title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a los requisitos de eficacia energética de los balastos de las lámparas fluorescentes»

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
electrical energy
lighting
lighting equipment

text: 20. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 368/11 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a los requisitos de eficacia energética de los balastos de las la´mparas fluorescentes» (1999/C 368/04) El 8 de octubre de 1999, de conformidad con los artı´culos 175 y 262 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´ n de Transportes, Energı´a, Infraestructuras y Sociedad de la Informacio´ n, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 5 de octubre de 1999 (ponente: Sr. Bernabei). En su 367o Pleno de los dı´as 20 y 21 de octubre de 1999 (sesio´ n del 20 de octubre) el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 103 votos a favor y 1 abstencio´ n el presente Dictamen. 1. Introduccio´ n La propuesta de la Comisio´ n se inscribe en la estrategia 1. 1. destinada a mejorar la eficacia energética de los aparatos eléctricos de uso especı´fico, con el fin de lograr los objetivos establecidos en la polı´tica energética, esto es, seguridad de abastecimiento, competitividad y proteccio´ n del medio ambiente. 1. 2. La iniciativa sigue el mismo planteamiento que se utilizo´ para establecer requisitos mı´nimos de rendimiento energético mediante directivas, como en el caso de la Directiva de 1992 referida a las calderas nuevas de agua caliente y la Directiva de 1996 sobre frigorı´ficos de uso doméstico, o mediante acuerdos negociados de forma voluntaria como los relativos a los aparatos de televisio´ n, magnetoscopios y lavadoras, habiendo emitido el Comité dicta´menes al res- pecto (1). 1. 3. La Comisio´ n estima que son esenciales requisitos mı´nimos para mejorar la eficacia energética de los balastos de las la´mparas fluorescentes y ha intentado por todos los medios alcanzar un acuerdo con la industria para proceder a la sustitucio´ n paulatina de los balastos de baja eficacia, pero los fabricantes europeos temen que los productos importados se hagan ra´pidamente con la cuota de mercado que ellos abandonen. En su lugar, prefieren una norma sobre armoniza- cio´ n de requisitos mı´nimos va´lida para todos en el mercado europeo que, adema´s, evitara´ las barreras al comercio. 1. 4. Por lo dema´s, se admite de forma generalizada la necesidad de respetar los objetivos fijados en la Conferencia de Kioto sobre la reduccio´ n de las emisiones de gases de efecto invernadero, que para la UE supone reducir las emisiones en un 8 % entre los an˜ os 1990 y 2010. A este respecto, la Comisio´ n defiende que puede lograrse una contribucio´ n positiva considerable mediante la aplicacio´ n de la propuesta de requisitos mı´nimos de eficacia energética de los balastos de las la´mparas fluorescentes, aunque «el impacto de las normas sobre el consumo sera´ relativamente lento» (menos del 5 % frente a la previsio´ n de un consumo total del sector en el 2010 de aproximadamente 111 TWh/an˜ o ). (1) DO C 155 de 21. 6. 1995, p. 18; DO C 102 de 18. 4. 1991, p. 46. 1. 5. A juicio de la Comisio´ n, es necesario promover los aparatos de alto rendimiento correspondientes, en el esquema de siete tipos y cuatro clases elaborado por el comité de la asociacio´ n europea de fabricantes de la´mparas (CELMA), a las clases A y B. Con tal fin, propone eliminar progresivamente del mercado europeo las dema´s clases: en una primera fase, suprimir la clase D en el plazo de un an˜ o y, en una segunda fase, retirar la clase C, para lo que se prevé un perı´odo transitorio de cuatro an˜ os. 2. Observaciones generales El Comité ha destacado en repetidas ocasiones (2) —la 2. 1. u´ ltima vez en el Dictamen sobre la «Comunicacio´ n de la Comisio´ n — Eficacia energética en la Comunidad Europea: hacia una estrategia de racionalizacio´ n del uso de la energı´a»— la importancia de acuerdos negociados de forma voluntaria y de «trabajar sobre una base positiva y primar a aquellos fabricantes que promueven equipos de menor consumo y con componentes reciclables». Asimismo, en el Dictamen sobre la Directiva relativa a los frigorı´ficos solicito´ a la Comisio´ n que fomentara una participacio´ n activa del sector y de los consumidores en el proceso de evaluacio´ n de los resultados y en la eventual elaboracio´ n de una segunda serie de normas sobre eficacia energética. 2. 2. Aunque aprueba los objetivos y el espı´ritu de la propuesta de Directiva, el Comité opina que hubiera sido preferible resolver la cuestio´ n con acuerdos voluntarios de la industria, dada la complejidad del tema. 2. 3. Por otra parte, habida cuenta de las importaciones masivas que la propia Comisio´ n reconoce y de la exclusio´ n de los balastos destinados a la exportacio´ n ya sea en forma de piezas individuales o como parte de luminarias, ası´ como de la (2) COM(1998) 246 final. Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Comunicacio´ n de la Comisio´ n — Eficacia energética en la Comunidad Europea: hacia una estrategia de racionalizacio´ n del uso de la energı´a», DO C 407 de 28. 12. 1998. Véase, asimismo, el Dictamen de iniciativa del Comité sobre «Las polı´ticas de uso racional de la energı´a (URE) en la Unio´ n Europea y los paı´ses candidatos a una pro´ xima adhesio´ n», DO C 407 de 28. 12. 1998. C 368/12 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 20. 12. 1999 posible presencia simulta´nea de varios marcados «CE» referidos a otras directivas, el Comité quiere hacer hincapié en la necesidad de que existan controles del mercado eficaces y sistemas de supervisio´ n y garantı´a de la calidad adecuados en todos los Estados miembros, con el fin de defender, de forma ra´pida y con plazos concretos, los esfuerzos de los productores europeos frente a la competencia desleal y a la comercializacio´ n de balastos no conformes. 2. 4. El Comité considera que estos perı´odos transitorios deben constituir un mı´nimo indispensable para la adaptacio´ n y reconversio´ n de las cadenas de produccio´ n, ası´ como para el reparto de las inversiones en nuevas tecnologı´as, investigacio´ n y formacio´ n del personal que sera´n necesarias y que, sin instrumentos comunitarios de financiacio´ n, formacio´ n e infor- macio´ n adecuados para todos los sectores afectados por la mejora de los requisitos mı´nimos de eficacia energética, pueden repercutir de forma negativa en su capacidad competitiva. 2. 5. El Comité comparte plenamente la opinio´ n de que son necesarios requisitos sobre eficacia energética suficientemente precisos para que puedan constituir obligaciones sancionables en la legislacio´ n nacional, de acuerdo con las disposiciones sobre la «nueva aproximacio´ n» de la polı´tica de normalizacio´ n. Del mismo modo, respalda el procedimiento de evaluacio´ n de la conformidad basado en la autoevaluacio´ n, que evita recurrir a la verificacio´ n obligatoria de la conformidad por parte de «organismos notificados» externos. 2. 6. A juicio del Comité, es imprescindible que los impor- tantes esfuerzos que se piden a los fabricantes afectados, para garantizar altos niveles de seguridad y calidad, ası´ como la aplicacio´ n de tecnologı´as cada vez ma´s modernas aunque sin suprimir sistemas tecnolo´ gicos, se vean compensados con esfuerzos ma´s decididos y visibles —a imagen del «Green Lights Program» estadounidense— por lo que se refiere a la sensibilizacio´ n y difusio´ n, apoyo a las demostraciones de tecnologı´as innovadoras (mejores técnicas disponibles), cam- pan˜ as de informacio´ n y formacio´ n y compromisos ma´s tangibles en las acciones clave del Quinto programa marco comunitario de IDT+D. También es necesario incluir los objetivos de eficacia de esta norma en las dema´s polı´ticas que rigen la demanda, como las obligaciones del sector de la construccio´ n, los contratos pu´ blicos, las disposiciones sobre impacto medioambiental previas a la concesio´ n de permisos, ası´ como llevar a cabo actividades de promocio´ n del esfuerzo comunitario en el mercado global y una enérgica polı´tica de apoyo para la transposicio´ n de las normas europeas a escala internacional. 3. Dimensio´ n exterior del asunto, incluidos los paı´ses candidatos a la adhesio´ n 3. 1. En Estados Unidos, las disposiciones sobre requisitos mı´nimos de eficacia energética de las la´mparas fluorescentes se establecen en la «Energy Policy Act» de 24 de octubre de 1992, que supuso la supresio´ n en un trienio de tres tipos de la´mparas (F40, F96 y F96/HO) que no respetaban las normas federales basadas en los valores LPW (lu´ menes por vatio) y CRI («Color rendering index»). Desde noviembre de 1995, los fabricantes estadouni- 3. 1. 1. denses no pueden producir, importar o vender la´mparas fluorescentes que no cumplan las normas federales; asimismo, se les anima a impulsar la adopcio´ n de tales normas en los mercados exteriores, especialmente latinoamericanos y asia´ticos. 3. 1. 2. Adema´s, la Agencia federal de proteccio´ n del medio ambiente (EPA) puso en marcha a finales de 1990 un programa de apoyo, «Green Lights Program», en el que participan con cara´cter voluntario grandes consumidores de electricidad, empresas eléctricas, empresas de gestio´ n de electricidad, pro- ductores y distribuidores de la´mparas, con el fin de que fijen un calendario para alcanzar la eficacia energética de la iluminacio´ n y realicen una labor informativa de sensibilizacio´ n y promocio´ n. Merced a una gran expansio´ n del mercado, los costes de los distintos componentes se han reducido considerablemente, de forma que el precio de los balastos electro´ nicos ha bajado ma´s de la mitad en cinco an˜ os. 3. 1. 3. Por u´ ltimo, la EPA inicio´ el 28 de junio de 1999 una nueva campan˜ a para proteger mejor la salud pu´ blica y el medio ambiente frente a la contaminacio´ n por mercurio. En ella se anima a los consumidores a reciclar de forma voluntaria las la´mparas fluorescentes y dema´s productos de uso comu´ n que contengan sustancias to´ xicas, para impedir que acaben en los vertederos y plantas incineradoras. 3. 1. 4. El Comité considera que es imprescindible la ra´pida adopcio´ n del programa europeo, ana´logo al «Green Lights Program» de la EPA, que esta´ estudiando el Centro Comu´ n de Investigacio´ n: de hecho, es importante garantizar una coherencia global apoyando la seguridad ambiental del reci- clado de las sustancias to´ xicas, especialmente del mercurio que contienen las lamparas fluorescentes, fomentando la eficacia energética y la proteccio´ n del medio ambiente y, paralelamente, apoyando la competitividad de la produccio´ n europea. 3. 2. Asimismo, el Comité estima importante que en la dimensio´ n exterior de la propuesta de directiva se tenga especialmente en cuenta a los paı´ses candidatos a la adhesio´ n que se esta´n preparando para la aplicacio´ n de las normas técnicas del mercado interior y que cuentan con una produc- cio´ n importante en el sector de la iluminacio´ n, aunque con normas de eficacia muy reducidas. Debe fomentarse la adecuacio´ n de estos paı´ses mediante la transferencia de tecnologı´a, el uso de los fondos destinados a la preadhesio´ n y del programa Phare y la extensio´ n del programa SAVE II, para la formacio´ n de gestores y la sensibilizacio´ n respecto de las medidas propuestas de eficacia energética. 3. 3. Deberı´an incluirse medidas similares de promocio´ n en los programas de cooperacio´ n y asistencia con el a´rea euromediterra´nea, Mercosur y América Latina, ası´ como en los instrumentos de cooperacio´ n con los Estados ACP y en las iniciativas destinadas al continente asia´tico. 20. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 368/13 4. Observaciones especı´ficas 4. 1. Ambito de aplicacio´n Teniendo en cuenta que la puesta en marcha del 4. 1. 1. balasto no se realiza de forma auto´ noma, sino a través de la puesta en marcha de la la´mpara, el Comité considera imprescindible aclarar si y en qué medida las limitaciones y obligaciones impuestas al balasto y a su fabricante deben transferirse a la la´mpara en la que esta´ montado el balasto. Ello es necesario para poder realizar una correcta vigilancia del mercado, en relacio´ n, por ejemplo, con las la´mparas importa- das en la UE. Debido a la divergencia entre las diferentes versiones 4. 1. 2. lingüı´sticas del texto propuesto, es necesario alinear las versiones con el texto inglés en lo referente al segundo pa´rrafo del artı´culo 1: las palabras «to be exported» («destinados a la exportacio´ n») corresponden correctamente a las exigencias de la cadena de produccio´ n de los aparatos de alumbrado. En aras de la homogeneidad y coherencia, deben utilizarse las mismas palabras en la letra c) del artı´culo 3. A juicio del Comité, la exclusio´ n del a´mbito de 4. 1. 3. aplicacio´ n debe aplicarse tanto a los balastos exportados directamente como a los que se vendan a un fabricante de luminarias con vistas a su exportacio´ n. 4. 1. 4. La exclusio´ n del a´mbito de aplicacio´ n prevista en el segundo pa´rrafo del artı´culo 1 no debe ir en detrimento de lo dispuesto en la letra c) del apartado 3 («balastos que se exporten a partir de la Comunidad»). 4. 2. Marcado CE y evaluacio´n de la conformidad 4. 2. 1. El Comité considera importante que se aclaren las modalidades de aplicacio´ n del marcado «CE» mencionado en los artı´culos 3, 5 y 6 en lo referente a: — el respeto de las directivas de «nuevo enfoque» aplicables a los balastos o a las luminarias en que estén instalados; — la alineacio´ n de las modalidades de declaracio´ n de la conformidad ya aplicadas para las dema´s directivas relati- vas a los balastos (Directiva sobre compatibilidad electro- magnética 89/336 y 93/68) y a las luminarias (Directiva baja tensio´ n 73/23 y 93/68 y Directiva sobre compatibili- dad electromagnética 89/336 y 93/68). 4. 3. Plazos para su aplicacio´n 4. 3. 1. A la luz de las experiencias realizadas en los mercados tras la aplicacio´ n de las directivas anteriores de «nuevo enfoque», el Comité considera sumamente importante garanti- zar que la transicio´ n del régimen actual al nuevo régimen se haga de la forma ma´s homogénea posible en todo el territorio de la UE y de manera suficientemente progresiva. 4. 3. 2. de: Entre otras cosas, el Comité destaca la conveniencia — ampliar de 12 a 18 meses el plazo de transposicio´ n por parte de los Estados miembros (apartado 1 del artı´culo 8); — adaptar consiguientemente el plazo para la prohibicio´ n de la comercializacio´ n (segundo pa´rrafo del apartado 1 del artı´culo 8); — introducir un plazo suplementario de doce meses para la prohibicio´ n de puesta en servicio (apartado 1 del artı´- culo 2), con el fin de permitir la venta de las existencias con que cuenten la distribucio´ n y los fabricantes de luminarias que incorporen los balastos objeto de la Direc- tiva; — introducir un plazo adicional ana´logo de doce meses para permitir la venta de las existencias antes de la entrada en vigor de la segunda fase de la Directiva (apartado 1 del artı´culo 9). 4. 4. Supervisio´n y modificacio´n 4. 4. 1. El Comité subraya el interés de los consumidores y fabricantes en que, a la hora de incorporar la Directiva a las legislaciones nacionales, se den suficientes garantı´as de la oportunidad y eficacia de la supervisio´ n del mercado en todo el territorio de la UE. 4. 4. 2. Efectivamente, el Comité considera que la falta de mecanismos de control del mercado podrı´a perjudicar gravemente al sector en un plazo relativamente breve (en meses), tanto en el plano de la produccio´ n como del empleo. 4. 5. Medidas de apoyo Segu´ n el Comité, es necesario an˜ adir a la propuesta 4. 5. 1. un nuevo considerando, el vigésimo, que mencione la oportu- nidad de poner en marcha, junto a las intervenciones estructu- rales y del BEI y a los programas de IDT y de eficacia energética pertinentes, unas medidas de apoyo y promocio´ n de todo el sector interesado por las innovaciones y reestructuraciones tecnolo´ gicas, al objeto de poder adaptarse a los nuevos para´metros comunitarios de eficacia energética. 5. Conclusiones 5. 1. El Comité presenta a la Comisio´ n, al Parlamento y al Consejo las siguientes recomendaciones a modo de conclusio´ n: — aunque aprueba el objetivo y el espı´ritu de la propuesta de Directiva, el Comité opina que hubiera sido preferible optar por la vı´a del acuerdo voluntario, dada la complejidad de las interrelaciones entre las diferentes disposiciones propuestas y las directivas de «nuevo enfoque» aplicables en el sector; C 368/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 20. 12. 1999 — habida cuenta de los grandes volu´ menes de exportacio´ n de balastos como simples componentes o integrados en luminarias, es necesario garantizar una compatibilidad adecuada entre los objetivos de eficacia energética, empleo, competitividad internacional y proteccio´ n del medio ambiente; — con vistas, sobre todo, a la posibilidad de lanzar una tercera fase de aumento del rendimiento energético, es imprescindible elaborar un marco coherente para el desa- rrollo de una polı´tica integrada del producto (eficacia energética, gestio´ n del final de la vida del producto, utilizacio´ n de sustancias potencialmente peligrosas, protec- cio´ n de los consumidores); — en la definicio´ n del articulado es indispensable aclarar el a´mbito de aplicacio´ n en lo que respecta a la transferencia de las obligaciones impuestas a los balastos a las luminarias en que esta´n incorporados, ası´ como a la coordinacio´ n de las directivas pertinentes que incluyan la utilizacio´ n del marcado «CE» y la redefinicio´ n de los plazos para la transposicio´ n y aplicacio´ n con el fin de garantizar la homogeneidad y progresividad; — a los grandes esfuerzos solicitados a los sectores producti- vos interesados deben corresponder iniciativas tangibles y visibles de sensibilizacio´ n, informacio´ n y formacio´ n, incorporacio´ n de los objetivos de fomento de la eficacia energética pertinentes a las diferentes polı´ticas internas (contratos pu´ blicos, construccio´ n, etc. ) y externas (negocia- ciones sobre la ampliacio´ n, cooperacio´ n y asistencia con el Mediterra´neo, Mercosur, América Latina, ACP y Asia). Bruselas, el 20 de octubre de 1999. La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Règlement (CE) n° 2223/1999 de la Commission, du 20 octobre 1999, fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 271/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 10. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2223/1999 DE LA COMMISSION du 20 octobre 1999 fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18, para- graphe 5, deuxième alinéa, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) En vertu de l'article 18 du règlement (CE) no 2038/1999, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point a), dudit règlement et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation. Aux termes du règlement (CE) no 2038/1999, les restitu- tions pour les sucres blanc et brut non dénaturés et exportés en l'état doivent être fixées compte tenu de la situation sur le marché communautaire et sur le marché mondial du sucre, et notamment des éléments de prix et de coûts visés à l'article 19 dudit règlement; que, confor- mément au même article, il y a lieu de tenir compte également de l'aspect économique des exportations envi- sagées. Pour le sucre brut, la restitution doit être fixée pour la qualité type; que celle-ci est définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 431/68 du Conseil du 9 avril 1968 déterminant la qualité type pour le sucre brut et le lieu de passage en frontière de la Communauté pour le calcul des prix caf dans le secteur du sucre (2), modifié par le règlement (CE) no 3290/94 (3); cette restitution est, en outre, fixée conformément à l'article 19, paragraphe 4, du règlement (CE) no 2038/1999; le sucre candi a été défini au règlement (CE) no 2135/95 de la Commission du 7 septembre 1995 concernant les modalités d'appli- cation de l'octroi des restitutions à l'exportation dans le secteur du sucre (4); le montant de la restitution ainsi calculé en ce qui concerne les sucres aromatisés ou additionnés de colorants doit s'appliquer à leur teneur en saccharose et être dès lors fixé par 1 % de cette teneur. La situation du marché mondial ou les exigences spécifi- ques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour le sucre suivant sa destination. Dans des cas particuliers, le montant de la restitution peut être fixé par des actes de nature différente. La restitution doit être fixée toutes les deux semaines; qu'elle peut être modifiée dans l'intervalle. L'application de ces modalités à la situation actuelle des marchés dans le secteur du sucre, et notamment aux cours ou prix du sucre dans la Communauté et sur le marché mondial, conduit à fixer la restitution aux montants indiqués à l'annexe du présent règlement. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont (4) (5) (6) (7) (8) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point a), du règlement (CE) no 2038/1999, en l'état et non dénaturés, sont fixées aux montants repris en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 21 octobre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 20 octobre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 89 du 10. 4. 1968, p. 3. (3) JO L 349 du 31. 12. 1994, p. 105. (4) JO L 214 du 8. 9. 1995, p. 16. 21. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 271/7 du règlement de la Commission, du 20 octobre 1999, fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état ANNEXE Code produit Montant de la restitution 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 44,77 43,06 44,77 43,06 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4867 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 48,67 49,65 49,65 — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4867 (1) Le présent montant est applicable au sucre brut d'un rendement de 92 %. Si le rendement du sucre brut exporté s'écarte de 92 %, le montant de la restitution applicable est calculé conformément aux dispositions de l'article 19 paragraphe 4 du règlement (CE) no 2038/1999. (2) Fixation suspendue par le règlement (CEE) no 2689/85 de la Commission (JO L 255 (CEE) no 3251/85 (JO L le règlement du 26. 9. 1985, p. 12), modifié par 309 du 21. 11. 1985, p. 14)


title: Rozhodnutí Rady ze dne 20. října 1999, kterým se určuje orgán oprávněný ke jmenování v rámci generálního sekretariátu Rady

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Secretary General of an Institution
power to appoint
regulations for civil servants

formats: html pdf print

text: 01/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 145 31999D0692 L 273/12 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 23. 10. 1999 ROZHODNUTÍ RADY ze dne 20. října 1999, kterým se určuje orgán oprávněný ke jmenování v rámci generálního sekretariátu Rady (1999/692/ES, ESUO, Euratom) RADA EVROPSKÉ UNIE, ROZHODLA TAKTO: s ohledem na služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Společenství, stanovené nařízením Rady (EHS, Eura- tom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968 (1) naposledy pozměněné nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. 1238/1999 (2), a zejména na článek 2 služebního řádu a článek 6 pracovního řádu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle čl. 207 odst. 2 prvního pododstavce Smlouvy o ES, čl. 30 odst. 2 prvního pododstavce Smlouvy o ESUO a čl. 121, odst. 2 prvního pododstavce Smlouvy o Eura- tomu ve znění Amsterodamské smlouvy, jež vstoupila v platnost dnem 1. května 1999, vede generální sekreta- riát generální tajemník, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen „generální tajemník“), jemuž je nápomocen náměstek generálního tajemníka. Článek 1 Pravomoci svěřené služebním řádem úředníků orgánu opráv- něnému ke jmenování a pracovním řádem ostatních zaměstnanců orgánu oprávněnému k uzavírání pracovních smluv v rámci gene- rálního sekretariátu Rady vykonávají: a) Rada, pokud se jedná o jmenování generálního tajemníka a náměstka generálního tajemníka; b) Rada na návrh generální tajemníka, pokud se jedná o uplat- ňování článků 1, 13, čl. 15 druhého pododstavce a článků 16, 22, 29, 30, 31, 32, 38, 41, 49, 50, 51, 78, 87, 88, 89 a 90 na úředníky nebo zaměstnance kategorie A platové třídy 1; gene- rální tajemník může své navrhovací pravomoci převést na náměstka generálního tajemníka; c) v ostatních případech generální tajemník; generální tajemník může své pravomoci přenést na náměstka generálního tajem- níka. (2) Je třeba přijmout nové rozhodnutí, kterým se určí orgán oprávněný ke jmenování v rámci generálního sekretariátu Rady, a zrušit rozhodnutí 63/2/Euratom a 63/9/EHS (3), (1) Úř. věst. L 56, 4. 3. 1968, s. 1. (2) Úř. věst. L 150, 17. 6. 1999, s. 1. (3) Rozhodnutí Rady ze dne 14. května 1962, kterými se určuje orgán oprávněný ke jmenování v rámci generálního sekretariátu Rad (Úř. věst. 5, 16. 1. 1963, s. 33 a 34). Náměstek generálního tajemníka může přenést pravomoci, které na něj přenesl generální tajemník, zcela nebo zčásti na generálního ředitele správního odboru, pokud se jedná o uplatňování pracovního řádu ostatních zaměstnanců a slu- žebního řádu úředníků kategorií B, C a D. Toto přenesení se nesmí týkat pravomocí, které jsou mu svěřeny ve věcech jme- nování a definitivního ukončení služebního poměru úředníků a ve věci přijímání ostatních zaměstnanců. 146 CS Úřední věstník Evropské unie 01/sv. 3 Zrušují se rozhodnutí 63/9/EHS a 63/2/Euratom. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Článek 2 Článek 3 Článek 4 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství. V Bruselu dne 20. října 1999. Za Radu předsedkyně T. HALONEN


title: Règlement (CE) n° 2229/1999 de la Commission, du 20 octobre 1999, modifiant le règlement (CE) n° 1667/98 et portant à 572 550 tonnes l'adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenue par l'organisme d'intervention suédois

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency
third country

text: L 271/18 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 10. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2229/1999 DE LA COMMISSION du 20 octobre 1999 modifiant le règlement (CE) no 1667/98 et portant à 572 550 tonnes l'adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenue par l'organisme d'intervention suédois LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 5, (4) qu'il convient donc, notamment, de modifier l'annexe I du règlement (CE) no 1667/98; Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement considérant ce qui suit: A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: (1) (2) Le règlement (CEE) no 2131/93 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 39/ 1999 (4), fixe les procédures et les conditions de la mise en vente des céréales détenues par les organismes d'inter- vention; Le règlement (CE) no 1667/98 de la Commission (5), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2050/ 1999 (6), a ouvert une adjudication permanente pour l'exportation de 439 595 tonnes d'orge détenues par l'organisme d'intervention suédois; que la Suède a informé la Commission de l'intention de son organisme d'intervention de procéder à une augmentation de 132 955 tonnes de la quantité mise en adjudication en vue de l'exportation; qu'il convient de porter à 572 550 tonnes la quantité globale mise en adjudication perma- nente pour l'exportation d'orge détenue par l'organisme d'intervention suédois; (3) Compte tenu de l'augmentation des quantités mises en adjudication, il apparaît nécessaire d'apporter les modifi- cations dans la liste des régions et des quantités stockées; Article premier Le règlement (CE) no 1667/98 est modifié comme suit. 1) L'article 2 est remplacé par le texte suivant: «Article 2 L'adjudication porte sur une quantité maximale de 1. 572 550 tonnes d'orge à exporter vers tous les pays tiers à l'exception des États-Unis d'Amérique, du Canada et du Mexique. Les régions dans lesquelles les 572 550 tonnes d'orge 2. sont stockées sont mentionnées à l'annexe I. » 2) L'annexe I est remplacée par l'annexe du présent règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 20 octobre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 191 du 31. 7. 1993, p. 76. (4) JO L 5 du 9. 1. 1999, p. 64. (5) JO L 211 du 29. 7. 1998, p. 17. (6) JO L 255 du 30. 9. 1999, p. 13. 21. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 271/19 ANNEXE «ANNEXE I Lieu de stockage Ättersta Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby (en tonnes) Quantités 7 584 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 37 526 12 981 15 738 87 536 2 068 24 064 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 2 672 5 022 9 415 13 053 2 062 1 479 29 957 9 879 5 742 10 780 3 997»


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets handlingsprogram til fremme af integrationen af flygtninge»

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
action programme
aid to refugees
integration of migrants
refugee

text: 20. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 368/19 — hvis det — som håbet — viser sig, at kodificeringen gør EU-lovgivningen klarere og mere tilgængelig, kunne GD V sondere muligheden for at forbedre gennemførelsen af den eksisterende lovgivning via yderligere instrumenter og tiltag. Bruxelles, den 20. oktober 1999. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets handlingsprogram til fremme af integrationen af flygtninge« (1999/C 368/08) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 5. juli 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Soscha zu Eulenburg til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 30. september 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 367. plenarforsamling af 20. –21. oktober 1999, mødet den 20. oktober 1999, følgende udtalelse med 107 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod. 1. Generelle bemærkninger På baggrund af denne generelt positive stillingtagen fremsætter ØSU kun få forslag til ændring af det foreliggende dokument; de fremstilles og begrundes herunder. Denne udtalelse drejer sig om et EF-handlingsprogram til fremme af integrationen af anerkendte flygtninge »og personer, der — alt efter hvilken medlemsstat der er tale om — har fået en eller anden form for beskyttelse, der giver dem mulighed for at blive på medlemsstatens område, og som derfor bør have mulighed for at blive fuldt integreret i samfundet i medlemsstaterne« (s. 3 i forslaget). På Europa-Parlamentets opfordring forelagde Kommissionen i december 1998 et forslag til Rådets afgørelse om et sådant handlingsprogram. kraftigt, at Kommissionen på ØSU bifalder Europa- Parlamentets opfordring har forelagt et forslag til Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af integratio- nen af flygtninge. ØSU støtter såvel begrundelsen som selve forslaget og betragter aktionsprogrammet som et nødvendigt instrument til at sikre de gode resultater af pilotprojekterne for fremtiden, til at fremskrive dem og dermed til at reagere kohærent på de udfordringer, som integrationen af flygtninge stiller EU og medlemsstaterne over for. ØSU understreger på den baggrund, at det er vigtigt, at handlingsprogrammet også tidsmæssigt knyttes nært til pilotprojekterne, og at det implementeres hurtigst muligt. At programmet får en varighed på 18 måneder, betragter ØSU som helt nødvendigt. 1. 1. Det planlagte handlingsprograms støttepolitiske kontekst 1. 1. 1. Integrationen af flygtninge, der har fundet tilflugt og beskyttelse i medlemsstaterne, har fået større betydning inden for EU i de seneste år. På Europa-Parlamentets anmodning finansieredes i 1997 og 1998 via budgetkonto B3-4113 en række pilotprojekter til fremme af integrationen af flygtninge. Det handlingsprogram, der behandles her, blev vedtaget af Kommissionen i december 1998 på grundlag af erfaringerne med disse pilotprojekter. Den 13. januar 1999 forelagde Kommissionen des- 1. 1. 2. forslag om en fælles aktion til uden et komplementært indførelse af foranstaltninger vedrørende praktisk støtte i forbindelse med modtagelse af flygtninge, fordrevne personer og asylansøgere og deres frivillige tilbagevenden (KOM(1998) 733 endelig udg. ), som bygger på det arbejde, der i samme tidsrum blev udført i henhold til budgetposterne B5-803 og B7-6008. C 368/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 1999 For året 1999 har EU’s budgetmyndighed under 1. 1. 3. budgetkonto B3-4113 afsat 5 mio. euro til forberedende foranstaltninger i forbindelse med integration af flygtninge. Formålet med de aktioner, der modtager støtte i henhold til disse foranstaltninger, er at forberede de forslag, der er indeholdt i handlingsprogrammet, og at undersøge, om de er gennemførlige. Hvis forslaget til handlingsprogram vedtages af Rådet løbet af 1999, må man gå ud fra, at programmet kan 1. 1. 4. i iværksættes i år 2000. 1. 1. 5. Handlingsprogrammet skal tilvejebringe retsgrundla- get for videreførelsen af arbejdet og sikre en glidende overgang til fællesskabsaktioner til fremme af social integration, for på mellemlang sigt er det meningen, at foranstaltninger til fordel for flygtninge overføres til fællesskabsaktionerne til fremme af social integration (i henhold til artikel 137 i EF-traktaten som ændret ved Amsterdam-traktaten). (Se side 5 i forslaget. ) 1. 1. 6. Det foreslåede handlingsprogram skal således sikre en glidende overgang mellem de forberedende foranstaltninger i budgetåret 1999 og de planlagte fællesskabsaktioner til fremme af social integration og forhindre, at det, der er opnået ved de allerede gennemførte flerårige projekter, går tabt. Det var planlagt, at afgørelsen skulle vedtages allerede 1. 1. 7. i første halvår af 1999, men det lykkedes ikke under det tyske formandskab. 1. 2. Vurdering af det planlagte handlingsprograms støttepolitiske kontekst 1. 2. 1. Betragtet i sin støttepolitiske kontekst må det forelig- gende forslag til Rådets afgørelse hilses velkommen i flere henseender: — de pilotprojekter, der i henhold til budgetkonto B3-4113 er blevet gennemført i årene 1998 og 1999 eller stadig er under gennemførelse, har i alle medlemsstaterne udviklet og forbedret strukturerne til integration af flygtninge — der er i hele Europa gennemført kampagner over for offentligheden, der er opbygget integrationsnetværker, og NGO’er har fået mulighed for systematisk og målrettet at uddybe deres samarbejde til gavn for flygtninge (1) — for at bevare disse projekttilløb og -resultater bør der sikres kontinuitet i støtten. 1. 2. 2. Diskontinuitet på dette vigtige felt kan føre til, at de positive ting, der er sat i gang via de EU-støttede projekter, går tabt, og at der i mange medlemsstater ikke er og ikke vil blive bevilget ressourcer til at videreføre disse aktiviteter på grund af manglende nationale støtteprogrammer. 1. 2. 3. Derfor finder vi det nødvendigt at videreføre EU- støtten. Handlingsprogrammet bør derfor vedtages snarest muligt, så der kan foregå en glidende overgang fra de forberedende foranstaltninger til handlingsprogrammet. 1. 3. Det planlagte handlingsprograms integrationspolitiske kon- tekst I forslaget 1. 3. 1. til Rådets afgørelse om Fællesskabets handlingsprogram til fremme af integrationen af flygtninge er der tale om »en samlet approach over for flygtninge, fordrevne personer og asylansøgere«. (s. 2). Europa-Parlamentet har op- fordret Kommissionen til at udarbejde en sådan på grundlag af de eksisterende foranstaltninger. Dette foreligger nu i form af to komplementære forslag: — et forslag om en fælles aktion til indførelse af foranstalt- ninger vedrørende praktisk støtte i forbindelse med modta- gelse af flygtninge, fordrevne personer og asylansøgere og deres frivillige tilbagevenden (baseret på artikel K. 3 i EU-traktaten) (KOM(1998) 733) — det her behandlede forslag til Rådets afgørelse om Fælles- skabets handlingsprogram til fremme af integrationen af flygtninge EF-traktaten) (KOM(1998) 731). artikel 235 (baseret på i 1. 3. 2. Målgruppen for handlingsprogrammets foranstalt- ninger er først og fremmest »mennesker, som er blevet anerkendt som flygtninge eller, alt efter hvilken medlemsstat der er tale om, har fået en eller anden form for beskyttelse, der giver dem mulighed for at blive på medlemsstatens område, og som derfor bør have mulighed for at blive fuldt integreret i samfundet i medlemsstaterne«. (s. 3). 1. 3. 3. Som begrundelse for handlingsprogrammet til frem- me af integrationen af flygtninge henvises der i Kommissionens forslag til »behovet for at handle på EU-plan, idet der i offentligheden er en stigende bevidsthed om, at xenofobi, manglende integration og social udstødelse er grundlæggende udfordringer i et demokratisk samfund«. (s. 3). Endvidere henvises der til flygtningefænomenet, dets voksende omfang og dets betydning for medlemsstaterne (smst. ). Integration af (1) Report on action taken and on the selection of projects in 1998, Budgetkonto B3-4113: flygtninge, Europa- Kommissionen, GD V. Se også informationsbrochurer om pro- jekterne »Joint Force for Integration« udarbejdet af Platform of The European Red Cross Cooperation for Refugees, Asylum Seekers and Migrants og »Task Force on Integration« udarbejdet af Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil (ECRE). 1. 3. 4. Kommissionen går i sit forslag ind for, at flygtninge som en særlig truet befolkningsgruppe gøres til genstand for specifikke integrationsforanstaltninger, som tager hensyn til deres eksilsituation, og hvor der navnlig lægges vægt på første fase af integrationen i samfundet. 20. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 368/21 1. 3. 5. Som principper for handlingsprogrammet nævnes overførsel, innovation, partnerskab og deltagelse. Partnerskabs- princippet skal gennemføres via en flerdimensional fremgangs- måde, hvor to eller flere partnere arbejder sammen. Til realisering af deltagelsesprincippet skal samarbejdspartnerne sørge for, at flygtninge inddrages direkte i aktionerne. 1. 3. 6. Programmets europæiske karakter skal skabe synergi- effekt og åbne mulighed for overførsel af erfaringer og god praksis i et omfang, som ikke kan opnås på nationalt plan og heller ikke via allerede eksisterende EU-programmer. »Sådanne foranstaltninger, der kan fungere som bindeled til generelle handlingsprogrammer til fremme af integration, falder ikke på nuværende tidspunkt umiddelbart ind under andre fællesskabs- foranstaltninger, hvad enten det gælder handlingsplanen mod racisme eller social udstødelse eller foranstaltninger under strukturfondene. « (s. 4). 1. 3. 7. Siden Kommissionen forelagde forslaget den 16. de- cember 1998, er det blevet drøftet af forskellige europæiske og nationale organer og institutioner. I Europa-Parlamentets Udvalg om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender drøftede man den 18. marts 1999 EU’s forskellige foranstalt- ninger på asyl- og migrationsområdet. Med henblik på den da forestående ratificering af Amsterdam-traktaten fremhævede medlemmer af udvalget, at der er tale om et »ægte europæisk aktionsfelt«, da indvandrer- og asylpolitik for fremtiden hører under Fællesskabets kompetence. På grundlag af en betænk- ning udarbejdet af MEP Zimmermann blev det foreslået at gennemføre en sammenlignende analyse af flygtningenes situation i EU’s medlemsstater. Desuden har Europa- Parlamentet planer om på mellemlang sigt at etablere en »europæisk flygtningefond«, der skal samle alle EU-budgettets budgetkontoer til én. Dermed tilsigter man at forbedre såvel metoder som ressourcefordeling inden for EU’s flygtningear- bejde (1). I »Retningslinjer for en europæisk migrationsstrate- 1. 3. 8. gi«, der blev revideret under det tyske rådsformandskab, understreges (i seneste udgave fra 23. juni 1999) betydningen af at integrere borgere fra tredjelande, herunder anerkendte flygtninge. »Integrationen af tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig på lang sigt i medlemsstaterne, herunder personer med flygtningestatus, er en sag af yderste vigtighed. (. ) Det Europæiske Råd er sig bevidst, at Europa er et kontinent, der præges af migration (. ). Det understreger, at integration af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig i Europa på langt sigt, bliver en vedvarende opgave for EU og medlemsstaterne« (2). I dette papir understreges det tillige, at der er behov for en omfattende integreret europæisk migrations- og asylpolitisk strategi. (1) Jf. Europa-Parlamentets News Report af 18. 3. 1999. (2) Notat fra formandskabet til Strategic Committee on Immigration, Frontiers and Asylum, Doc. No. 8815/99 ASIM 23, Bruxelles, 23. 6. 1999. 1. 4. Vurdering af det planlagte handlingsprograms integrations- politiske kontekst 1. 4. 1. Det foreslåede handlingsprogram er et vigtigt ele- ment i den fælles europæiske asyl- og migrationspolitik. Ikke bare de NGO’er, der beskæftiger sig med flygtningehjælp, vil hilse det velkommen, at flygtninge betragtes som en særlig sårbar befolkningsgruppe med et specifikt integrationsbehov, og at EU har politisk vilje til at støtte deres integration. Dette gælder så meget desto mere, som migration og flygtningetil- strømning uden tvivl ikke er tidsbegrænsede fænomener, men tværtimod en udfordring, som medlemsstaterne — i lighed med andre stater — vedvarende vil blive konfronteret med. På den baggrund fortjener Europa-Parlamentets forslag om at etablere en europæisk flygtningefond, som kan samle alle flygtningerelevante budgetkontoer, stor opmærksomhed. 1. 4. 2. Hensigten med Kommissionens forslag er blandt andet at fremme den europæiske offentligheds vilje til at tage mod flygtninge. På den baggrund bør man ikke anvende et udtryk som »det tiltagende flygtningeproblem«. (s. 4 i den tyske version). 1. 4. 3. De udfordringer, der følger af, at EU og medlemssta- terne både nu og i fremtiden — muligvis endda i tiltagende grad — giver flygtninge asyl, begrunder, at fællesskabsstøtten til sådanne integrationsforanstaltninger videreføres. 2. Forslag til ændringer og tilføjelser til forslaget til Rådets afgørelse 2. 1. Principperne partnerskab og deltagelse Som forklaret i indledningen skal flygtninge ifølge 2. 1. 1. Kommissionens forslag deltage direkte i gennemførelsen af handlingsprogrammet. Med henblik herpå bør flygtningenes organisationer og selvhjælpsgrupper inddrages aktivt i projekt- udviklingen og -gennemførelsen og medvirke til handlingspro- grammets afvikling. 2. 1. 2. Forslag: I punkt 3. 2 bør følgende tilføjes: »Flygtninge- nes selvhjælpsgrupper og andre migrantorganisationer, der arbejder for flygtningeintegration, bør inddrages aktivt i pro- jektudvikling, -gennemførelse og -evaluering. Samarbejdet mel- lem alle relevante organisationer, som repræsenterer civilsam- fundet, bør fremmes. « 2. 2. Punkt 2 under betragtningerne 2. 2. 1. Som anført i betragtningerne er antallet af flygtninge steget i Europa som helhed, men det gælder ikke alle medlems- staterne, hvorfor vi foreslår at indføje en distinktion. 2. 2. 2. steget betydeligt i nogle medlemsstater«. Forslag: »(. ) og antallet af flygtninge er i de senere år C 368/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 1999 2. 3. Artikel 1 Forsinkelsen af handlingsprogrammets vedtagelse og 2. 3. 1. af indførelsen af forberedende foranstaltninger for perioden 1. juli 1999 til 1. juli 2000 har medført, at handlingsprogram- mets tidsmæssige ramme er ændret til 1. juli 2000-31. decem- ber 2001. 2. 3. 2. At sikre flygtninges deltagelse i samfundet i medlems- staterne er et centralt anliggende for mange aktører inden for flygtningeintegrationen. Dette aspekt bør fremhæves stærkere med følgende formulering: »Programmet har til formål at bidrage til, at der sker en effektiv integration af flygtninge i medlemsstaterne og til at sikre, at de i større omfang deltager i samfundet, bl. a. via medvirken i netværk,. «. 2. 4. Artikel 3 og 4 samt pkt. 4 i begrundelsen 2. 4. 1. De i begrundelsens punkt 4 foreslåede aktioner ve- drører alle EU-planet. Det forventes af ansøgere, at de samar- bejder på EU-plan (Aktion II og III) eller på nationalt plan gennemfører store flerdimensionelle projekter med klar euro- pæisk merværdi (Aktion I). Dette må i princippet hilses velkommen; eventuel forfordeling af mindre organisationer og aktører inden for flygtningehjælpen, herunder navnlig af selvhjælpsorganisationer og disses nationale organer, modvir- kes af, at disse — som nævnt ovenfor — udtrykkeligt skal inddrages i planlægning, udvikling og gennemførelse af de forskellige ansøgeres projekter på EU-plan eller som ansvarlige for flerdimensionelle projekter. 2. 5. 3. Forslag: »2. Kommissionen samarbejder med de insti- tutioner og organisationer, der er aktive inden for flygtningein- tegration, herunder også med ikke-statslige organisationer. Stærkere inddragelse af flygtningenes selvhjælpsorganisationer bør tilstræbes. « 2. 6. Artikel 7 2. 6. 1. Under henvisning til artikel 6 bør det her foreslåede udvalg omfatte en repræsentant for ikke-statslige organisatio- ner og en for arbejdsmarkedets parter, sidstnævnte fra ØSU’s rækker. ØSU er sig dog bevidst, at komitologibeslutningen for øjeblikket udelukker, at udvalget udvides med et ØSU-medlem. 2. 6. 2. Forslag: Til første afsnit tilføjes følgende: »Udvalget bør sammensættes, så der sikres medvirken af repræsentanter for ikke-statslige organisationer og for arbejdsmarkedets parter. « 2. 7. Artikel 8 2. 7. 1. integrationsforanstaltninger for flygtninge. Det bør præciseres, at der er tale om støtte til 2. 7. 2. Forslag: Punkt a) formuleres således: »a) generelle retningslinjer for Fællesskabets støtte til foranstaltninger til integration af flygtninge. « 2. 4. 2. Forslag: Aktion I: Det bør tilstræbes, at mindre orga- nisationer sikres lige muligheder i forbindelse med ansøgnin- gerne via deltagelse i netværker. 3. Afsluttende bemærkning 2. 5. Artikel 6 Da flygtningeintegrationen i mange af EU’s medlems- 2. 5. 1. stater foregår via ikke-statslige organisationers programmer og initiativer, bør de så vidt muligt nævnes eksplicit. 2. 5. 2. I overensstemmelse med principperne om partner- skab og deltagelse, som Kommissionen selv nævner, bør også flygtningenes selvhjælpsorganisationer nævnes her som relevante samarbejdspartnere. Bruxelles, den 20. oktober 1999. 3. 1. Generelt støttes Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets handlingsprogram til fremme af integrationen af flygtninge. Det er navnlig vigtigt, at man bestræber sig på hurtigt at få afgørelsen vedtaget, så der ikke forekommer afbrydelse af støtten, og de indledte projekter kan videreføres. Kun på den måde kan det sikres, at de allerede udviklede strukturer og de indhøstede erfaringer også kan være til nytte i fremtiden. Da indvandring og integration også fremover vil være temaer af stor betydning for EU og medlemsstaterne, vil ØSU fortsat opmærksomt følge dette program og arbejde for, at EU’s støtteinstrumenter får de nødvendige midler stillet til rådighed. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Regulamento (CE) n° 2225/1999 da Comissão, de 20 de Outubro de 1999, que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação de determinados produtos do sector da carne de suíno apresentados em Outubro de 1999 ao abrigo do regime previsto no acordo concluído pela Comunidade com a Eslovénia

eurovoc_concepts:
Slovenia
agreement (EU)
import licence
pigmeat
veterinary legislation

text: L 271/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2225/1999 DA COMISSÃO de 20 de Outubro de 1999 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação de determinados produtos do sector da carne de suíno apresentados em Outubro de 1999 ao abrigo do regime previsto no acordo concluído pela Comunidade com a Eslovénia A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 571/97 da Comissão, de 26 de Março de 1997, que estabelece as normas de execução, no sector da carne de suíno, do regime previsto no acordo provisório entre a Comunidade, por um lado, e a Eslovénia, por outro (1), e, nomeadamente, o n. o 4 do seu artigo 4. o, (1) (2) Considerando que os pedidos de certificados de impor- tação apresentados para o quarto trimestre de 1999 totalizam quantidades inferiores às disponíveis, podendo, em consequência, ser inteiramente satisfeitos; Considerando que é oportuno chamar a atenção dos operadores sobre o facto de os certificados só poderem ser utilizados para produtos que estejam em regra com todas as disposições veterinárias actualmente em vigor na Comunidade, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o 1. Os pedidos de certificados de importação, relativos ao período de 1 de Outubro a 31 de Dezembro de 1999, apresen- tados ao abrigo do Regulamento (CE) n. o 571/97, são aceites como referido em anexo. 2. Os certificados só podem ser utilizados para produtos que estejam em regra com todas as disposições veterinárias actualmente em vigor na Comunidade. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 21 de Outubro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Outubro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 85 de 27. 3. 1997, p. 56. 21. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 271/11 ANEXO Percentagem de aceitação dos certificados de importação apresentados para o período de 1 de Outubro a 31 de Dezembro de 1999 100,00 100,00 Grupo 23 24