kostean maan tai veden kanssa, 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/67 Neuvoston direktiivi 94/60/EY Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) Vanha k(cid:228)sitelty puu (jatkoa) (cid:151) kun puuta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n laitureiden rakentami- seen tai muihin mereen liittyviin k(cid:228)ytt(cid:246)tar- koituksiin Markkinoille saattamisessa sovelletaan samoja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) kuin vastak(cid:228)siteltyyn puuhun 18) Ruotsin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat seuraavilta osin rajoittavampia: (cid:151) kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t puun kyll(cid:228)stykseen tarkoitetut tuotteet on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) tapauskohtaisesti ennen kuin niit(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). Kreosootti on hyv(cid:228)ksytty ainoastaan ammattimaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, ei kuluttajien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Puun kyll(cid:228)stys on suoritettava erityist(cid:228) tek- niikkaa k(cid:228)ytt(cid:228)en, (cid:151) k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) on rajoitetumpaa: vastak(cid:228)si- telty(cid:228) puuta ja puuta, jonka k(cid:228)sittelyst(cid:228) on kulunut v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 30 vuotta, voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vain ammattimaisiin tarkoituksiin rautateiden ratap(cid:246)l- kyiksi ja py(cid:246)re(cid:228)t(cid:228) puuta siirtolinjoihin ja mereen liit- tyviin rakenteisiin. Jos puun k(cid:228)sittelyst(cid:228) on kulunut yli 30 vuotta, yksityiset kuluttajat voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), kun se kaivetaan kosteaan maahan tai se on muuten kosketuksessa kostean maan tai veden kanssa ja kun sit(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n laitureiden rakentamiseen tai muihin mereen liittyviin k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksiin, (cid:151) Ruotsissa puun myynnille (kuljetukselle) on asetettu vaatimuksia koskien tiedon esitt(cid:228)mist(cid:228) kuluttajille. 19) Ruotsin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat seuraavalta osin mahdollisesti v(cid:228)hemm(cid:228)n rajoittavat: (cid:151) Asetuksessa (1985:836) ei mainita B[a]P-pitoisuuden raja-arvoa hyv(cid:228)ksymisperusteena. T(cid:228)m(cid:228)n asetuksen perusteella kemikaalientarkastuslaitos voisi hyv(cid:228)ksy(cid:228) sellaisen tuotteen k(cid:228)yt(cid:246)n, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) suuremman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n B[a]P:t(cid:228) kuin mik(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty suurimmaksi raja-arvoksi direktiiviss(cid:228) 94/60/EY. II ASIAN K˜SITTELY 20) Direktiivi 94/60/EY annettiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994. Direktiivi oli saatettava osaksi j(cid:228)senvaltioiden kan- sallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) viimeist(cid:228)(cid:228)n vuoden kuluttua sen antamisesta eli 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 (2 artiklan 1 kohdan ensimm(cid:228)inen alakohta), ja kansallisissa s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) oli noudatettava 20 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) kes(cid:228)- kuuta 1996 (2 artiklan 1 kohdan toinen alakohta). 21) Ruotsin viranomaiset ilmoittivat 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 Euroopan komissiolle, ett(cid:228) Ruotsi aikoi pit(cid:228)(cid:228) edel- leen voimassa kreosoottia ja kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevat nykyiset kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) ihmisten ter- veyden suojelun perusteella, poiketen siten kreosoottia koskevasta direktiivist(cid:228) 94/60/EY ja soveltaen EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaa. 22) Komissio pyysi 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) muita j(cid:228)senvaltioita esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Ruotsin pyynt(cid:246)(cid:228) koskevat huomautuksensa. T(cid:228)m(cid:228)n pyynn(cid:246)n tuloksena Tanska, It(cid:228)valta, Alankomaat, Suomi, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Kreikka esittiv(cid:228)t komissiolle mielipiteens(cid:228). Italia, 23) Tanska on Ruotsin kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kreo- sootti on vaarallinen aine sek(cid:228) ihmisille ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)lle ja sen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) olisi rajoitettava mahdollisimman paljon tai kiellett(cid:228)v(cid:228) se kokonaan. Tanska on siten t(cid:228)ysin sill(cid:228) kannalla, ett(cid:228) Ruotsille tulisi sallia kreosoottia koskevien tiukempien noudattaminen. Tanska on ilmoittanut komissiolle, ett(cid:228) se haluaa my(cid:246)s soveltaa tiukempia kreosoottia koskevia kansallisia s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228). kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten 24) 25) Italia ilmoittaa komissiolle, ett(cid:228) sill(cid:228) ei ole merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) huomauttamista Ruotsin pyynt(cid:246)(cid:246)n. Italian viranomaiset pit(cid:228)v(cid:228)t perusteltuna Ruotsin tarvetta s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat rajoittavammat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ottaen huo- mioon Ruotsin ilmastolliset (v(cid:228)hemm(cid:228)n auringonpaistet- ta) ja maantieteelliset (j(cid:228)rvien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)) erityisolosuh- teet. jonka Italia muistuttaa my(cid:246)s, ett(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246), Ruotsi haluaa s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228), on ollut voimassa yli kymmenen vuotta, eik(cid:228) se ole h(cid:228)irinnyt kreosootin markkinoita. It(cid:228)valta huomauttaa, ett(cid:228) sill(cid:228) on sama n(cid:228)kemys arviosta, ett(cid:228) kreosootin myynti yksityisille kuluttajille pit(cid:228)isi kiel- t(cid:228)(cid:228) ja ett(cid:228) yhteis(cid:246)n direktiivin mukainen suojelun taso on t(cid:228)ss(cid:228) suhteessa riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n. Koska suojatoimenpiteet puuttuvat, kuluttajille aiheutuva sy(cid:246)p(cid:228)riski on erityisen suuri, kun B[a]P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) kivihiiliterva(cid:246)ljyj(cid:228) levitet(cid:228)(cid:228)n siveltimell(cid:228) puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseksi (altistuminen ihokoske- tuksen tai hengityksen kautta) ja lis(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228) menettely luo ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja j(cid:228)teongelmia. Kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246) olisi siten rajoitettava tapauksiin, joihin ei ole vaihtoehtoa k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228). Ruotsin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset k(cid:228)ytett(cid:228)vist(cid:228) kyll(cid:228)stys- tekniikoista ja k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ovat perusteltuja. L 329/68 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 My(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n Ruotsin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t muodosta miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa mielivaltaista syrjint(cid:228)(cid:228) tai kaupan peitelty(cid:228) rajoittamista. Ilmastolliset ja maantieteelliset erityisolo- suhteet Ruotsissa tukevat my(cid:246)s entisen 100 a artiklan 4 soveltamista poikkeuspyynn(cid:246)n perusteluna. turvallisuuden tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun samanlaisen tason saavuttamiseksi. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa t(cid:228)m(cid:228)n ehdon ei katsota t(cid:228)yttyv(cid:228)n. 26) Alankomaat on Ruotsin kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) direktiivi 94/60/EY ei turvaa ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja ihmisten ter- veyden suojelun toivottua tasoa riitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin. Alan- komaiden viranomaiset viittaavat omaan direktiivist(cid:228) poikkeamista koskevaan pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) ja laajaan aineis- jonka he ovat toimittaneet perusteluksi. Ruotsin toon, ilmaisee luotta- ja Alankomaat toimenpiteit(cid:228) tuetaan, muksensa ett(cid:228) komissio tutkii huolellisesti, ovatko toimenpiteet v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) entisen 100 a artik- lan 4 kohdassa tarkoitetuista t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228) ja t(cid:228)ytt(cid:228)- v(cid:228)tk(cid:246) ne my(cid:246)s muilta osin ehdot kyseiseen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kseen vetoamiseksi. siihen, 27) Suomi katsoo, ett(cid:228) EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohdassa esitetyt vaatimukset on t(cid:228)y- tetty ja ett(cid:228) komission pit(cid:228)isi vahvistaa Ruotsin kansalli- nen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246), mutta se katsoo my(cid:246)s, ett(cid:228) direktiivin 94/60/EY mukaiset kreosootin sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) B[a]P:ta ja veteen uuttuvien fenolien suurinta konsentraatiota kos- kevat raja-arvot pit(cid:228)isi sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)n. 28) Kreikka ilmoittaa komissiolle, ett(cid:228) se hyv(cid:228)ksyy Ruotsin Jos Ruotsi s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) kansallisen politiikkansa, pyynn(cid:246)n. siit(cid:228) ei ole erityisi(cid:228) seuraamuksia Kreikalle. 29) Espanjalla sit(cid:228) vastoin on se k(cid:228)sitys, ett(cid:228) Ruotsin kansal- listen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten hyv(cid:228)ksyminen aiheuttaisi kaupan estei- t(cid:228), koska direktiivi 94/60/EY ei saavuttaisi tarkoitustaan yhdenmukaistamistavoitteensa suhteen. Kun direktiivi 94/60/EY hyv(cid:228)ksyttiin, komissiossa ja neuvostossa k(cid:228)y- tiin pitki(cid:228) keskusteluja rajoituksista, jotka pit(cid:228)isi asettaa, ja liitteen 32 kohdan rajoitukset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin kreosootista aiheutuvan riskin perusteella. Espanjan viranomaiset kat- sovat, ett(cid:228) Ruotsin pyynt(cid:246)(cid:228) jo sovellettavia rajoituksia tiukempien rajoitusten asettamiseksi ei pit(cid:228)isi hyv(cid:228)ksy(cid:228). 31) Amsterdamissa 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1997 allekirjoitettu Amsterdamin sopimus Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen, Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimusten sek(cid:228) niihin liittyvien asiakirjojen muuttamisesta tuli voi- maan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999. Komission p(cid:228)(cid:228)sihtee- rist(cid:246) ilmoitti Ruotsin viranomaisille 24. elokuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) kreosootin markkinoille saatta- mista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevaa Ruotsin ilmoitusta k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n perustamissopimuksen uusien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti. III ARVIOINTI 1. Sovellettavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t 32) Amsterdamin sopimus on muuttanut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Artiklan 3, 4 ja 5 kohdat on kor- vattu kahdeksalla uudella 3:sta 10:een numeroidulla kohdalla. Koska kaikki artiklat on numeroitu uudelleen, muutetusta artiklasta tuli Euroopan yhteis(cid:246)n perustamis- sopimuksen 95 artikla. 33) Amsterdamin sopimukseen ei sis(cid:228)lly erityisi(cid:228) siirtym(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), joita sovellettaisiin ennen sopi- muksen voimaantuloa annettuihin ilmoituksiin, kuten t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aiheena olevaan Ruotsin ilmoitukseen. 34) Koska soveltamisen jatkamista koskevia erityism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- si(cid:228) ei ole, EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdan vanhat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset katsotaan kumotuiksi siit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) alkaen, kun uudet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset tulivat voimaan (1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) toukokuuta 1999). Perustamissopimuksen uusia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovelletaan sen sijaan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti kyseisest(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n ilmoituksen tarkasteluun. 30) Yhdistynyt kuningaskunta on samaa mielt(cid:228) Espanjan kans- sa. Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, ett(cid:228) Ruotsin viranomaiset eiv(cid:228)t esit(cid:228) uutta eiv(cid:228)tk(cid:228) muutakaan tieteel- list(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) tai tietoa terveysriski(cid:228) koskevan v(cid:228)itteens(cid:228) perusteluksi. Yhdistynyt kuningaskunta tukee periaatetta, ett(cid:228) kaikkien j(cid:228)senvaltioiden on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) yhten(cid:228)is- markkinoiden toteuttamiseksi s(cid:228)(cid:228)detyiss(cid:228) toimenpiteiss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt standardit, elleiv(cid:228)t j(cid:228)senvaltioiden erityiset olo- suhteet vaadi tiukempia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ihmisten terveyden, 2. Hakemuksen hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyyden arviointi 35) Ruotsin viranomaisten tekem(cid:228)n ilmoituksen tarkoituk- sena on saada lupa pit(cid:228)(cid:228) voimassa kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- set, jotka eiv(cid:228)t ole direktiivin 94/60/EY mukaisia; t(cid:228)m(cid:228) 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/69 36) 37) 38) 39) direktiivi on EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan (nykyisen 95 artiklan) perusteella toteutettu yhdenmukaistamistoimenpide. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta kuuluu seu- raavasti: (cid:148)Jos sen j(cid:228)lkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, j(cid:228)senvaltio pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rkeist(cid:228) 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ymp(cid:228)ris- t(cid:246)n tai ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelua koskevista syist(cid:228) tarpeel- lisena pit(cid:228)(cid:228) voimassa kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) tai m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksens(cid:228), j(cid:228)senvaltio antaa n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ykset sek(cid:228) perusteet niiden voimassa pit(cid:228)miselle tie- doksi komissiolle(cid:148). J(cid:228)senvaltioiden oli saatettava direktiivi 94/60/EY osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1995 menness(cid:228) ja saatettava se voimaan 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n kes(cid:228)kuuta 1996 menness(cid:228). Ruotsi ilmoitti kreosoottia ja kreosoo- tilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevasta kansallisesta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n, joka oli ollut kreosootin osalta voimassa vuo- desta 1985 ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun osalta vuo- desta 1992, 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 eli ennen p(cid:228)i- joilla direktiivi jolloin piti antaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, v(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), saatetaan osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Edell(cid:228) mainituista syist(cid:228) on t(cid:228)ysin perusteltua katsoa, ett(cid:228) perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi annettujen kansal- listen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten, joiden voimassa pit(cid:228)miselle j(cid:228)senvaltio haluaa saada hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n yhteis(cid:246)n yhdenmukaistamis- oltava toimenpiteen annettu ennen kyseisen yhdenmukaistamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen antamista. t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon j(cid:228)lkeen, on Edell(cid:228) mainitun perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) Ruotsin kuningaskunnan direktiivist(cid:228) 94/60/EY poikkeamista koskeva pyynt(cid:246), joka annettiin tiedoksi 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) jou- lukuuta 1995 entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteel- la, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaiset hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyysvaatimukset. 3. Perustelujen arviointi 40) Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti, ett(cid:228) kaikki sellaiset ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t, joiden perusteella j(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. Komis- sion on erityisesti todettava, ovatko j(cid:228)senvaltion ilmoit- tamat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset perusteltuja t(cid:228)rkeist(cid:228) 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ymp(cid:228)rist(cid:246)n tai ty(cid:246)ymp(cid:228)- rist(cid:246)n suojelua koskevista syist(cid:228). Jos komissio katsoo, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet ovat perusteltuja, sen on lis(cid:228)ksi todettava, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n tai j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoittamista sek(cid:228) muodostavatko ne esteen sis(cid:228)markkinoiden toimin- nalle (95 artikla 6 kohta). 41) Ruotsin viranomaisten pyynn(cid:246)n perustana ovat ihmisten syyt. terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelemista koskevat Pyynt(cid:246)ns(cid:228) tueksi Ruotsi j(cid:228)tti 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta jossa selitet(cid:228)(cid:228)n syit(cid:228), 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tyn lyhyen muistion, mink(cid:228) vuoksi Ruotsi pit(cid:228)(cid:228) omien tiukempien kansallis- ten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stens(cid:228) s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228). Kuiten- kin t(cid:228)h(cid:228)n muistioon sis(cid:228)ltyv(cid:228) tieto oli hyvin rajoitettua ja yleist(cid:228). Pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)h(cid:228)n tietoon perustuva pyynn(cid:246)n perusteluiden tutkiminen ei ollut mahdollista. 42) Komissio antoi ulkopuoliselle konsultille (4) teht(cid:228)v(cid:228)ksi tutkimuksen suorittamisen todetakseen, olivatko kreo- sootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinoille saattamista ja k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) koskevat Ruotsin kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset todella v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ja suhteellisia tarkoitukseensa n(cid:228)hden. Tutki- muksessa pyrit(cid:228)(cid:228)n arvioimaan sy(cid:246)p(cid:228)riski, joka syntyy, kun kuluttajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kreosoottia ja kreosootilla k(cid:228)si- telty(cid:228) puuta, ja sit(cid:228), olisiko direktiivin 94/60/EY t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanosta Ruotisissa seurauksena yleis(cid:246)n sek(cid:228) vesiym- p(cid:228)rist(cid:246)n niin suuri altistuminen kreosootille, ettei sit(cid:228) voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Lis(cid:228)ksi Ruotsin pyynn(cid:246)n arvioinnissa on hy(cid:246)dynnetty tutkimustuloksia kolmesta muusta tutki- muksesta (5), jotka komissio on teett(cid:228)nyt muiden j(cid:228)sen- valtioiden esitt(cid:228)mien vastaavien pyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228). ilmoitetut kansalliset 43) On todettava, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) komission huomattavia pyrki- myksi(cid:228) etsi(cid:228) lis(cid:228)tietoja tutkiakseen perusteita sille, ett(cid:228) Ruotsi voisi pit(cid:228)(cid:228) kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) voimassa, ei voida pit(cid:228)(cid:228) ennakkotapauksena tulevaisuutta ajatellen, kun otetaan huomioon 95 artiklan 6 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika, jota ei ollut entisess(cid:228) 100 a artiklan 4 koh- dassa, jonka perusteella Ruotsin pyynt(cid:246) oli annettu tie- doksi. Tarkastellessaan, ovatko 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimenpiteet perustel- tuja t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228) komission on otettava l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi ne j(cid:228)senvaltion ilmoittamat syyt, joilla kyseinen j(cid:228)senval- tio perustelee kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stens(cid:228) voimassa pit(cid:228)- mist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)neen j(cid:228)senvaltion vastuulla on perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten mukaan osoittaa, ett(cid:228) kyseiset toimenpiteet ovat J(cid:228)senvaltion on sen vuoksi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) perusteltuja. ilmoituksen perustelemiseen tar- ilmoitukseensa kaikki koitetut seikat, erityisesti kaikki olennaiset tieteelliset tut- kimukset. 95 artiklassa vahvistetun menettelyn mukai- sesti komission rooli rajoittuu yleens(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)- neen j(cid:228)senvaltion perustelujen asianmukaisuuden tutki- miseen, eik(cid:228) komission tarvitse itse hankkia mahdollisia perusteluja. (4) WS Atkins International Ltd, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, loppuraportti, elokuu 1997. (5) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing the Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Coun- cil Directive 94/60/EC, f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Saksa), joulukuu 1995. Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of German Request 94/60/EC Concerning Creosote, loppuraportti, 24. huhtikuuta 1996. Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing Denmark to Retain its National Laws on Creosote, loppuraportti, marraskuu 1996. the for Derogation from Provisions of Council Directive loppuraportti, Biochemisches Institut L 329/70 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 44) Kreosootin vaikutuksista ihmisten terveyteen ei esitetty miss(cid:228)(cid:228)n mainituista tutkimuksista lopullisia johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- si(cid:228), erityisesti silt(cid:228) osin kuin on kyse kreosootin mahdol- lisuudesta aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) erityisesti suunniteltu pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin karsinogeenisuustutkimus oli vasta meneill(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) tutkimus (6) annettiin komission k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n vuoden 1998 alussa. Kaikkien tutkimusten tulokset esitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). Lis(cid:228)ksi kaikki tutkimukset on annettu myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Tiedekomitea antoi ensimm(cid:228)isen lausunnon kuluttajille aiheutuvasta kreo- sootin ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulut- tajille aiheuttamasta sy(cid:246)p(cid:228)riskist(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marras- kuuta 1998. Lausunto tarkistettiin 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maalis- kuuta 1999. 3. 1 Perusteluiksi esitettyjen t(cid:228)rkeiden syiden tarkastelu 3. 1. 1 Yleist(cid:228) kreosootista 45) Kreosootti on yli 200 kemiallisen yhdisteen monimut- joka muodostuu p(cid:228)(cid:228)asiassa aromaattisista kainen seos, hiilivedyist(cid:228), ja fenolirikkiyhdisteist(cid:228) sek(cid:228) fenolityppi- aromaattisista typpi- ja rikkiyhdisteist(cid:228). Se on kivihiiliter- van keskiraskas tisle (kiehumispiste noin 200(cid:151)400 (cid:176)C). 46) Kreosootti voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yli 30:t(cid:228) erilaista polysyklist(cid:228) aromaattista hiilivety(cid:228) (PAH), ja sen kokonais-PAH-pitoi- suus voi olla 85 prosenttia. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t aromaattiset hii- livedyt ovat: (cid:151) asenafteeni (cid:151) naftaleeni (cid:151) fenantreeni (cid:151) antraseeni (cid:151) fluoreeni (cid:151) fluoranteeni (cid:151) kryseeni (cid:151) trifenyleeni (cid:151) bentso-[a]-antraseeni (cid:151) bentso-[b]-fluoranteeni (cid:151) bentso-[k]-fluoranteeni (cid:151) bentso[a]-pyreeni. 47) Bentso-[a]-pyreeni (B[a]P) on yksi perusteellisimmin tut- kituista PAH-yhdisteist(cid:228), ja B[a]P-pitoisuutta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n indikaattorina tai merkkiaineena luokitustarkoituksessa; B[a]P-pitoisuus ei sin(cid:228)ns(cid:228) kuvasta kreosootin koko PAH- (6) Fraunhofer Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicuta- neous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), loppuraportti, Han- nover, lokakuu 1997. pitoisuutta. Kyseess(cid:228) olevan kreosoottityypin mukaan B[a]P-pitoisuus voi olla 0,003(cid:151)0,3 prosenttia painoa kohti (30(cid:151)3 000 ppm). Kivihiilitervan jakotislaaminen ja fraktioiden valinta voivat johtaa aiempaa alhaisempiin B[a]P- tai fenolipitoisuuksiin. L(cid:228)nsi-Euroopan puunsuoje- luinstituutti (Western European Institute for Wood Pre- servation) on laatinut erilaisia teollisuusstandardeja, jotka koskevat p(cid:228)(cid:228)asiassa erityisten tislausfraktioiden erilaisia pitoisuuksia sek(cid:228) (cid:151) mik(cid:228) on t(cid:228)rkeint(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) (cid:151) erilaisia B[a]P-pitoisuuksia. Luokittelussa k(cid:228)ytett(cid:228)vien standardien raja-arvot ovat 500 ppm ja 50 ppm. 48) Kreosootin fyysisten ja kemiallisten ominaisuuksien muuttaminen on mahdollista, jos se on tarpeen k(cid:228)yt(cid:246)n kannalta tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtien vuoksi. On mahdol- lista luoda sivellinmaalaukseen paremmin soveltuva ja viskositeetiltaan alhaisempi tuote lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kreosoottiin kiehumispiteelt(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaista alhaisempia tuotetta kutsutaan toisinaan karbolineumiksi. Direktii- viss(cid:228) 94/60/EY ei tehd(cid:228) eroa: direktiivi kattaa koko jou- kon erilaisia kivihiilitervan tisleit(cid:228), joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n direk- tiiviss(cid:228) samalla tavalla ja jotka yksil(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n niiden nimill(cid:228) sek(cid:228) EINECS- ja CAS-numeroilla. ainesosia; 49) Kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa ja l(cid:228)hes yksinomaan puunkyll(cid:228)stysaineena. T(cid:228)rkeimpi(cid:228) ovat toistaiseksi olleet suurimittaiset teolliset ja ammattimaiset k(cid:228)ytt(cid:246)kohteet: rautateiden ratap(cid:246)lkyt, s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)(cid:228)t, vesirakentaminen (rantapengerten suojaaminen), maatalous ja hedelm(cid:228)nvil- jely. My(cid:246)s yksitt(cid:228)iset kuluttajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kreosoottia ja vastaavia tuotteita puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseen. 50) Kreosootin t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ominaisuuksia ovat (cid:151) voimakas sieni(cid:228) tuhoava vaikutus (cid:151) voimakas hy(cid:246)nteisi(cid:228) tuhoava vaikutus (cid:151) pysyvyys (cid:151) kest(cid:228)vyys liukenemista ja s(cid:228)(cid:228)n vaikutuksia vastaan. 51) Kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n eritt(cid:228)in pienin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin(cid:228) l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)l- lisiss(cid:228) tuotteissa tiettyjen ihosairauksien, kuten psoriasik- sen hoidossa. K r e o s o o t i n m y r k y l l i s y y s Vaikutukset ihmisten terveyteen 52) Vaikka kreosoottia onkin k(cid:228)ytetty puunkyll(cid:228)stysaineena jo yli sadan vuoden ajan, saatavilla on vain v(cid:228)h(cid:228)n jul- kaistua tietoa, joka koskee jatkuvan kreosootille altistu- misen vaikutuksia ihmisten terveyteen. Monet tutkimuk- set ovat melko vanhoja, eik(cid:228) niiden dokumentointi ole aina uusimpien standardien mukaista. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/71 53) Altistuminen voi tapahtua hengityksen, ruoansulatuseli- mist(cid:246)(cid:246)n joutumisen tai ihokosketuksen kautta. Ruoansu- latuselimist(cid:246)(cid:246)n joutunut kreosootti arvioidaan liev(cid:228)sti myrkyllisest(cid:228) kohtalaisen myrkylliseksi. Useimmat el(cid:228)in- kokeissa ja ihmisten epidemiologisissa tutkimuksissa todetut vaikutukset liittyv(cid:228)t ihoaltistukseen. 54) Useat kirjoittajat ovat k(cid:228)sitelleet kivihiilitervan aiheutta- maa altistuneilla ihon valonherkkyytt(cid:228). Kreosootille ty(cid:246)ntekij(cid:246)ill(cid:228) on todettu (cid:228)rsytysoireita, syyli(cid:228), ihon v(cid:228)rin joka muuttumista ja ihon kulumista. Uusin tutkimus, koski ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden altistumista kreosootille Ruotsissa julkaistiin vuonna 1992 (7). Tutkimuksessa ja Norjassa, tarkasteltiin kreosootille vuosina 1950(cid:151)1975 altistu- neita ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228). Tutkijat havaitsivat sy(cid:246)v(cid:228)n koko- naisesiintymisen olevan oletettua hieman harvinaisem- paa; iho- ja huulisy(cid:246)v(cid:228)n sek(cid:228) muun kuin Hodgkinin lymfooman riski havaittiin tavallista suuremmaksi. Kreo- sootin koostumusta ei kuitenkaan eritelty, ja kirjoittajat toteavat, ett(cid:228) tapausten pieni m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei oikeuta tekem(cid:228)(cid:228)n riski voidaan luotettavia johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Lis(cid:228)(cid:228)ntynyt selitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s altistumisella sek(cid:228) kreosootille ett(cid:228) aurin- gonvalolle. Er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) toisessa tutkimuksessa (8) havaittiin kreosootille ajanjaksona 1911(cid:151)1938 altistuneiden tii- lentekij(cid:246)iden lis(cid:228)(cid:228)ntynyt riski kuolla kivespussisy(cid:246)p(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)ss(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tapauksessa kreosootin B(a)P-pitoisuus tai sel- ke(cid:228) annos-vastesuhde ei ole tiedossa. 57) 55) Kansainv(cid:228)linen sy(cid:246)v(cid:228)ntutkimuslaitos IARC (International Agency of Research on Cancer) on luokitellut kreosootin ihmisille sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaksi ryhm(cid:228)(cid:228)n 2A kuuluvaksi aineeksi p(cid:228)(cid:228)asiassa el(cid:228)inkokeiden perusteella, joissa hiir- ten iho altistettiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti hiirten koko elini(cid:228)n ajan B(a)P:n asetoniliuoksille (9). IARC arvioi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n luo- todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) kan aineiden osalta on riitt(cid:228)v(cid:228)sti kreosootti aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) el(cid:228)imille, sek(cid:228) tiettyj(cid:228) todis- teita epidemiologisten tutkimusten perusteella siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti voi aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ihmisille. K(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) ei ole tuoreemmista tutkimuksista saatavia uusia merkitt(cid:228)vi(cid:228) todisteita, jotka vaikuttaisivat t(cid:228)h(cid:228)n johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. 56) Vaarallisten aineiden luokituksesta, pakkaamisesta ja merkinn(cid:246)ist(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1967 annettu neu- voston direktiivi 67/548/ETY (10), sellaisena kuin se on (7) S. Karlehagen et. al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Wor- (8) (9) kers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992:18, s. 26. IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitumen, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Toxi- cology, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocarbons, ed. MacFarland et. al, Princeton Scientific Publishers 1984. (10) EYVL 196, 16. 8. 1967, s. 1. muutettuna direktiivill(cid:228) 1999/33/EY (11), muodosti usean vuoden ajan kehyksen j(cid:228)senvaltioiden asiantuntijoiden suorittamalle kreosootin, muiden kivihiilitervan tisleiden ja muiden niin sanottujen monimutkaisten aineiden luo- kituksen tarkastelulle. Valmisteltaessa tekniikan kehityk- seen mukautumista 21. kerran koskevaa komission direktiivi(cid:228) 94/69/EY (12) p(cid:228)(cid:228)stiin pitk(cid:228)lti samoja IARC:n k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleita tietoja k(cid:228)ytt(cid:228)en sopimukseen, jonka mukaan kreosootti ja tietyt muut kivihiilitervan tisleet luokitellaan ryhm(cid:228)(cid:228)n 2 kuuluviksi sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttaviksi aineiksi ja jonka mukaan tuotteisiin on merkitt(cid:228)v(cid:228) vaa- ralauseke R 45 (cid:148)Voi aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228)(cid:148). Luokitus sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaksi aineeksi ei kuitenkaan ole tarpeen, jos voi- daan osoittaa, aineen B[a]P-pitoisuus on alle 0,005 % (= 50 ppm) painoa kohti (13). T(cid:228)m(cid:228) poikkeaa jota sovelletaan B[a]P-pitoisuutta IARC:n luokituksesta, m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)tt(cid:228). ett(cid:228) rajaksi yhteis(cid:246)n J(cid:228)senvaltiot vahvistivat direktiivin 67/548/ETY mukaut- tamista tekniikan kehitykseen k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) B[a]P-pitoisuuden 50 ppm sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien ja muiden kuin sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien kivihiilitervan tisleiden erottamiseksi toisis- taan luokitustarkoituksessa; raja-arvo vahvistettiin pelk(cid:228)n komission ja j(cid:228)senvaltioiden yhteisen julistuksen perus- teella. Julistuksessa todetaan, ett(cid:228) tilannetta tarkastellaan uudelleen, kun edell(cid:228) mainitun Fraunhofer-tutkimuslai- toksen tieteellisen tutkimuksen tulokset ovat tiedossa; tutkimus oli k(cid:228)ynnistetty teollisuuden aloitteesta yhteis- ty(cid:246)ss(cid:228) IARC:n kanssa, eik(cid:228) tutkimus ollut viel(cid:228) valmistu- nut. On my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) vuonna 1994 ei ollut k(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) kokeellista tietoa sen todistamiseen, onko B[a]P-pi- toisuudeltaan alle 50 ppm oleva kreosootti sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ai- heuttava. Tilanne on muuttunut, ja Fraunhofer-tutkimus- esitet(cid:228)(cid:228)n tutkimuksen laitoksen j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). tekem(cid:228)n tulokset 58) Kreosootin toksikokineettisist(cid:228) ominaisuuksista ihmisiss(cid:228) tai koe-el(cid:228)imiss(cid:228) ei viel(cid:228) tiedet(cid:228) paljon. PAH-yhdisteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llist(cid:228) imeytymist(cid:228) ihon l(cid:228)pi on tutkittu vasta (cid:228)sket- t(cid:228)in mittaamalla erittyneit(cid:228) pyreenin metaboliitteja (14) imeytyminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vaihtelevan yksil(cid:246)iden v(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) samassa yksil(cid:246)ss(cid:228) ihon eri osissa, Eri PAH-yhdisteiden imeytymist(cid:228) ihoon mitattiin erillisess(cid:228) tutkimuksessa (15). PAH-yhdisteet, joiden molekyylipaino oli suurempi kuin pyreenin, imeytyiv(cid:228)t hitaammin. Pyreeni-merkkiaineeseen perustuvat arviot B[a]P:n imey- tymisest(cid:228) ovat siten liian korkeita, ja tuloksiin on suh- tauduttava varauksellisesti. esimerkiksi B[a]P, (11) EYVL L 199, 30. 7. 1999, s. 57. (12) EYVL L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (13) Neuvoston direktiivin 67/548/ETY liitteen I esipuheen nota M kos- kee kreosoottia. (14) Van Rooij J. G. M. , et. al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Through Human Skin: Differences between Anatomical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (15) Van Rooij, J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Among Workers, v(cid:228)it(cid:246)skirja ISBN 90-9007080-X, Nijmegen 1993. L 329/72 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 59) On huomattava, ett(cid:228) kaikki el(cid:228)inkokeissa tai ihmisten epidemiologisissa tutkimuksissa tehdyt havainnot perus- tuvat voimakkaaseen krooniseen altistumiseen. Kirjalli- suudessa ei ole mainintoja ihosy(cid:246)p(cid:228)tapauksista (tai muista sy(cid:246)p(cid:228)tapauksista), joiden syyksi voidaan katsoa muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) tapahtuva altistuminen kreosootille. 60) Altistuminen (ihokosketuksen tai hengityksen kautta) voi tapahtua levitett(cid:228)ess(cid:228) kreosoottia (tai karbolineumia) sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) aineita siveltimell(cid:228) puuta kyll(cid:228)stett(cid:228)ess(cid:228) tai k(cid:228)y- tett(cid:228)ess(cid:228) k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta (aikuiset voivat altistua esimer- kiksi aidan rakentamisen tai muun yksityisen rakennus- ja lapset voivat altistua leikkiess(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)n yhteydess(cid:228), k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta valmistetuissa rakenteissa). Tuotteen suorasta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) tai ep(cid:228)suorasta joutumisesta kosketuk- seen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa johtuvasta alis- tumisesta kreosootille ei ole mitattua tietoa. Tutkimuk- sissa on kehitetty erilaisia malleja ja altistumisen lasken- tatapaoja, joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). Ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset 61) Monissa maissa on todettu kreosootin aiheuttaneen ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumista; syyn(cid:228) ovat olleet usein vanhat puunk(cid:228)sittelylaitokset. Tieto kreosootin vaikutuksista ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n perustuu suurimmaksi osaksi teollisuuden kreosoottivuodoista ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistettujen kreosootti- laitosten aiheuttamasta saastumisesta. Ymp(cid:228)rist(cid:246)n saas- tumista on tutkittu analysoimalla valikoituja PAH-yhdis- teit(cid:228), erityisesti B[a]P:t(cid:228). 62) Kreosootti on myrkyllist(cid:228) tietyille maassa el(cid:228)ville eli(cid:246)ille ja eritt(cid:228)in myrkyllist(cid:228) vesieli(cid:246)ille (96 tunnin LC-50-arvot ovat yleens(cid:228) alle 1 mg/l). Monet sen ainesosat ovat bio- logisesti kertyvi(cid:228). 63) PAH-yhdisteill(cid:228) on seuraavia ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta t(cid:228)r- keit(cid:228) ominaisuuksia: (cid:151) PAH-yhdisteet sitoutuvat voimakkaasti maan orgaa- niseen aineeseen. (cid:151) Vesiv(cid:228)yliin joutuvat PAH-yhdisteet siirtyv(cid:228)t nopeasti sedimenttiin. (cid:151) Useimmat molekyylipainoltaan kevyemm(cid:228)t PAH-yh- disteet poistuvat vesiv(cid:228)yliss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiassa biologisen hajoamisen kautta, ja painavammat yhdisteet poistu- vat valohapettumisen ja sedimentoitumisen kautta. Herkemmin veteen liukenevien PAH-yhdisteiden bio- loginen hajoaminen tapahtuu aerobisissa ja anaero- bisissa olosuhteissa. PAH-yhdisteiden ainesosien on osoitettu kertyv(cid:228)n vesieli(cid:246)ihin. 64) PAH-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ilmaan, veteen ja maaper(cid:228)(cid:228)n ovat mahdolli- sia kyll(cid:228)styspaikalla kyll(cid:228)stys- ja varastointivaiheessa sek(cid:228) k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)n yhteydess(cid:228). Erilaisissa ymp(cid:228)rist(cid:246)n osissa tavattujen PAH-yhdisteiden alkuper(cid:228) kuitenkin vaihtelee (kyseeseen tulevat esimerkiksi kaikki palamis- prosessit, liikenne ja niin edelleen), ja esiintym(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien syyksi on usein vaikea m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) tietty tekij(cid:228), kuten kreo- sootilla k(cid:228)sitelty puu. 65) Ruotsissa tehdyss(cid:228) tutkimuksessa (16) osoitettiin, ett(cid:228) 40 vuotta maassa olleiden, kreosootilla kyll(cid:228)stettyjen pylv(cid:228)i- den sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n kreosootin yhdisteist(cid:228) osa oli h(cid:228)vinnyt, erityisesti ne osat, joiden kiehumispiste oli alhaisin (alle 270 (cid:176)C). Maanpinnan yl(cid:228)puolella olevista pylv(cid:228)sosista h(cid:228)visi suurempi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yhdisteit(cid:228). Liuenneiden yhdistei- den liikkuvuus oli kuitenkin eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228), ja niit(cid:228) l(cid:246)ydettiin ainoastaan pylv(cid:228)iden l(cid:228)hell(cid:228) olevasta maa- per(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) toteamus on yhdenmukainen sen havain- non kanssa, ett(cid:228) PAH-yhdisteiden liikkuvuus maaper(cid:228)ss(cid:228) on voimakkaan orgaaniseen aineeseen imeytymisen an- siosta eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). 66) PAH-tasojen kasvun vesiymp(cid:228)rist(cid:246)iss(cid:228) on usein katsottu johtuvan kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Kreosoo- tin ainesosien kulkeutuminen k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta veteen on voimakkaampaa makeassa vedess(cid:228) kuin merivedess(cid:228), mik(cid:228) on todettu monissa tutkimuksissa. Kulkeutuminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan rajoitetumpaa merivedess(cid:228); er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) tutki- muksessa todettiin, ett(cid:228) 10 vuotta meress(cid:228) olleissa paa- luissa oli j(cid:228)ljell(cid:228) 93 prosenttia alkuper(cid:228)isist(cid:228) kreosootti- yhdisteist(cid:228) (17). Alankomaissa on todettu rantapengerten suojarakenteista valuvan kreosootin aiheuttaneen sedi- menttien saastumista (18), ja samanlaista saastumista on havaittu entisten kyll(cid:228)styslaitosten aiheuttamaa saastu- mista koskevissa tutkimuksissa. (cid:151) PAH-yhdisteiden hajoaminen maaper(cid:228)ss(cid:228) ja muualla ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) on tavallisesti hidasta. Kreosoottij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t voivat pysy(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) useita vuosia (yli 20(cid:151)30 vuotta). 67) Mit(cid:228) tulee ihmisten altistumiseen, kreosootista per(cid:228)isin olevien PAH-yhdisteiden aiheuttamasta ymp(cid:228)rist(cid:246)n saas- tumisesta on vain v(cid:228)h(cid:228)n todellista mitattua tietoa. (cid:151) T(cid:228)rkeimm(cid:228)t hajoamistavat ovat valohajoaminen (au- ringon s(cid:228)teilyn vaikutuksesta) ja biologinen hajoami- nen (tiettyjen bakteerien vaikutuksesta). Biologinen hajoaminen on mahdollista aerobisissa ja anaerobi- sissa olosuhteissa. Nelj(cid:228)st(cid:228) tai useammasta renkaasta koostuvat PAH-yhdisteet voivat olla heikosti hajoa- via. (16) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr. M205-252. 092. ˜lvkarleby: Vattenfall Utveckling, 1994. (17) L. L. Ingram et. al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Ks. my(cid:246)s alaviitteet nro 8 ja 18. (18) BKH Consulting Engineers, Foundation of the appeal against the EC- directive on creosote, loppuraportti, Delft, 1. hein(cid:228)kuuta 1995. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/73 3. 1. 2 Ruotsin kanta tai mutageeniseksi 68) Ruotsin viranomaiset pysyv(cid:228)t kannassaan, ett(cid:228) direktii- vin 94/60/EY takaama ihmisten terveyden suojelun taso on riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n. Kreosootti on aine, jota saadaan erityi- sest(cid:228) kivihiilitervan tislausalueesta ja joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) noin 30 karsinogeeniseksi ilmoitettua ainetta/aineryhm(cid:228)(cid:228). Kuten IARC:n (Kansainv(cid:228)lisen sy(cid:246)- v(cid:228)ntutkimuslaitoksen) luokitus osoittaa, kreosootilla on ihmisten terveyden kannalta (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen vaarallisia ominaisuuksia. Karsinogeenisen ominaisuutensa lis(cid:228)ksi kreosootti on voimakkaasti ja yhdess(cid:228) auringonvalon kanssa se voi aiheuttaa valoaller- gisia reaktioita, kuten rakkuloiden muodostumista ja vai- keata ihottumaa. ihoa (cid:228)rsytt(cid:228)v(cid:228) aine 69) Ruotsin viranomaiset korostavat, ett(cid:228) saatavilla ei ole tie- toa, joka tukisi johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), ett(cid:228) alle 50 ppm B[a]P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) kreosootti edustaa hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) riski(cid:228). Ne v(cid:228)it- t(cid:228)v(cid:228)t jopa, ett(cid:228) koska B[a]P on genotoksinen aine, ei ole olemassa sellaista kynnysannosta, ett(cid:228) altistuminen sit(cid:228) pienemmille annoksille ei aiheuttaisi lainkaan terveysris- ki(cid:228). Ruotsin viranomaiset muistuttavat tekniikan kehi- tykseen mukauttamista k(cid:228)sittelev(cid:228)n komitean kokouk- sessa vuonna 1994 annetusta julistuksesta (mainittu edell(cid:228)), joka heid(cid:228)n mukaansa osoittaa, ett(cid:228) alle 50 ppm B[a]P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vien monimutkaisten kivihiilitervapohjais- ten aineiden karsinogeenisyyden arvioimiseksi ei ole tyy- dytt(cid:228)vi(cid:228) perusteita. 70) Kreosootilla on ihmisten terveydelle ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle hai- tallisia ominaisuuksia, mik(cid:228) tarkoittaa, ett(cid:228) sen k(cid:228)ytt(cid:246) pit(cid:228)isi rajoittaa kohteisiin, joissa vaaditaan pitk(cid:228)kestoista suojausta. Ihokosketusta pit(cid:228)isi v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) mahdollisimman paljon. Sen vuoksi kuluttajien, joilla ei ole tarvittavia suojavarusteita, ei pit(cid:228)isi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreosoottia. Teollisessa painekyll(cid:228)styksess(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille on tiedotettava kreo- sootin vaaroista ja heid(cid:228)t on suojattava mahdollisimman hyvin. 71) Uusia kreosootti(cid:246)ljyj(cid:228), joista on poistettu tietyt vaaralli- simpien aineiden fraktiot, on jo kehitetty, ja niit(cid:228) on jo saatavissa markkinoilla. Ei ole k(cid:228)ynyt ilmi, ett(cid:228) tuotteen B[a]P-pitoisuus vaikuttaisi kyll(cid:228)stysmenetelm(cid:228)(cid:228)n, kreo- sootin imeytymiseen puuhun tai suojauksen kest(cid:228)vyy- teen. N(cid:228)iss(cid:228) tuotteissa B[a]P-pitoisuus on alle 10 ppm. jos enint(cid:228)(cid:228)n 50 ppm T(cid:228)m(cid:228) kehitys saattaa pys(cid:228)hty(cid:228), B[a]P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t tuotteet hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n. 72) Ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksen viranomaiset osalta korostavat, ett(cid:228) kreosootti on eritt(cid:228)in myrkyllist(cid:228) tietyille vesieli(cid:246)ille ja ett(cid:228) tietyt aineosat ovat biologisesti ker(cid:228)(cid:228)n- tyvi(cid:228). Kreosootin aineosia huuhtoutuu k(cid:228)sittelyist(cid:228) pyl- v(cid:228)ist(cid:228) sek(cid:228) makeassa vedess(cid:228) ett(cid:228) suolavedess(cid:228). Ruotsin 73) Ruotsilla on erityinen kansallinen tarve, koska toisin kuin muissa EU:n maissa Ruotsissa puu on eritt(cid:228)in t(cid:228)r- ke(cid:228) terassien, siltojen ja muiden ulkorakenteiden raken- nusmateriaali. Koska Ruotsissa puurakennuksia on suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja koska suuri osuus sen pinta-alasta on pintave- den (j(cid:228)rvien/jokien) peitt(cid:228)m(cid:228), kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)ll(cid:228) saattaisi olla paikallisia ymp(cid:228)rist(cid:246)seurauk- sia. Jos kuluttajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta aiempaa enemm(cid:228)n, sill(cid:228) on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti negatiivinen vaikutus ihmisten terveyteen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n. Nykyisiss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiss(cid:228) korvausperiaatetta, jotta varmistetaan, ett(cid:228) kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n vain silloin, kun se on paras vaihtoehto. k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n hy(cid:246)dyksi 74) Ruotsi esitt(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) sill(cid:228) on erityinen kansallinen tarve, koska Ruotsissa on maantieteellisen sijaintinsa takia matala vuotuinen keskil(cid:228)mp(cid:246)tila ja pieni vuotuinen auringon s(cid:228)teilyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), mist(cid:228) on seurauksena kreosoo- tin v(cid:228)hentynyt hajoaminen. Kreosootti koostuu polysyk- lisist(cid:228) aromaattisista hiilivedyist(cid:228) (PAH), joiden p(cid:228)(cid:228)asialli- nen hajoamisprosessi on valokemiallinen muuttumisreak- tio. My(cid:246)s useat bakteerityypit kykenev(cid:228)t hajottamaan kreosoottia. Ruotsin maantieteellinen sijainti on sellai- nen, ett(cid:228) l(cid:228)mpimien ja aurinkoisten p(cid:228)ivien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on Ruotsissa pienempi kuin useimmissa muissa yhteis(cid:246)n maissa. Siit(cid:228) seuraa, ett(cid:228) kreosootin valokemiallinen ja bakteerien aiheuttama hajoaminen on v(cid:228)h(cid:228)isemp(cid:228)(cid:228). 75) Yhteenvetona Ruotsin viranomaiset korostavat, ett(cid:228) Ruotsin kreosoottis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten muuttamiseen kohdistuu voimakasta vastustusta ihmisten terveytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevien n(cid:228)k(cid:246)kantojen perusteella. Ruotsin hallitus ei aio kielt(cid:228)(cid:228) kokonaan kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), vaan haluaa, ett(cid:228) jatkossa kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kohteissa, joihin sen katsotaan olevan paras vaihtoehto. Tapauskohtaisen tuotteen hyv(cid:228)ksynt(cid:228)menettelyn tavoitteena on varmistaa, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tavoitteet saavutetaan. Kreosoottia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat osa Ruotsin yleist(cid:228) politiikkaa vaarallisten kemikaalien k(cid:228)yt(cid:246)n rajoittamiseksi. 3. 1. 3 Ruotsin kannan arviointi 76) Komission teett(cid:228)miss(cid:228) tutkimuksissa kreosootin vaiku- tuksia ihmisten terveyteen on selvitetty hyvin perusteelli- sesti. Kaikki tunnetut tutkimustulokset on jo mainittu edell(cid:228) osassa (cid:148)Yleist(cid:228) kreosootista(cid:148). 77) Vasta (cid:228)skett(cid:228)in k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n saadut tutkimustulokset osoitta- vat, ett(cid:228) alle 50 ppm B[a]P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) kreosootti saat- taisi aiheuttaa huomioon otettavan karsinogeenisen ris- kin. On kuitenkin korostettava, ett(cid:228) kaikkea saatavissa ollutta tietoa tarkasteltiin yksityiskohtaisesti neuvottelu- jen aikana, jotka johtivat kreosootin luokitusta koskeviin yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiin ja direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- siin. Kreosootin kaikki haitalliset terveysvaikutukset on siis havaittu voimakkaan pitk(cid:228)aikaisen altistumisen seu- rauksena el(cid:228)inkokeissa tai ty(cid:246)per(cid:228)isen altistumisen seu- rauksena. Kirjallisuudessa ei ole mainintoja ihosy(cid:246)p(cid:228)ta- L 329/74 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 pauksista (tai muista sy(cid:246)p(cid:228)tapauksista), joiden syyksi voidaan katsoa altistuminen kreosootille muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). 78) Ruotsin viranomaisten suorittama analyysi tuotteen hyv(cid:228)ksynt(cid:228)menettelyn aikana perustuu periaatteeseen, ett(cid:228) riski pyrit(cid:228)(cid:228)n saattamaan mahdollisimman pieneksi aina kun se on mahdollista sek(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) haitallisille aineille altistumista mahdollisimman suuressa m(cid:228)(cid:228)rin ett(cid:228) korvaamalla tuotteet hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)mmiksi havaituilla vaihtoehtoisilla tuotteilla. Kreosootin tapauksessa vaihto- ehtoja ovat kupari-kromi-arseenijohdannaiset (CCA). Ruotsin kanta kemiallisen aineen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)n ris- kin hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyydest(cid:228) poikkeaa siten jossakin m(cid:228)(cid:228)rin yhteis(cid:246)n kannasta, jota sovellettiin direktiivin 94/60/EY hyv(cid:228)ksymiseksi. 79) Komission teett(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen mukaan Ruotsin viranomaiset eiv(cid:228)t kyenneet esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) teolliseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sallittujen nelj(cid:228)n kreosoottituotteen hyv(cid:228)ksynt(cid:228)k(cid:228)sittelyn aikana toteutettuja todellisia ar- viointeja koskevaa aineistoa eik(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ollut my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n asiakirjoja, jotka olisivat osoittaneet oikeaksi v(cid:228)itteen, ett(cid:228) kaikki nelj(cid:228) tuotetta sis(cid:228)lsiv(cid:228)t v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 50 ppm B[a]P:t(cid:228) ja v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 3 prosenttia vesiliukoisia fenoleja. ten ja alan myyjien yhteenliittym(cid:228)n v(cid:228)lisell(cid:228) vapaaehtoi- toteuttanut omat J(cid:228)lkimm(cid:228)inen oli sella sopimuksella. tutkimuksensa v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228)kseen ja poistaakseen kokonaan k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta vuotavan kreosootin, joka johtaa ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja kyll(cid:228)stettyj(cid:228) pylv(cid:228)it(cid:228) k(cid:228)sittelevien tai nii- den parissa ty(cid:246)skentelevien henkil(cid:246)iden lis(cid:228)(cid:228)ntyneeseen altistumiseen. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t asiakkaat, s(cid:228)hk(cid:246)- ja telelaitok- set, ovat painostaneet puun kyll(cid:228)stysteollisuutta v(cid:228)hent(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n kreosootin huuhtoutumista. Uusissa ohjeissa edel- lytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) tuote on valmistettava paljon kapeammalla alueella tislautuvista aineista kuin tavalliset kreosootit, mink(cid:228) vuoksi monet haihtuvat ja korkeassa l(cid:228)mp(cid:246)tilassa kiehuvat aineosat (esimerkiksi PAH:t, mukaan luettuna B[a]P) j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t pois. Konsultin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) saamissa suuren teollisen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n n(cid:228)ytett(cid:228) koskevassa teknisess(cid:228) hyv(cid:228)k- synt(cid:228)asiakirjassa ja kemikaalien tarkastuslaitoksen sis(cid:228)i- seen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetussa asiakirjassa spesifioidaan my(cid:246)s, ett(cid:228) B[a]P-pitoisuuden pit(cid:228)isi olla alle 50 ppm. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena kaikki hyv(cid:228)ksytyt tuotteet Ruotsissa jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t jopa ovat sakeita ja viskoosisia (cid:246)ljyj(cid:228), 100 prosenttia kulloinkin kysymyksess(cid:228) olevan (cid:246)ljyn tis- lesarjan mukaista kreosoottia. (cid:214)ljyt sopivat k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi vain erikoistuneessa teollisessa paine/tyhj(cid:246)kyll(cid:228)styspro- sessissa, joka on suunniteltu erityisesti py(cid:246)re(cid:228)n puun parhaaseen mahdolliseen kyll(cid:228)stykseen. T(cid:228)m(cid:228)n tekniikan tuloksena saadaan puuta, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) keskim(cid:228)(cid:228)rin 135 kg kreosoottia/m3 ja jonka kest(cid:228)vyys on eritt(cid:228)in hyv(cid:228) (suunnilleen 40(cid:151)50 vuotta). 80) On kuitenkin perusteltua uskoa, ett(cid:228) pitoisuudet ovat v(cid:228)itteen mukaisia. Komission teett(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen mukaan n(cid:228)m(cid:228) nelj(cid:228) tuotetta on hyv(cid:228)ksytty viranomais- 81) Mit(cid:228) tulee Ruotsin erityiseen tilanteeseen, Euroopassa kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutusta koskevat tiedot vuodelta 1990 tukevat osittain v(cid:228)itett(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)sitelty puu on poikkeuksellisen t(cid:228)rke(cid:228) rakennusmateriaali Ruot- sissa: Taulukko 2 Kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutus Euroopassa (1990) (19) Maa K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa 1990 (m3/vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/henkil(cid:246) (10ﬂ3 m3/henkil(cid:246) ja vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/km2 (m3/km2 ja vuosi) Saksa Alankomaat Espanja Italia Yhdistynyt kuningaskuunta Ruotsi Ranska (19) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 18, s. 15. 150 000 100 000 93 000 74 000 65 000 57 000 45 000 2,3 6,7 2,4 1,3 1,1 7,1 0,8 0,4 2,9 0,2 0,3 0,3 0,1 0,08 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/75 Maa K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa 1990 (m3/vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/henkil(cid:246) (10ﬂ3 m3/henkil(cid:246) ja vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/km2 (m3/km2 ja vuosi) Belgia Norja Irlanti Suomi Tanska 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 Eurooppa 1 000 000 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 82) Kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) on pysynyt suhte- l(cid:228)htien. ellisen muuttumattomana Vuonna 1995 kreosootilla k(cid:228)siteltiin 74 400 m3 puuta (63 prosenttia pylv(cid:228)ist(cid:228), j(cid:228)ljell(cid:228) oleva osuus rautateiden ratap(cid:246)lkkyj(cid:228)), noin nelj(cid:228)sosa meni vientiin. vuodesta 1990 83) Taulukosta 2 ilmenee, ett(cid:228) Ruotsissa kreosootilla k(cid:228)sitel- lyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) henkil(cid:246)(cid:228) kohti on suurin Euroopassa, kun taas k(cid:228)ytt(cid:246) neli(cid:246)kilometri(cid:228) kohti on Euroopan pie- nimpi(cid:228). J(cid:228)lkimm(cid:228)inen luku saattoi olla harhaanjohtava, koska voidaan hyv(cid:228)ll(cid:228) syyll(cid:228) olettaa, ett(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) on keskittynyt enemm(cid:228)n alueille, joilla v(cid:228)est(cid:246)n tiheys on suurempi (esimerkiksi Etel(cid:228)- Ruotsiin). Suuri k(cid:228)ytt(cid:246) henkil(cid:246)(cid:228) kohti voisi johtaa Ruot- sin v(cid:228)est(cid:246)n mahdollisesti suurempaan altistumiseen. Toi- saalta pinta-alaa kohti kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kuvaava pieni luku n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) viittaavan siihen, ett(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isyys yksit- t(cid:228)isen henkil(cid:246)n joutumisesta kosketukseen kreosootin kanssa on melko pieni. Y m p (cid:228) r i s t (cid:246) n a l t i s t u m i n e n 84) K(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) pinta-alaa kohti on ymp(cid:228)rist(cid:246)n altistumista kuvaava ratkaiseva indikaattori. Taulukosta 1 voidaan n(cid:228)hd(cid:228), ett(cid:228) Ruotissa t(cid:228)m(cid:228) luku on erityisen pieni; merkitt(cid:228)v(cid:228) lis(cid:228)ysk(cid:228)(cid:228)n ei saattaisi sit(cid:228) Euroopan keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iselle tasolle tai sen yl(cid:228)puolelle. suojaaminen Alankomaissa. 85) On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) laitureiden rakentaminen ei johda yht(cid:228) tiheisiin ja laajoihin puurakenteisiin vedess(cid:228) kuin ranta- pengerten jatkuva Sen vuoksi k(cid:228)sitellyn puun pinta-ala, joka joutuu kosketuk- seen veden kanssa, on paljon pienempi ja veden tilavuus on paljon suurempi. Ruotsin viranomaiset eiv(cid:228)t esitt(cid:228)- neet tietoja, jotka olisivat tukennet lausuntoa, ett(cid:228) pai- kallinen negatiivinen vaikutus veden eli(cid:246)ihin ilmenee lai- tureiden v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ss(cid:228) l(cid:228)heisyydess(cid:228). Sit(cid:228) vastoin komis- sion teett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa p(cid:228)(cid:228)dyt(cid:228)(cid:228)n siihen, ett(cid:228) kreosootin konsentraatiot vedess(cid:228) ovat ainakin yhden suuruusluokan pienempi(cid:228) kuin myrkylliset konsentraa- tiot. T(cid:228)m(cid:228) perustuu kreosootin mitattuihin huuhtoutu- mism(cid:228)(cid:228)riin, kun lis(cid:228)ksi oletetaan, ett(cid:228) vedess(cid:228) on sedi- mentti, johon kreosootti pid(cid:228)ttyy voimakkaasti. 86) Tutkimuksessa esitettiin tietoja, jotka koskivat k(cid:228)siteltyj(cid:228) paaluja ymp(cid:228)r(cid:246)iv(cid:228)(cid:228) maata (joillekin paaluille kyll(cid:228)stys oli toteutettu k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) eritt(cid:228)in suuria kyll(cid:228)stysaineen m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228)). Jo 10(cid:151)15 cm:n et(cid:228)isyydell(cid:228) k(cid:228)sitellyist(cid:228) paa- luista erilaisten PAH-yhdisteiden konsentraatiot vastasi- vat normaaleja taustakonsentraatioita. Upsalan yliopiston toteuttama toinen tutkimus osoitti, ett(cid:228) maasta ei havaittu kreosoottia 10 cm:n et(cid:228)isyydell(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyist(cid:228) paaluista 37 vuoden j(cid:228)lkeen. 87) Kreosootin hajoamista koskevan erityisen tilanteen osalta Ruotsin v(cid:228)itteiden tukemiseksi ei ollut k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) mitattua tietoa. Vaikka s(cid:228)teilyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Ruotsissa on pie- nempi kuin useimmissa muissa j(cid:228)senvaltioissa, komis- sion teett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa painotetaan, ett(cid:228) kreo- sootin valokemiallinen hajoaminen on t(cid:228)rke(cid:228) mekanismi vain paikoissa, joissa valo p(cid:228)(cid:228)see tunkeutumaan kohtee- seen eli maan pinnalla ja vesipylv(cid:228)(cid:228)n yl(cid:228)osassa. Kun kysymyksess(cid:228) ovat kreosootilla kyll(cid:228)stetyt maassa olevat paalut, suurin osa huuhtoutuneesta aineesta on muualla kuin pinnassa, koska liikkuvuus on hyvin v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228), ja vesiymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) huuhtoutunut kreosootti imeytyy sedi- menttiin. N(cid:228)in ollen valokemiallinen hajoaminen ei ole merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kreosootin kokonaishajoamisen kannalta. Kreosootin biologinen hajoaminen on yleens(cid:228) hidasta. Tietoa l(cid:228)mp(cid:246)tilan vaikutuksesta kreosootin biologiseen hajoamiseen ei esitetty, eik(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228), vaikuttai- siko t(cid:228)m(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)sti kreosootin hajoamiseen Ruot- sissa verrattuna muihin j(cid:228)senvaltioihin. 88) Kaiken kaikkiaan Ruotsi ei osoittanut eik(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n komission teett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa pystytty vahvista- maan, ett(cid:228) Ruotsissa vallitsisi erityistilanne kreosootista ymp(cid:228)rist(cid:246)lle aiheutuvien riskien osalta muihin j(cid:228)senval- tioihin verrattuna. I h m i s t e n a l t i s t u m i n e n 89) Jos Ruotisissa olisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) soveltaa direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), yleis(cid:246)n altistuminen lis(cid:228)(cid:228)ntyisi mahdollisesti sen seurauksena, ett(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246) olisi sallittu L 329/76 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 kuluttajille, vanhan k(cid:228)sitellyn puun uusiok(cid:228)yt(cid:246)lle olisi enemm(cid:228)n mahdollisuuksia ja rautateiden ratap(cid:246)lkkyihin ja s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)isiin teollisesti k(cid:228)ytetyn kreosootin B[a]P- pitoisuus olisi suurempi. Kuitenkin on melkein mahdo- tonta arvioida, kuinka suuri t(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)ys olisi, koska tuotetta ei ole ollut markkinoilla yli 20 vuoteen. Sama p(cid:228)tee kysymykseen siit(cid:228), kuinka paljon altistuminen lis(cid:228)(cid:228)ntyisi, jos vastak(cid:228)sitellyn puun ja vanhan k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) muutettaisiin. 90) Komission teett(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen (cid:151) samoin kuin Alan- komaiden ja Saksan viranomaisten vastaavien pyynt(cid:246)jen (cid:151) l(cid:228)ht(cid:246)kohtana on kokonaislis(cid:228)(cid:228)ntymisen arvioimisen sijasta kaksi altistumista koskevaa arviointia direktiivin 94/60/EY m(cid:228)(cid:228)rittelemiss(cid:228) olosuhteissa eli olosuhteissa, joissa yleis(cid:246)n edustajana aikuinen henkil(cid:246) rakentaa yksi- tyist(cid:228) laituria k(cid:228)ytt(cid:228)en kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta ja ja toiseksi olosuh- levitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kreosoottia siveltimell(cid:228), teissa, leikkiv(cid:228)t kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta rakennetulla leikkiv(cid:228)lineell(cid:228). Molemmissa tapauk- sissa kreosootin oletettiin sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n 50 ppm B[a]P:t(cid:228). joissa lapset 91) Ennen varsinaisia arvioita koskevien huomautusten esit- t(cid:228)mist(cid:228) on todettava, ett(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) ongelma ei koske vain Ruotsia ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ongelma voisi koskea samalla tavalla muita j(cid:228)senvaltioita. 92) Komission teett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yksityis- kohtaisesti kreosootin imeytymist(cid:228) ihon l(cid:228)pi pyrkim(cid:228)ll(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n EY:n riskinarviointia koskevien teknisten ohjekirjojen ehdotuksen mukaisesti erilaisia malleja, jotka eiv(cid:228)t itse asiassa kuitenkaan ole sopivia. Sen vuoksi tutkimuksessa lasketaan ajateltavissa oleva pahimmassa mahdollisessa tilanteessa tapahtuva altistuminen. Malli- laskelmien sijasta imeytyneen kreosootin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)rit- t(cid:228)miseksi k(cid:228)ytettiin kokeellisia tietoja, jotka koskivat PAH-aineosien imeytymist(cid:228) ihon l(cid:228)pi. K(cid:228)ytetty kreosoo- tin kertym(cid:228) johdettiin kokeellisesti PAH-yhdisteiden imeytymiselle ihmisen ihon l(cid:228)pi (20). 93) Pahin mahdollinen altistumistilanne ihokosketuksen kautta laituria rakentavalla henkil(cid:246)ll(cid:228) aiheuttaa 0,43 ng B[a]P:t(cid:228) painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), kun kreosootti sis(cid:228)l- t(cid:228)(cid:228) 50 ppm B[a]P:t(cid:228) (altistumisaika 8 tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), ihosta 50 prosenttia peittettyn(cid:228), henkil(cid:246)n paino ja ihon pinta-ala keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset). Olettaen, ett(cid:228) henkil(cid:246) viett(cid:228)(cid:228) kahdeksan tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) kahden viikon ajan joka vuosi k(cid:228)ytt(cid:228)en kreosoottituotteita ja kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta rakennustarkoituksiin (kuten laitureiden rakenta- miseen ja kunnostamiseen), sy(cid:246)v(cid:228)n todenn(cid:228)k(cid:246)isyysarvoa 1:100 000 vastaava sallittu p(cid:228)ivitt(cid:228)inen annos on 2,1 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) (luvut perustuvat Alankomai- den viranomaisten omassa pyynn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n las- (20) Van Rooij J. G. M. , de Roos J. H. C. , Bodelieer-Bade M. M. , Jonge- neelen F. J. , Absorption of PAHs through human skin: differences between anatomical sites and individuals, Journal of Toxicology and Environmental Health, 38 (1993), s. 355. kelmaan). Pahimmassa mahdollisessa tilanteessa altistu- minen on siten paljon pienempi. Tilanteessa, jossa altis- tumisaika on kuusi viikkoa vuodessa, altistuminen olisi 0,7 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) ja siten viel(cid:228) suurempi kuin laskettu altistuminen pahimmassa mahdollisessa tilanteessa. 94) Pahin mahdollinen altistumistilanne ihokosketuksen kautta lapsilla, jotka joutuvat leikkiess(cid:228)(cid:228)n kosketukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn kuivan puun kanssa (2 tuntia p(cid:228)i- v(cid:228)ss(cid:228), 50 prosenttia peitettyn(cid:228) ihosta, paino 15 kg), aiheuttaa altistuksen 0,85 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228). On mielenkiintoista havaita, ett(cid:228) Alankomaiden viran- omaiset p(cid:228)(cid:228)tyiv(cid:228)t mallilaskelmassaan, tosin k(cid:228)ytt(cid:228)en hiu- kan erilaista metodologiaa, altistumisen p(cid:228)ivitt(cid:228)iseen annokseen 2 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), joka on hyvin l(cid:228)hell(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) tulosta ja lis(cid:228)(cid:228) siten sen luotettavuutta. Olettaen, ett(cid:228) lapsi leikkii kaksi tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) kuuden kuukauden ajan vuodessa, sy(cid:246)p(cid:228)riski(cid:228) 1:100 000 vas- taava sallittu p(cid:228)ivitt(cid:228)inen annos (luvut perustuvat Alan- komaiden viranomaisten olettamukseen) on 4,8 ng pai- nokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) ja siten suurempi kuin laskettu kertym(cid:228). Jos tilannetta muunnetaan siten, ett(cid:228) leikkiaika on nelj(cid:228) tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), sallittu annos on 2,4 ng paino- kiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) ja kertym(cid:228) 1,7 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) (ja l(cid:228)hestyy siten raja-arvoa). 95) Vaikka n(cid:228)ihin laskelmiin sis(cid:228)ltyy useita ep(cid:228)varmoja olet- tamuksia, yleisesti ottaen tulokset viittaavat siihen, ettei voida sulkea pois sit(cid:228) mahdollisuutta, ett(cid:228) tietyt henkil(cid:246)t voivat joutua alttiiksi sellaisille kreosoottim(cid:228)(cid:228)rille, jotka ovat l(cid:228)hell(cid:228) sallittuja p(cid:228)ivitt(cid:228)isi(cid:228) annoksia, mutta t(cid:228)m(cid:228) ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti koske v(cid:228)est(cid:246)(cid:228) yleisesti. 3. 1. 4 Myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sitte- lev(cid:228)n tiedekomitean arvio 96) Valmisteltaessa direktiivi(cid:228) 94/69/EY, joka on direktiivin 67/548/ETY 21. mukautus tekniikan kehitykseen, j(cid:228)sen- valtiot p(cid:228)(cid:228)siv(cid:228)t sopimukseen siit(cid:228), ett(cid:228) 50 ppm oleva B[a]P-pitoisuus voidaan katsoa turvalliseksi. Kuten edell(cid:228) mainittiin, komissio ja j(cid:228)senvaltiot sopivat kuitenkin yhteisess(cid:228) julistuksessa siit(cid:228), ett(cid:228) ne tarkastavat tilanteen niiden tulosten perusteella, jotka saadaan teollisuuden aloitteesta ja IARC:n kanssa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kivi- hiilitervan tisleiden sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia ominaisuuksia koskevasta meneill(cid:228)(cid:228)n olevasta tutkimuksesta. 97) T(cid:228)m(cid:228) tutkimus (21) annettiin komission k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tammi- kuussa 1998. Tutkimuksessa testattiin sponsoroivan yhti(cid:246)n (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Saksa) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n antamien (21) Ks. alaviite 6. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/77 B[a]P-pitoisuudeltaan 10 ja 275 ppm olevien kahden kreosoottituotteen sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia vaikutuksia. Tuot- teiden korkean viskositeetin takia niit(cid:228) ei voitu testata suoraan hiirten iholla, vaan tuotteet laimennettiin tolu- eenilla. Kokeessa testattiin tuotetta 62 hiiren ryhmill(cid:228) 78 viikon ajan erivahvuisina liuoksina ja siten eri B[a]P-pi- toisuuksina; testattiin puhtaita B[a]P-liuoksia ja puhdasta tolueenia (2 kertaa viikossa, 24 (cid:181)l). Tutkimus- aikana havaittiin kasvainten muodostumista, ja koe-el(cid:228)i- met tutkittiin tarkasti tutkimuksen j(cid:228)lkeen. lis(cid:228)ksi 98) Komissio antoi t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen sek(cid:228) kaikki muut kreosoottia koskeva tieteellisi(cid:228) tietoja ja altistumista kos- kevia tietoja sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t asiakirjat myrkyllisyytt(cid:228), ekomyr- kyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n. Tiedekomiteaa pyydettiin arvioimaan, riitt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) tie- teellinen n(cid:228)ytt(cid:246) tukemaan sit(cid:228) n(cid:228)kemyst(cid:228), ett(cid:228) kulutta- jille aiheutuu sy(cid:246)p(cid:228)riski B[a]P-yhdisteit(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kreosootista ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)si- tellyst(cid:228) puusta, ja mik(cid:228)li riski on olemassa, arvioimaan, voidaanko riskin suuruus arvioida tai kvantifioida. Tiede- komitea esitti kantansa 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998. 99) Tiedekomitea toteaa, ett(cid:228) Fraunhofer-tutkimuslaitoksen ja ett(cid:228) tutkimus tutkimus on suunniteltu huolellisesti vahvistaa kivihiilitervavalmisteiden karsinogeenisuuden. PAH-yhdisteiden, B[a]P mukaan lukien, mahdollisen genotoksisuuden vuoksi kyseisille yhdisteille ei voi m(cid:228)(cid:228)- ritell(cid:228) sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaa enimm(cid:228)ispitoisuutta. Tutki- muksesta k(cid:228)y selke(cid:228)sti ilmi se, ett(cid:228) tutkittujen valmistei- den B[a]P-pitoisuuden sek(cid:228) kasvaimen saaneiden el(cid:228)in- ten lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)lill(cid:228) on lineaarinen annos-vaste-suhde. Kummankin valmisteen kyky synnytt(cid:228)(cid:228) ihokasvaimia on viisinkertainen verrattuna puhtaaseen B[a]P:hen, mik(cid:228) johtuu oletettavasti kreosootin muista sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheutta- vista ainesosista. Tutkimuksesta voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) kreosootti, jonka B[a]P-pitoisuus on 50 ppm, aiheuttaa huomattavaa ihosy(cid:246)v(cid:228)n esiintyvyytt(cid:228) hiirill(cid:228). 100) Hiirten ihoaltistumiskokeessa havaittujen ilmi(cid:246)iden mer- kityst(cid:228) ihmisen altistumistilanteita silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en ei voida arvioida riitt(cid:228)v(cid:228)sti nykyisten tietojen perusteella. Hiirten karsinogeenisuustietojen ekstrapoloiminen ihmi- siin tuo mukanaan my(cid:246)s tiettyj(cid:228) ep(cid:228)varmuustekij(cid:246)it(cid:228), mik(cid:228) johtaa vaikeuksiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hiirilt(cid:228) mitattuja karsi- nogeenisuustietoja suoraan ihmisten sy(cid:246)p(cid:228)riskin arvioi- Ihon herkkyys altistua kreosootin sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ai- misessa. heuttaville tekij(cid:246)ille riippuu el(cid:228)inlajista, ja herkkyyteen vaikuttavat ihon morfologia ja fysiologia, ihon metaboli- nen aktivaatio ja inaktivaatio sek(cid:228) korjautumisprosessit. Kaiken k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevan tiedon perusteella sy(cid:246)p(cid:228)ris- ki(cid:228) on vaikea arvioida tieteellisin perustein esimerkiksi kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa tekemisiin joutuvien lasten osalta. B[a]P:n sy(cid:246)v(cid:228)naiheuttamiskyky(cid:228) 101) Tiedekomitea laski Fraunhofer-tutkimuslaitoksen teke- m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa saatujen tietojen perusteella pu- htaan ilmaisevaksi T25-arvoksi 13 (cid:181)g painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228). T25 on painokiloa kohti annettava krooninen p(cid:228)ivitt(cid:228)isannos, joka johtaa 25 prosentilla koe-el(cid:228)imist(cid:228) kasvaimen muo- dostumiseen tietyss(cid:228) kudososassa lajille tyypillisen elin- i(cid:228)n aikana. Testattujen kreosoottisekoitusten kyky ai- heuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) oli viisinkertainen (2,7 (cid:181)g painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)). 102) Jos komission teett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa lasketut altistu- misarvot 0,85 ng B[a]P:t(cid:228) painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) ja 1,7 ng painokiloa (leikkiaika kaksi tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) (leikkiaika nelj(cid:228) tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) ovat l(cid:228)hell(cid:228) todellista altistumista, t(cid:228)m(cid:228) johtaisi elinik(cid:228)isen p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen tapauksessa elinik(cid:228)iseen sy(cid:246)p(cid:228)- joka on suuruudeltaan 8,2 (cid:215) 10ﬂ5 (vastaavasti riskiin, 1,63 (cid:215) 10ﬂ4) eli selv(cid:228)sti huolestuttava, p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistu- misen tapauksessa kymmenen vuoden ajan 70 vuoden kokonaisajasta riskiin, joka on suuruudeltaan 1,16 (cid:215) 10ﬂ5 (vastaavasti 2,33 (cid:215) 10ﬂ5) ja p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen tapauksessa viiden vuoden ajan 70 vuoden kokonaisajasta riskiin, joka on suuruudeltaan 0,58 (cid:215) 10ﬂ5 (vastaavasti 1,16 (cid:215) 10ﬂ5) (Saksan olettamus). Alankomaiden viranomaisten laskemien altistumisannos- ten (2 ng painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) tai Saksan viran- omaisten laskemien altistumisannosten (2,62 ng painoki- loa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) k(cid:228)ytt(cid:246) lis(cid:228)isi n(cid:228)it(cid:228) riskej(cid:228) suhteellises- ti. (Alankomaiden olettamus), 103) Uusimmassa tutkimuksessa saadun kreosootin ihosy(cid:246)p(cid:228)- vaikutuksen annos-vaste-suhteen, siten kuin tiedekomi- tea on sen laskenut, ja valitun altistumismallin perustella riski on n(cid:228)in ollen jonkin verran tai selke(cid:228)sti yli arvon 1 (cid:215) 10ﬂ5, jota Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246) on ehdottanut juomavedess(cid:228) olevien genotoksisten sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien aineiden hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi riskitasoksi. 104) Lis(cid:228)ksi tiedekomitea huomauttaa, ett(cid:228) altistumisarvoa 2 ng B[a]P:t(cid:228) painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), joka on pahim- pana mahdollisena tilanteena pidett(cid:228)v(cid:228) altistuminen B[a]P:lle lasten joutuessa kosketukseen kreosootilla k(cid:228)si- tellyn puun kanssa, on verrattava arvioihin, jotka koske- vat B[a]P:n joutumista elimist(cid:246)(cid:246)n ravinnon kautta. Vuo- sittain ravinnon kautta elimist(cid:246)(cid:246)n joutuvien B[a]P-m(cid:228)(cid:228)- rien on arvioitu olevan suuruusluokkaa 0,3(cid:151)1,6 mg, mik(cid:228) johtaisi 70 kg painavien henkil(cid:246)iden p(cid:228)ivitt(cid:228)iseen altistukseen 12(cid:151)63 ng painokiloa kohti (m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat siten suurempia kuin ihoaltistuksessa). 105) Tiedekomitea tekee seuraavat yleiset johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset: 1. (cid:151) B[a]P-yhdisteiden genotoksisuuden ja Fraunho- fer-tutkimuslaitoksessa tehdyn hiirten ihoaltistu- miskokeen tulosten perusteella tieteellinen n(cid:228)ytt(cid:246) jonka mukaan riitt(cid:228)(cid:228) tukemaan mielipidett(cid:228), kuluttajille aiheutuu sy(cid:246)p(cid:228)riski jo alle 50 ppm B(a)P-yhdisteit(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kreosootista ja/tai t(cid:228)l- laisella kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta. L 329/78 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 (cid:151) B(a)P on hyv(cid:228) testatusta kreosoottivalmisteesta indikaattori, sy(cid:246)p(cid:228)vaaraa koskeva aiheutuvaa koska sy(cid:246)v(cid:228)n esiintymisen ja B[a]P-annoksen v(cid:228)lill(cid:228) oli lineaarinen vastaavuussuhde. Kreosoot- tivalmisteen kyky aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) oli kuitenkin viisinkertainen verrattuna valmisteen B[a]P-pitoi- suuden perusteella arvioituun kykyyn. 2. (cid:151) Vaikka otetaan huomioon kreosootilla k(cid:228)sitellyn lapsille puun kanssa kosketukseen joutuville aiheutuvien riskien arviointiin liittyv(cid:228)t huomatta- vat ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t, riskin suuruus antaa k(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen perustella selv(cid:228)sti aihetta huoleen. Suurin arvioitu altistuminen on kuitenkin noin 6(cid:151)30 kertaa alempi kuin aikuis- v(cid:228)est(cid:246)n altistuminen B[a]P-yhdisteelle ravinnon kautta. (cid:151) Jotta voitaisiin altistumistilannetta arvioida entist(cid:228) paremmin, olisi suoritettava kyseiselle yhdisteelle altistuvia lapsia koskeva todellisuus- pohjainen ainetasetutkimus. T(cid:228)llaisen tutkimuk- sen suorittaminen olisi eritt(cid:228)in monimutkaista ja vaatisi suuria voimavaroja, tutkimus nostaisi esiin eettisi(cid:228) kysymyksi(cid:228). ja lis(cid:228)ksi 3. 1. 5 Yleinen arvio 106) Ruotsin viranomaiset eiv(cid:228)t ole esitt(cid:228)neet eik(cid:228) muussa tutkimuksessa ole pystytty osoittamaan, ett(cid:228) Ruotsissa vallitsisi erityistilanne, mit(cid:228) tulee PAH-yhdisteiden ai- heuttamaan ymp(cid:228)rist(cid:246)n yleiseen saastumiseen tai ihmis- ten ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n altistumiseen PAH-yhdisteille, jotka ovat per(cid:228)isin kreosootin tai kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), jos Ruotsissa sovellettaisiin direktiivin 94/60/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). tai ett(cid:228) t(cid:228)llainen erityistilanne vallitsisi, 107) Komissio on kuitenkin saanut lis(cid:228)tietoja kreosootin ris- keist(cid:228) ihmisten terveydelle direktiivi(cid:228) 94/60/EY koske- vien samantapaisten poikkeuspyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228), joita Alankomaat, Saksa ja Tanska ovat tehneet EY:n perusta- missopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohdan perus- teella. Se on saanut my(cid:246)s n(cid:228)it(cid:228) riskej(cid:228) koskevaa uutta tieteellist(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) laajasta tutkimuksesta, joka on tehty yhteis(cid:246)n direktiivin antamisen j(cid:228)lkeen. 109) T(cid:228)llaisia toimenpiteit(cid:228) voidaan kuitenkin pit(cid:228)(cid:228) perustel- jos ne ovat yleisen suhteellisuuden tuina ainoastaan, periaatteen mukaisia, eli toimenpiteet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) sit(cid:228), mik(cid:228) on sopivaa ja tarpeellista perusteltuun tavoitteeseen pyrkimisen kannalta. N(cid:228)in ollen Ruotsin viranomaisten komissiolle ilmoittama lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) vain, mik(cid:228)li t(cid:228)ss(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskeva lupaj(cid:228)rjestely, joka tekee mahdolliseksi t(cid:228)llaisen luvan saamisen, jos se sopii yhteen ihmisten terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun tarpeen kanssa. 110) On huomattava, ett(cid:228) Ruotsin kreosoottia koskevat s(cid:228)(cid:228)n- jossa ei m(cid:228)(cid:228)- n(cid:246)kset sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n, ritell(cid:228) kreosootin B[a]P-pitoisuuden erityist(cid:228) raja-arvoa tai kreosootin muita fysikaalis-kemiallisia ominaisuuksia. 95 artiklan 4 kohdassa sallitaan kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n vahvistaminen vain 30 artiklassa tarkoitettujen t(cid:228)r- keiden syiden perusteella tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n tai ty(cid:246)ymp(cid:228)ris- t(cid:246)n suojelun perusteella. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) direk- tiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) toimenpiteit(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n suojelevia kansallisia toimenpiteit(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Sen vuoksi Ruotsin kansalliset s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) vain, koska kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattaminen k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tuotetta, joka ei olisi direk- tiiviss(cid:228) 94/60/EY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen raja-arvojen mukainen, ei ole hyv(cid:228)ksytty. Ruotsin kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muun- laista soveltamista ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) 95 artiklan 4 koh- dan mukaisesti. parlamentin 111) Komissio on jo aloittanut perustamissopimuksen 95 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkimuksen siit(cid:228), onko syyt(cid:228) mukauttaa direktiivin 94/60/EY kreosoottia koske- vat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset tekniikan kehitykseen. Lis(cid:228)ksi komissio arvioi kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998 annetussa Euroopan direktiiviss(cid:228) ja 98/8/EY (22) s(cid:228)(cid:228)detyn tarkistusohjelman mukaisesti tar- kistusohjelman yleisen aikataulun mukaan ja ottaa samalla huomioon ohjelman tosiasiallisen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- non yhteydess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritetyt muut mahdolliset ensisijaiset tutkimuksen ja teknologisen tavoitteet. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi kehitt(cid:228)misen kuuluvassa puiteohjelmaan nelj(cid:228)nteen meneill(cid:228)(cid:228)n olevassa tutkimushankkeessa tarkastellaan kreosootilla k(cid:228)siteltyjen pylv(cid:228)iden tuotantoketjua ja k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) (23). neuvoston 108) Tiedekomitea arvioi uusimpien tutkimustietojen perus- teella, ett(cid:228) B[a]P:t(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) kreosootti ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitelty puu aiheuttavat ihmisille sy(cid:246)p(cid:228)riskin, jonka suuruutta ei voida arvioida varmasti. Altistumista huomioon ottaen komissio katsoo, ett(cid:228) toimenpiteet, joiden tarkoi- tuksena on v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) ihon pitk(cid:228)llist(cid:228) kreosootille altistu- misen mahdollisuutta joko jouduttaessa suoraan koske- tukseen kreosootin kanssa tai jouduttaessa kosketukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa, ovat perusteltuja ennaltavarautumisperiaatteen mukaisesti. ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t koskevat 3. 2 Mielivaltainen syrjint(cid:228) 112) Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) k(cid:228)y- (22) EYVL L 123, 24. 4. 1998, s. 1. (23) Tutkimussopimus FAIR5-CT98-3933 (nelj(cid:228)s TKK-puiteohjelma), Integrating the Processes Involved in the Production of creosoted utility poles. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/79 tet(cid:228) mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n. Yhteis(cid:246)n tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti se, ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) ei esiinny, merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) samankaltaisessa tilanteessa olevia ei saa kohdella eri tavalla ja ett(cid:228) erilaisessa tilanteessa ole- via ei saa kohdella samankaltaiselle tavalla. 113) Kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vien tuotteiden markkinoille saatta- mista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat rajoitukset Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- jotka n(cid:246)ss(cid:228) ovat yleisi(cid:228). Ne koskevat kaikkia tuotteita, sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t kreosoottia ja jotka on suunniteltu k(cid:228)yett(cid:228)v(cid:228)ksi asetusten m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) ei ole erityisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) eri tuotelajeille. Rajoitukset eiv(cid:228)t vaikuta joihinkin tuotteisiin eri tavalla kuin toisiin sen perusteella, ovatko tuotteet kotimaisia vai tuotuja, vaan niit(cid:228) sovelletaan kaikkiin kreosootia sis(cid:228)lt(cid:228)viin tuotteisiin. Siten ei ole todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) Ruotsin lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) mielivaltaisen syrjinn(cid:228)n kei- nona yhteis(cid:246)n taloudellisten toimitsijoiden kesken. 3. 3 J(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty rajoittami- nen toimenpiteet tuotteiden markkinointia 114) Yhteis(cid:246)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) poikkeavat tiukemmat kansalliset ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien rajoitusten alalla muodostavat yleens(cid:228) kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteis(cid:246)ss(cid:228), ei voida saattaa markki- noille kyseisiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritetyn k(cid:228)sitteen tarkoituk- sena on est(cid:228)(cid:228) se, ettei 4 kohdan perusteisiin pohjautuvia rajoituksia k(cid:228)ytet(cid:228) v(cid:228)(cid:228)riin tarkoituksiin siten, ett(cid:228) ne todellisuudessa ovatkin toimenpiteit(cid:228) taloudellisen hy(cid:246)- dyn saamiseksi, toisin sanoen sellaisia toimenpiteit(cid:228), jotka on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n esteiden asettamiseksi muista j(cid:228)senvaltioista per(cid:228)isin olevien tuotteiden tuonnille kan- sallisen tuotannon v(cid:228)lilliseksi suojelemiseksi. maista. Sen takia kansallinen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei kansalliselle kreosootin tuotannolle. luo etua 117) Ruotsissa on kolme kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun tuotta- jaa, jotka toimivat viidess(cid:228) laitoksessa. K(cid:228)sitelty puu tuo- daan Suomesta, Norjasta ja Alankomaista. Vienti(cid:228) harjoi- tetaan useimpiin muihin j(cid:228)senvaltioihin. Vientiin tarkoi- tettu puu voidaan k(cid:228)sitell(cid:228) ainoastaan Ruotsissa hyv(cid:228)k- sytyill(cid:228) tuotteilla. Sen vuoksi Ruotsin viejille ei koidu etua, koska heill(cid:228) on samat rajoitukset tuotannossaan kuin muilla Euroopan unionin valmistajilla, jotka ha- luavat harjoittaa tuontia Ruotsiin. 118) Vaihtoehtoisten tuotteiden (esimerkiksi kromi-kupari-ar- seenisuolat, booriyhdisteet ja muut orgaaniset yhdisteet) osalta on huomattava, ett(cid:228) kaikki puunkyll(cid:228)stysaineet on luokiteltu pestisideiksi Ruotsissa ja ne ovat samojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten alaisia. Lis(cid:228)ksi Ruotsi ei tuota lainkaan puunkyll(cid:228)stysaineita, vaan ne kaikki tuodaan. Sen vuoksi kreosoottia koskevat rajoitukset eiv(cid:228)t koske vaihtoehtoi- sen tuotteen peitelty(cid:228) suojelua markkinoilla eiv(cid:228)tk(cid:228) ne ole kaupan peiteltyj(cid:228) rajoituksia. 119) Kuten edell(cid:228) on todettu, ihmisten terveydest(cid:228) kannetaan huolta ja n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) Ruotsin direktiivist(cid:228) poikkea- mista koskevan pyynn(cid:246)n vaikuttimena on halu s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) mahdollisesti haitallisen tuotteen k(cid:228)yt(cid:246)n valvonta pikem- minkin kuin halu vaikuttaa tuotteen tai sen vaihtoehto- jen kauppaan Ruotsin valmistajien eduksi. 120) Komissio katsoo n(cid:228)in ollen, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n perusteita uskoa, ett(cid:228) Ruotsin kreosoottia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset oli- sivat j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoittamis- ta. 115) Komissio teetti tutkimuksen (24) Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vaikutuksista kauppaan ja kilpailuun. Tutkimuksessa ker(cid:228)ttiin kaikki saatavissa oleva tieto, joka koski muiden j(cid:228)senvaltioiden kanssa k(cid:228)ydyn kaupan volyymia ja arvoa sek(cid:228) sit(cid:228), mit(cid:228) etua Ruotsille saattaisi olla, jos se k(cid:228)ytt(cid:228)isi kansallisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)(cid:228)n kansallisen edun edist(cid:228)miseksi kor- vaavien aineiden osalta ja mit(cid:228) etua Ruotsille saattaisi olla omien kansallisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jens(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) vaihtoehto- jen edist(cid:228)misest(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellylle puulle. Mielipi- dett(cid:228) kysyttiin kreosootti- ja puukaupan edustajilta sek(cid:228) asiasta vastaavilta Ruotsin lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)jilt(cid:228). 116) Ruotsissa ei ole yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n kreosootin valmistajaa, ja kaikki nelj(cid:228) hyv(cid:228)ksytty(cid:228) tuotetta tuodaan muista EU- (24) Environmental Resources Management, Effects on Trade and Compe- tition of the Retention by Sweden of its National Rules on Creosote, lop- puraportti, elokuu 1997. 3. 4 Sis(cid:228)markkinoiden toiminnan esteet 121) T(cid:228)m(cid:228) ehto, josta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 95 artiklan 6 kohdan ensimm(cid:228)isess(cid:228) alakohdassa, on uusi verrattuna EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaan. T(cid:228)t(cid:228) ehtoa ei voi tulkita siten, ett(cid:228) se kielt(cid:228)isi sellaisten kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten antamisen, jotka voisivat vaikut- taa sis(cid:228)markkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka poikkeavat sis(cid:228)markkinoi- den toteutumiseen ja toimintaan t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) yhdenmu- kaistamistoimenpiteest(cid:228), ovat toimenpiteit(cid:228), jotka toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti vaikuttavat sis(cid:228)markkinoihin. EY:n perusta- missopimuksen 95 artiklalla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn poikkeusmenette- lyn hy(cid:246)dyllisyyden s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi komissio katsoo, ett(cid:228) 95 artiklan 6 kohdan yhteydess(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden toi- L 329/80 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 minnan esteen k(cid:228)site on ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228) kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen. 122) Euroopan kreosoottiteollisuudelle ovat ERM:n (25) teke- m(cid:228)n tutkimuksen mukaan ominaisia seuraavat seikat: (cid:151) kreosoottia tuotetaan sivutuotteena eik(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tuot- teena (cid:151) tuotanto ylitt(cid:228)(cid:228) kulutuksen huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin (cid:151) kreosootin valmistajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pieni (cid:151) kysynt(cid:228) on v(cid:228)hentynyt. 123) T(cid:228)m(cid:228)n tilanteen vuoksi kreosootin toimittajat ovat yleens(cid:228) valmiita t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asiakkaidensa esitt(cid:228)m(cid:228)t tuot- teita koskevat vaatimukset (jos se on teknisesti mahdol- lista). 124) Kreosootin valmistajia on Saksassa, It(cid:228)vallassa, Belgiassa, Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa, Italiassa, Espanjassa kyll(cid:228)stykseen ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. Kreosoottia puun ammattimaisten teolliseen puunkyll(cid:228)stysyritysten osuus kreosootin kulutuksesta on 90 prosenttia. J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) 10 prosentista vastaavat yksitt(cid:228)iset kuluttajat enimm(cid:228)kseen Yhdistyneess(cid:228) kunin- gaskunnassa ja Irlannissa. k(cid:228)ytt(cid:228)vien 125) Puunkyll(cid:228)stysyrityksiss(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)kohteita ovat etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) televiestinn(cid:228)ss(cid:228) ja voimansiirrossa tarvittavat pylv(cid:228)(cid:228)t sek(cid:228) rautateiden ratap(cid:246)lkyt. Kreosootin koostumus vaih- telee k(cid:228)ytetyn kivihiilitervan, valmistusmenetelm(cid:228)n sek(cid:228) asiakkaan vaatimusten mukaan. Useimmilla suurk(cid:228)ytt(cid:228)- jill(cid:228) on itse asiassa kiehumisk(cid:228)yri(cid:228) ja kreosootin erityis- ten ainesosien pitoisuuksia koskevat omat yksityiskohtai- set m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksens(cid:228). Useimmat valmistajat (cid:151) eiv(cid:228)t kuiten- kaan kaikki (cid:151) voivat valmistaa B[a]P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm olevaa kreosoottia. 126) Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto kreosootin valmistajista ja tehtaiden sijainnista sek(cid:228) siit(cid:228), pystyv(cid:228)tk(cid:246) tehtaat valmistamaan B[a]P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm olevaa kreosoottia ja harjoittavatko ne kauppaa Ruotsin kanssa. Taulukko 3 Kreosootin tuotanto, myynti ja kauppa Euroopassa (26) Maa Valmistajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Mahdollista tuottaa kreosoottia, jonka B(a)P-pitoisuus < 50 ppm Kreosootin myynti (tonnia vuodessa) 1995 Kauppaa k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n Ruotsin kanssa It(cid:228)valta Belgia Tanska Ranska Saksa Alankomaat Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Italia Kreikka Irlanti Ruotsi Suomi 1 1 1 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) ei kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228) kyll(cid:228)/ei kyll(cid:228) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 3 900 0 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 ei ei kyll(cid:228) ei kyll(cid:228) ei ei ei ei ei ei (cid:151) ei (25) Ks. alaviite 24. (26) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 25 ja W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its National Rules in Place of Rules to be Established by Directive 94/60/EC, Tar Industries Services, Chesterfield (UK), joulukuu 1995. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/81 127) Ruotsissa ei ole puunkyll(cid:228)stysaineiden valmistajia, ja kaikki kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t tuotteet tai vaihtoehtoiset tuotteet tuodaan maahan. (cid:151) ovat perusteltuja ihmisten terveyden suojelua koske- vista t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228), kun niit(cid:228) sovelletaan yleisen suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, 128) Vaikka direktiivi 94/60/EY pantaisiin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Ruot- tutkimuksen mukaan on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) sissa, puunkyll(cid:228)styslaitosten toimitsijat siirtyisiv(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kreosoottivalmisteita, joissa on suurempi B[a]P-pitoisuus, koska hyv(cid:228)ksytyt laadultaan parempia eiv(cid:228)tk(cid:228) useammat asiakkaat ostaisi vanhan koostumuk- sen omaavilla tuotteilla kyll(cid:228)stettyj(cid:228) pylv(cid:228)it(cid:228). Uudet tuot- teet ovat hiukan kalliimpia kuin vanhat, mutta ero k(cid:228)si- tellyn pylv(cid:228)(cid:228)n kokonaiskustannukset huomioon ottaen on nimellinen. tuotteet ovat 129) Viitaten Ruotsin kreosoottia koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vaikutukseen Euroopan sis(cid:228)markkinoihin tutkimus osoit- taa, ett(cid:228) Ruotsin kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun vienti on hiukan suurempaa kuin tuonti. Vuosina 1985 ja 1990 kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja markkinoille saattamista koskevien rajoittavampien s(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notolla ei ollut tuolloin merkitsev(cid:228)(cid:228) tai kes- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaikutusta markkinoiden suuntaukseen eiv(cid:228)tk(cid:228) ne aiheuttaneet estett(cid:228) Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioiden kanssa k(cid:228)ydylle kaupalle. 130) Lis(cid:228)ksi se, ett(cid:228) kreosootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja markkinoille saattamista koskevat rajoittavam- mat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t olivat jo voimassa Ruotsissa ennen kuin siit(cid:228) tuli Euroopan unionin j(cid:228)sen, osoittaa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n rajoittavamman lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n tavoite luoda esteit(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden toiminnalle. ei ole 131) Komissio katsoo edell(cid:228) olevien huomautusten perusteel- la, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n perusteita uskoa, ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) k(cid:228)sitellyt Ruotsin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset muodostaisivat sis(cid:228)- joka olisi kohtuutto- markkinoiden toiminnalle esteen, man suuri tavoitteisiin n(cid:228)hden. (cid:151) eiv(cid:228)t ole keino mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n tai j(cid:228)senval- tioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoittamista eiv(cid:228)tk(cid:228) muodosta kohtuutonta estett(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden toi- minnalle. 133) Komissio katsoo n(cid:228)in ollen, ett(cid:228) tiedoksi annetut kansal- liset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228), ON TEHNYT SEURAAVAN P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla Hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n asetuksen (1985:836) ja kansallisen kemikaalien tarkastuslaitoksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen KIFS (1990:10) sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t kreo- sootin ja kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun markkinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, mik(cid:228)li niit(cid:228) sovelletaan siten, ett(cid:228) (cid:151) direktiiviss(cid:228) 94/60/EY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) bentso-[a]-pyreenin ja veteen uuttuvien fenolien raja-arvoja ei ylitet(cid:228) ja (cid:151) sallitaan kreosootin markkinoille saattaminen ja k(cid:228)ytt(cid:246), jos se on sopusoinnussa ihmisten terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suo- jelun kanssa. IV P˜˜TELM˜T T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Ruotsin kuningaskunnalle. 2 artikla 132) Edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)kohtien perusteella komissio kat- soo, ett(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka Ruotsin kuningaskunta on antanut tiedoksi entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella ja joita on tarkasteltu Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen uuden 95 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti, (cid:151) t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t mainittujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten muodolliset vaa- timukset ja niit(cid:228) voidaan siten pit(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vin(cid:228), Tehty Brysseliss(cid:228) 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission j(cid:228)sen