title: Komission vuoden 1999 määräaikaiskertomus Maltan edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa

eurovoc_concepts:
EU relations
Malta
accession to the European Union
economic situation
political situation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •k ir -k -k Bryssel, 13. 10. 1999 KOM(1999) 508 lopullinen KOMISSION VUODEN 1999 •• •• MÄARAAIKAISKERTOMUS MALTAN EDISTYMISESTÄ EUROOPAN UNIONIIN LIITTYMISEN VALMISTELUISSA Sisältö A. Johdanto. a) b) B. 1. Esipuhe Euroopan unionin ja Maltan suhteet Euroopan unionin (kahdenvälinen kauppa mukaan luettuna) ja Maltan Eurooppa-sopimukseen perustuva kehitys Rahoitusyhteistyö Liittymiskumppanuus ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma (NPAA) Liittymistä edeltävä tuki vuodesta 2000 alkaen Jäsenyyden arviointiperusteet Poliittiset arviointiperusteet Johdanto Viimeaikainen yleinen kehitys 1. 1. Demokratia ja oikeusvaltio Parlamentti Toimeenpanovalta Oikeuslaitos Korruption vastaiset toimenpiteet 1. 2. Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 1. 3. Yleisarvio 2. Taloudelliset arviointiperusteet 2. 1. Johdanto 2. 2. Talouskehitys Makrotalouden kehitys Rakenneuudi stukset 2. 3. Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen arviointi Toimiva markkinatalous Kyky selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa 2. 4. Yleisarvio 3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 3. 1. Rajattomat sisämarkkinat Neljä vapautta Kilpailu 3. 2. Innovaatiot Tietoyhteiskunta Opetus, koulutus ja nuoriso Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Televiestintä Audiovisuaaliala 3. 3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous-ja rahaliitto Verotus Tilastointi 3. 4. Alakohtaiset politiikat Teollisuus Maatalous Kalastus Energia Liikenne Pienet ja keskisuuret yritykset 3. 5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaalikysymykset Aluepolitiikka ja koheesio 3. 6. Elämänlaatu ja ympäristö Ympäristö Kuluttajansuoja 3. 7. Oikeus- ja sisäasiat 3. 8. Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Kehitysyhteistyö Tulli Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 3. 9. Varainhoitoa koskevat kysymykset Varainhoidon valvonta 3. 10. Yleisarvio 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 4. 1 Hallinnon rakenteet (a) Hallinnon täytäntöönpanon avainalueet ja oikeuslaitoksen toimintakyky: yhteisön säännöstön C. Päätelmät Liitteet Ehdokasmaiden ratifioimat ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset Tilastot A. Johdanto a) Esipuhe Lokakuussa 1998 kokoontuneen yleisten asioiden neuvoston pyynnöstä komissio esitti helmikuussa 1999 ajan tasalle saatetun lausunnon Maltan jäsenyyshakemuksesta, kun Malta oli päättänyt uusia jäsenyyshakemuksensa, joka oli jäädytetty marraskuussa 1996. Päätelmissään komissio totesi, että "komissio laatii määräaikaiskertomuksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti Maltan liittymisvalmistelujen nykytilanne. Se annetaan vuoden lopussa yhdessä muita hakijamaita ja niiden edistymistä liittymisvalmisteluissa koskevien kertomusten kanssa. Komissio olettaa, että kun Eurooppa-neuvosto keskustelee mahdollisuudesta laajentaa liittymisneuvotteluja, Malta voi liittyä niihin hakijamaihin, joiden osalta neuvottelut ovat jo käynnissä. " Tässä Maltaa koskevassa määräaikaiskertomuksessa noudatetaan samaa rakennetta kuin komission helmikuussa 1999 antamassa lausunnossa. Siinä - kuvataan erityisesti Maltan ja unionin suhteita, - tarkastellaan tilannetta Eurooppa-neuvoston määrittelemien poliittisten edellytysten osalta (demokratia, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), - arvioidaan Maltan määrittelemien selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista unionissa), ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston taloudellisten edellytysten osalta (toimiva markkinatalous, kyky tilannetta ja - arvioidaan Maltan valmiutta omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet eli yhteisön säännöstö, sellaisena kuin se on perussopimuksissa, johdetussa oikeudessa ja unionin politiikoissa. Kertomuksessa käsitellään myös oikeuslaitoksen ja hallinnon valmiuksia Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti. Se korosti ehdokasmaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteitaan sen varmistamiseksi, että ne pystyvät toteuttamaan yhteisön politiikkoja moitteettomasti jäseniksi tultuaan. Kertomuksessa otetaan huomioon helmikuisen lausunnon julkistamisen jälkeinen kehitys. Siinä tarkastellaan, onko helmikuussa annetussa lausunnossa mainitut uudistukset toteutettuja tarkastellaan uusia aloitteita. ja yhteisön arviointi poliittisten edistymisen säännöstöön Kun liittyvien arviointiperusteiden täyttämisessä keskittyy siihen, mitä on saatu aikaan helmikuussa annetun lausunnon jälkeen, talouden arviointi perustuu pitempiaikaiseen arvioon Maltan talouden tilanteesta. Yhteisön säännöstön omaksumisen osalta edistymistä on arvioitu annetun lainsäädännön eikä niinkään joko valmistelun eri vaiheissa tai parlamentin hyväksyttävänä olevan lainsäädännön perusteella. Tämä lähestymistapa varmistaa niiden kaikkien jäsenyysvalmisteluissaan saavuttaman todellisen edistymisen objektiivisen arvioinnin ja vertailun. ja mahdollistaa ehdokasmaiden tasavertaisen kohtelun julkistamisen Tämä kertomus perustuu useisiin tietolähteisiin. Maltaa pyydettiin toimittamaan tietoja jäsenyysvalmisteluissa helmikuisen tapahtuneesta lausunnon kehityksestä. Toukokuussa 1999 aloitettu kansallisen lainsäädännön analyyttinen arviointi ("screening") on ollut lisätiedon lähteenä. Kertomuksen valmistelussa on otettu huomioon neuvostossa käydyt keskustelut ja Euroopan parlamentin mietinnöt ja päätöslauselmat1. Komissio käytti hyväksi myös useiden kansainvälisten järjestöjen tekemiä arviointeja ja erityisesti Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja kansainvälisten rahoituslaitosten sekä kansalaisjärjestöjen (valtiosta riippumattomien järjestöjen) asiasta antamia tietoja. jälkeen b) Euroopan unionin ja Maltan suhteet Maaliskuussa 1999 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto päätti, että kansallisen tulisi aloittaa mahdollisimman pian. Maltaa lainsäädännön analyyttinen arviointi kehotettiin laatimaan kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön ottamiseksi käyttöön. Komissiota kehotettiin tekemään ehdotuksia Maltan liittymistä valmistelevan strategian että EU:n määrittelemiseksi. Näiden puheenjohtajavaltio kutsuisi Maltan osallistumaan seuraavaan Eurooppa-konferenssin kokoukseen. suuntaviivojen mukaisesti todettiin, Komissio aloitti kansallisen toukokuussa 1999 yhdeksän asiakokonaisuuden osalta. lainsäädännön analyyttisen arvioinnin Maltan kanssa Kesäkuussa 1999 Kölnissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi tyytyväisenä, että "Maltan liittymishakemusta koskevan, komission ajantasaistetun lausunnon perusteella on voitu aloittaa unionin säännöstön analyyttinen tarkastelu Maltan kanssa. Komissio aikoo esittää hyvissä ajoin ennen Helsingin Eurooppa-neuvostoa myös Maltan edistymisestä liittymistä silmällä pitäen kertomuksen, joka yhdessä muita hakijamaita koskevien vastaavien kertomusten kanssa tulee olemaan perustana Helsingin Eurooppa- neuvoston mahdollisille päätöksille". Kesäkuussa 1999 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto sopi Kyproksen ja Maltan ottamisesta mukaan nykyiseen Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa käytävään monenväliseen poliittiseen vuoropuheluun. Päätelmissään se totesi, että "uiko- ja turvallisuuspoliittisista vuoropuhelun tehostaminen hyödyttää molempia osapuolia ja sen ansiosta Malta voi perehtyä yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan välineisiin ja mukautua niihin sekä tehdä täysimääräisesti yhteistyötä unionin kanssa kansainvälisillä foorumeilla". kysymyksistä Maltan käytävän kanssa Euroopan unionin ja Maltan Eurooppa-sopimukseen perustuva kehitys (kahdenvälinen kauppa mukaan luettuna) Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanosta ei ole erityistä uutta kerrottavaa. Tulliliiton perustaminen kahden viisivuotisjakson kuluessa on pitkäaikainen tavoite, johon ei toistaiseksi ole päästy. Esittelijät Euroopan parlamentissa: A. Oostlander ja E. Baron Crespo; yhteisesittelijät: M. Aelvoet, J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. Bernard-Reymond, R. Speciale, J. Wiersma, J. W. Bertens, B. Malone. Samoihin aikoihin komission edellisen kertomuksen julkistamisen kanssa helmikuussa 1999 kokoontui Maltan ja Euroopan parlamentin edustajista koostuva parlamentaarinen sekavaliokunta. (kolme neljäsosaa Maltan tärkein kauppakumppani EU on edelleen Maltan ulkomaankaupasta suuntautuu EU:hun). Maltan vienti unioniin oli arvoltaan 763 euroa vuonna 1998 ja tuonti unionista 2 miljardia euroa. Rahoitusyhteistyö Tekninen ja rahoitusalan yhteistyö perustuu neljänteen rahoituspöytäkirjaan (kesäkuu lokakuu 1998). Neuvosto päätti maaliskuussa 1999 jatkaa neljännen 1995 - rahoituspöytäkirjan voimassaoloa vuodella 31. joulukuuta 1999 asti. Vuonna 1999 käytettävissä on 5 miljoonaa euroa: (EIP) järjestämään kahden Toistaiseksi on sitouduttu Euroopan miljoonan euron riskipääomasijoitukseen ja 844 000 euron apurahaohjelmaan. Ennen tämän vuoden loppua tehdään maksusitoumukset 511 000 euron teknisestä avusta Maltan tilastokeskuksen menetelmien yhdenmukaistamiseksi Eurostatin kanssa sekä 1 645 000 euron ohjelmasta, joka koskee teknistä apua ja hallinnollista yhteistyötä. investointipankin Rahoituspöytäkirja on (EIP:n lainoja lukuun ottamatta) ainoa rahoitusväline, jolla tuetaan tekniseen ja rahoitusalan yhteistyöhön liittyviä toimia. Maltan tulisi varmistaa EU:n tulevan rahoitusavun tehokas käyttö. Liittymis kumppanuus ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma (NPAA) liittymiskumppanuus Ensimmäinen aikana. Liittymiskumppanuuden tarkoituksena on esittää kootusti tulevan työn painopisteet, käytettävissä olevat ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa sekä avulle asetettavat ehdot. rahoitusvälineet Maltan avustamiseksi näiden hyväksyttäneen vuoden 1999 Malta valmistelee parhaillaan ensimmäistä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevaa kansallista ohjelmaansa. Liittymistä edeltävä tuki vuodesta 2000 alkaen Komission yksiköt valmistelevat parhaillaan asetusta, jossa määritellään seuraavien viiden vuoden aikana liittymistä valmistelevan strategian osana rahoitettavat toimet. kanssa Rahoitettavissa liittymiskumppanuudessa määritettävien painopisteiden pohjalta). yhdenmukaistamiseen keskitytään toimissa (Maltan B. 1. Jäsenyyden arviointiperusteet Poliittiset arviointiperusteet Johdanto Helmikuussa 1999 ajan tasalle saatetussa lausunnossaan Maltan jäsenyyshakemuksesta komissio esitti seuraavan päätelmän: "Poliittisten edellytysten osalta tämä kertomus vahvistaa päätelmät, jotka esitettiin komission vuonna 1993 antamassa tehtäviään asianmukaisesti eikä ihmisoikeuksiin liittyviä erityisiä ongelmia ole. Maltan julkisen hallinnon henkilöstömäärä on riittävä, mutta hallintoa on tehostettava. Vaikuttaa siltä, ettei Maltalla ole suuria ongelmia mukauttaa hallinnollisia rakenteitaan ja valtiollisia elimiään, kun se valmistautuu osallistumaan yhteisön toimielinten työhön. " lausunnossa. Toimielimet hoitavat Viimeaikainen kehitys Maltan tasavallan presidentin toimikausi päättyi huhtikuussa 1999. Maan parlamentti ja nimitti huhtikuussa 1999 Maltan ulkoasiainministerin, hallituksen uudel leenj ärj estel yyn. tasavallan presidentiksi varapääministerin professori Guido de Marcon, mikä johti Maaliskuussa 1999 pidettiin paikallisneuvostojen vaalit 21 paikkakunnalla Maltassa ja Gozossa. EU-jäsenyys on edelleen vallassa olevan kansallismielisen puolueen (NP) ensisijaisten poliittisten tavoitteiden joukossa, mutta oppositiossa oleva Maltan työväenpuolue (MLP) suhtautuu asiaan edelleen kriittisesti. Liittymisen valmistelemiseksi on perustettu sekä valtiollisia että valtiosta riippumattomia elimiä. 1. 1 Demokratia ja oikeusvaltio Kuten helmikuisessa kertomuksessa todettiin, Maltan toimielimet ovat vakaita, mikä takaa demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen. Tässä jaksossa käsitellään sen vuoksi vain viimeksi kuluneen vuoden tärkeimpiä tapahtumia. Parlamentti Ei uutta raportoitavaa. To imeenpanovalta Toimeenpanovallan hallinnollisia valmiuksia on vahvistettava. Julkisen hallinnon jatkuvasta työntekijöiden määrä on edelleen suuri koulutuksesta ja tietotekniikan käyttöönotosta huolimatta Maltalla on vielä paljon työtä julkisen hallinnon erityisesti henkilöstön kouluttamisessa ja kohdentamisessa paremmin tarpeita vastaavalla tavalla. tuloksellisuuden parantamisessa, (noin 33 000). Henkilöstön tehokkuuden ja Oikeuslaitos Tuomioistuinten toiminta on edelleen yleisesti ottaen varsin hidasta. Tämä koskee oikeusprosessin lisäksi myös viivettä tuomioiden täytäntöönpanossa. Korruption vastaiset toimenpiteet Oikeusasiamiehen virasto, joka tutkii korruptioväitteitä, toimii edelleen häiriöittä. Kansalaisten oikeuksien suojelemiseksi tarkoitetun korruptiota vastustavan pysyvän komitean toimintaa tulisi kuitenkin tehostaa ja nopeuttaa. Malta ei ole allekirjoittanut lahjontaa koskevaa rikosoikeudellista Euroopan neuvoston yleissopimusta, allekirjoitettavaksi tammikuussa 1999. joka avattiin Euroopan neuvoston jäsenten Malta ei ole vielä liittynyt lahjonnan vastaiseen OECD:n sopimukseen (OECD:n neuvoston kansainvälisissä liikesuhteissa). jäsenvaltioiden hallituksille lahjonnasta suositus Malta rikostentorjuntaohjelmaan. ole ei liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien huumevalvonta- ja 1. 2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu Helmikuun 1999 kertomuksessa esitettiin päätelmä, ettei perustavaa laatua olevien ihmisoikeuksien ja vapauksien kunnioittamisessa ole ongelmia. Päätelmä pätee edelleen suurelta osin. Malta on ratifioinut useimmat keskeiset ihmisoikeuksia koskevat asiakirjat (ks. liite). Maltassa kunnioitetaan edelleen perustavaa kansalaisoikeuksia. Ulkomaalaisten maanhankintaoikeutta kuitenkin rajoitetaan. laatua olevia poliittisia oikeuksia ja Viimeaikaiset tapaukset ovat osoittaneet, että rasismia esiintyy nykyään Maltassakin. Lisäksi on saatu tietoja, joiden mukaan eräät Maltan poliisin pidättämät henkilöt eivät ole saaneet turvautua asianajajaan heti pidätyksen alussa ja joiden mukaan pidätysolot ovat epätyydyttävät. Maltan pitäisi pyrkiä parantamaan pidätettyjen oloja, mihin sisältyy myös ilmoituksen antaminen pidätyksestä, oikeus turvautua asianajajaan sekä lääkinnällinen hoito. 1. 3 Yleisarvio Malta täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset arviointiperusteet. 2. Taloudelliset arviointiperusteet 2. 1 Johdanto ajan 1999 tasalle lausunnossaan Maltan Helmikuussa jäsenyyshakemuksesta komissio esitti päätelmänä seuraavaa: "Maltan on annettava näyttöä vakaan luomisesta sekä uudistusten ja vapauttamisen jatkumisesta. Koska Malta on pieni talous, se kykenee todennäköisesti siten yhdentymään menestyksekkäästi Euroopan talouteen. " terveen makrotaloudellisen ympäristön tästä asianmukaisesti suoriutumaan saatetussa ja ja tutkiessa muissa valintaan talouskehitystä Komission lähestymistavan vaikuttivat Eurooppa-neuvoston Kööpenhaminan kokouksessa kesäkuussa 1993 tekemät päätelmät, joiden mukaan unionin jäsenyys edellyttää ehdokasmaissa tapahtunutta • toimivaa markkinataloutta • kykyä selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. Seuraavassa arviossa komissio on noudattanut maalausunnossa käytettyjä menetelmiä. 2. 2 Talouskehitys BKT:n määrän kasvun arvioidaan olleen noin 4 prosenttia vuonna 1998, mikä on hieman vähemmän kuin aiemmat kasvuluvut. Heikkona pysynyt kotimainen kysyntä on auttanut puolittamaan vaihtotaseen vajeen vuosien 1995-1996 huippuluvusta, joka oli lähes 11 prosenttia BKT:sta. Inflaatio hidastui 1,4 prosenttiin vuoden 1998 viimeisellä neljänneksellä, joten vuoden keskimääräinen inflaatio jäi 2,4 prosenttiin. Työttömyys kasvoi yli 5 prosenttiin vuoden 1999 alkukuukausina huolimatta sektorilla. Maltan paineesta työmarkkinoihin talouspolitiikan suurin haaste on vähentää nykyistä julkisen talouden alijäämää, joka on lähes 12 prosenttia BKT:sta. kohdistuneesta yksityisellä Makrotalouden kehitys BKT:n määrän kasvu oli vuosina 1993-1996 vähintään 4 prosenttia vuodessa ja vuonna 1998 hieman yli 4 prosenttia. Vuodesta 1993 Maltan BKT asukasta kohti on kasvanut reaalisesti noin neljänneksen, mutta se on edelleen alhainen verrattuna EU:n keskiarvoon (Maltan tilastojen perusteella ei voida vielä tehdä suoria ostovoimavertailuja). Vuoden 1998 lopussa työttömänä oli 5,1 prosenttia työvoimasta, ja työttömyys on noussut hieman vuoden 1999 alkukuukausina. Työllisten määrä kuitenkin nousi vuonna 1998, ja yksityisen sektorin palvelualalle syntyi enemmän työpaikkoja kuin työpaikkojen määrä varsinaisessa julkiselta sektorilta katosi. Samanaikaisesti tuotannossa pysyi ennallaan - ammatinharjoittajien määrä 11 prosenttia työllisistä - väheni. itsenäisten ja 10 Kotimaisen kysynnän heikentyminen on vähentänyt kauppataseen ja vaihtotaseen alijäämää kahden vuoden takaisiin suuriin alijäämiin verrattuna. Vuonna 1998 suuntausta voimisti poikkeuksellisen suuri lisäys sähkötekniikan viennissä ja energian hintojen lasku, joskin viimeksi mainitun tekijän vaikutusta heikensivät aiemmat ostosopimukset. Vuosi 1998 oli hyvä myös matkailun kannalta: lisääntyi 6,4 prosenttia vuodesta 1997. Yksi maailman matkailijoiden määrä johtavista käyttämään Maltaa ryhtyä keskussatamanaan vuodesta 1999 alkaen. Vaihtotaseen alijäämän rahoituksen suhteen on syytä mainita, että pitkäaikaisen maahan tulleen pääoman määrä on kasvanut kahden viime vuoden aikana lyhytaikaisen pääoman kustannuksella. laivaristeily-yrityksistä päätti Inflaatio hidastui 2,4 prosenttiin vuonna 1998; joulukuussa kuluttajahintaindeksi oli vain 1,3 prosenttia korkeammalla kuin joulukuussa 1997. Tammikuussa 1999 tapahtuneen arvonlisäveron käyttöönoton jälkeen inflaatio nopeutui vuositasolla mitattuna 1,9 prosenttiin helmikuussa mutta hidastui 1,4 prosenttiin toukokuussa. heilahtelut viimeaikaiset rahoitusmarkkinoiden Kansainvälisten ole vaikuttaneet paljonkaan Maltan talouteen. Vuoden alkupuoliskolla keskuspankki laski interventiokorkojaan 0,50 prosenttiyksikköä, joten ne ovat nyt kahden vuoden takaisella tasolla, mutta korkoero EU:n korkotasoon on kasvanut selvästi yli yhteen prosenttiyksikköön. Maltan keskuspankki lykkäsi korkojen alentamista vedoten siihen, että kotitalouksien ja yritysten (valtionyritykset mukaan luettuina) lainanoton kasvu oli edelleen voimakasta - 10 prosenttia vuonna 1998 - ja että kotimaisen kysynnän vahvistuminen lisäisi maksutaseeseen kohdistuvia paineita. eivät Vuodesta 1989 Maltan liira on ollut sidottuna koriin, joka muodostuu kolmesta valuutasta: ecu, Englannin punta ja Yhdysvaltain dollari. Liiran kytkentää mukautettiin euron käyttöönoton yhteydessä 1. tammikuuta 1999, mutta valuuttojen painoarvo korissa on ennallaan eli euron osuus on 56,8 prosenttia ja sekä Englannin punnan että Yhdysvaltain dollarin osuus on 21,6 prosenttia. Vaikka näyttää siltä, että finanssipolitiikkaa ollaan kiristämässä, budjetin alijäämä kasvoi 11,8 prosenttiin BKT:sta vuonna 1998, kun se vuonna 1995 oli vain 4 prosenttia. Saman jakson aikana valtion lainanotto budjettialijäämän rahoittamiseksi on kasvanut erittäin merkittävästi. Lisääntyneet juoksevat menot, kuten julkishallinnon työntekijöiden palkat, ovat vaikuttaneet voimakkaasti julkistalouden tulot ovat heikkenemiseen. Toisaalta vähentyneet. Pudotus johtuu liittyy muutokseen lisäverojen perimisen ajankohdassa ja välillisen verotuksen aiemman, heinäkuussa 1997 toteutetun muutoksen vaikutuksiin. Sosiaaliturvamaksujen ja -korvausten välinen ero on myös kasvanut tasaisesti 1990-luvun alkuvuosista lähtien. Korkomenot muodostavat myös huomattavan osan julkisen talouden alijäämän kasvusta. Vuoden 1998 lopussa julkisen talouden velka oli 55,2 prosenttia BKT:sta. lähinnä verotulojen supistumisesta, joka talouden kasvusta huolimatta valtion 11 Talouden tunnuslukuja Malta 1995 1996 1997 1998 1999 viimeisin BKT:n määrän kasvu prosenttia 6,2 4,0 4,9 4,1 4,0 Tammi- maalisk Inflaatio - vuosikeskiarvo - joulukuusta joulukuuhun prosenttia prosenttia 4,0 2,5 3,1 2,4 Työttömyys vuoden lopussa - ILOn määritelmän mukainen prosenttia 3,7 4,4 5,0 5,1 5,1 Kesäku u Julkisyhteisöjen rahoitusasema2 Vaihtotase -3,5 -7,7 -11,0 -274 -10,7 -281 -6,2 -183 -4,8 -150 -3,5 -26,7 Tammi- maali sk prosenttia BKT:stä prosenttia BKT:stä miljoonaa ecua/euroa Ulkomainen - velka - ulkomainen bruttovelka suhteessa velka3 vientiin prosenttia miljardia ecua/euroa Suorat sijoitukset ulkomailta Maltaan, - maksutase nettopääomavirta prosenttia BKT:stä miljoonaa ecua/euroa 90 2,6 97 3,2 5,6 140 9,7 256 3,8 113 Lähde: Kansalliset lähteet, OECD:n ulkomaista velkaa koskevat tilastot, IMF: n julkisen talouden tilastot. Lukuun ottamatta paikallishallintoa. 3 Tiedot ovat Kansainvälisen ja Maailmanpankin yhteistyön tulosta. Tämä lähde lienee luotettavampi, koska sen kattavuus on laajempi, siinä vältetään kaksinkertainen laskeminen jne. ja se on ajantasaisempi. järjestelypankin, Kansainvälisen valuuttarahaston, OECD:n 12 Rakenneuudistukset tavoitteena on julkisen Nykyisen hallituksen talousohjelman ytimen muodostavat keskipitkän aikavälin finanssipolitiikan puitteet, joissa talouden alijäämän vähentäminen 4 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2004 mennessä. Ohjelma perustuu tehostamiseen ja veronkorotuksiin, jos menojen kehitys uhkaa veronkannon vaarantaa vajetta koskevien tavoitteiden saavuttamisen. Hallitus on päättänyt aikataulusta tuontimaksujärjestelmän purkamiseksi. Ohjelmaan sisältyy myös suunnitelmia julkisten menojen rakenneuudistuksesta, johon liittyisi sitoutuminen sosiaaliapuun ja työttömäksi jääneiden työntekijöiden uudelleenkoulutusjärjestelmä. Hallitus korostaa, että tällaisia toimia tarvitaan sekä Maltan oman edun vuoksi että EU:hun liittymisen helpottamiseksi. Maltan hallitus on vasta äskettäin pannut alulle julkisen sektorin yksityistämisen ja rakenneuudistuksen. Tätä varten on perustettu erityinen työryhmä, jossa on julkisen ja yksityisen sektorin edustajia. Toistaiseksi yleishyödylliset palvelulaitokset ovat ja ja muut edelleen laivanrakennusyhtiöt saavat edelleen suuria tukia. Tappiota tuottavien julkisten yritysten valtion takaamien velkojen osuus on nykyisin yli 40 prosenttia BKT:sta. Yksityistämisaikeet herättävät ja asiaa valmistelevan työryhmän jäseniin kohdistuu suuria paineita. todennäköisesti paljon vastustusta, kuten nostotelakat omistuksessa, valtion yhtiöt Kesäkuussa 1999 Maltan hallitus myi 70 prosentin osuutensa Mid-Med Bank - pankista, joka on Maltan suurin pankki, Midland Bank -pankille. Kauppaan sisältyivät myös muiden hallituksen määräysvallassa olevien yhtiöiden omistamat Mid-Med Bank -pankin osakkeet, joiden osuus oli lähes 3 prosenttia Mid-Med Bank -pankista. Midland Bank -pankki on Hong Kong and Shanghai Banking Corporation (HSBC) -yhtiön tytäryhtiö. Se maksoi arviolta 86 miljoonaa Maltan liiraa valtion myymästä osuudesta. Työväenpuolue kritisoi kauppaa ankarasti ja väitti, että näin enemmistö Maltan pankkitoiminnasta päätyisi ulkomaalaiselle rahoituslaitokselle, mikä vaarantaisi Maltan valtion itsemääräämisoikeuden. 13 Talouden rakenteen keskeiset tunnusluvut vuonna 1998 Väestö (keskiarvo) tuhatta 378 BKT henkeä kohti OVS-ecu prosenttia EU:n keskiarvosta Maatalouden osuus4 : - bruttoarvonlisästä - työllisyydestä prosenttia prosenttia 2,8 1,8 Investointien BKT:hen Ulkomaisen bruttovelan BKT:hen suhde prosenttia prosenttia 100,7 suhde ja prosenttia 87,5 Tavara- palveluviennin suhde BKT. hen Ulkomaisten suorien miljardia sijoitusten EBRD:n mukaan kanta ecua ecua henkeä kohti Lähde: Kansalliset lähteet, OECD koskevat tilastot, IMF, EBRD. n ulkomaista velkaa 2. 3 Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen arviointi Toimiva markkinatalous Kuten Agenda 2000 -asiakirjassa esitettiin, toimiva markkinatalous edellyttää, että sekä hinnat että kauppa on vapautettu ja että maassa on oikeusjärjestelmä, joka omistusoikeuden. joka sisältää täytäntöönpanokeinot kattaa myös ja Maa-ja metsätalous, metsästys ja kalastus. 14 toimivuutta ja Markkinatalouden talouspolitiikkaa koskeva yksimielisyys. Talouden tehokkuutta parantavat hyvin kehittynyt rahoitussektori ja markkinoille pääsyn ja sieltä poistumisen estävien merkittävien esteiden puuttuminen. parantavat makrotalouden tasapaino Maltan uudella hallituksella on selvä enemmistö EY:n perustamissopimuksessa tarkoitetun makrotaloudellisen vakauden edellyttämien politiikan muutosten tekemiseen. Talouspolitiikan suurin haaste on julkisen talouden alijäämän vähentäminen tasolle, joka on pitkällä aikavälillä kestävä, ja jonka ansiosta Malta kykenisi pitämään talousarvionsa tasapainossa keskipitkällä aikavälillä EU:hun liittymisen jälkeen. Tämä auttaisi myös pienentämään korkoeroa EU:hun verrattuna. Arvonlisävero otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1999. Aiemmin käytössä ollut alv- järjestelmä korvattiin vaihtoehtoisella välillisellä verotuksella vuoden 1997 puolivälissä. Arvonlisäveron käytön palauttamiseen yhdistettiin savukkeiden ja bensiinin valmisteverojen korottaminen. Muiden tuotteiden valmisteveroa laskettiin vastapainoksi sille, että ne sisällytettiin arvonlisäverokantaan. Syyskuun 1998 vaalien seurauksena myös kumottiin vuoden 1997 lopulla tehdyt veden- ja sähkönhinnan korotukset. Marraskuussa 1998 useimpia aiempien hinnankorotusten mukaisia laskuja ei ollut maksettu. Kuten edellä mainittiin, Maltan hallituksella on aikataulu edelleen voimassa olevien lukuisten liikkuvuutta koskeva jakso). Se on tehnyt selväksi aikomuksensa poistaa myös jäljellä olevat pääomanliikkeitä koskevat rajoitukset. tuontimaksujen kumoamiseksi (ks. tavaroiden vapaata Vuoden 1999 puolivälistä alkaen Malta on noudattanut kansainvälisiä standardeja riskien arvioimiseksi pankkialalla. Pankkien riskipainotettu vakavaraisuus oli vuoden 1998 lopussa 15,3 prosenttia. Valuuttakurssien ja korkojen vaihteluun liittyviä riskejä seurataan nykyään tiiviisti, ja rahoitussektorin sääntelyä tiukennetaan pääomanliikkeiden vapauttamiseen varautumiseksi. Malta on toimiva markkinatalous. Sen pitäisi vakauttaa makrotaloutensa vähentämällä suurta julkisen talouden alijäämää. Maltan pitäisi myös avata edelleen talouttaan vapauttamalla kauppaa ja pääomanliikkeitä. Edellytykset unionissa selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista -asiakirjassa esitettiin, Maltan kyky Kuten Agenda 2000 tämä arviointiperuste edellyttää markkinataloutta ja vakaata makrotalouden kehystä, jolloin talouden toimijat voivat tehdä päätöksiä ennakoitavissa olosuhteissa. Siihen tarvitaan myös riittävästi inhimillistä ja aineellista pääomaa sekä infrastruktuuria. Valtionyrityksissä on toteutettava rakenneuudistus ja kaikkien yritysten on tehtävä tehokkuuden parantamiseksi. Mitä paremmin yritykset saavat investointeja ulkopuolista rahoitusta ja mitä paremmin ne onnistuvat rakenneuudistuksessa ja innovaatiossa, sitä parempi niiden sopeutumiskyky on. Kokonaisuudessaan talous pystyy vastaamaan jäsenyyden velvoitteista sitä paremmin, mitä kiinteämmin se on täyttää 15 integroitunut unioniin ennen liittymistään. Tämä ilmenee niiden tavaroiden määränä ja valikoimana, joilla käydään kauppaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa. Tuontimaksujen poistamisaikataulun osalta Maltan hallitus on ilmoittanut toimenpiteistä sellaisten pienyritysten tukemiseksi, joihin kaupan vapauttaminen vaikuttaa erityisesti. Hallituksen mukaan jäljellä olevien pääomanliikkeiden rajoitusten poistaminen parantaisi Maltan houkuttelevuutta ulkomaisten suorien lähestymistapaansa potentiaalisille sijoitusten kohteena, ja se aikoo tehostaa sijoittajille tarkoitetulla "yhden palvelupisteen" politiikalla sekä tehokkaalla tuella käynnistetylle yritystoiminnalle. Sähkötekninen ja sähkömekaaninen ala sekä matkailu ovat edelleen tärkeimmät investointikohteet ja työllistäjät. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä vaihtelee herkästi, ja siihen vaikuttavat varsinkin suuret yksityistämishankkeet kuten HSBC- rahoituslaitoksen toteuttama Mid-Med Bank -pankin osake-enemmistön hankinta. EU on edelleen Maltan tärkein vientimarkkina, johon suuntautuu yli 50 prosenttia kaikesta viennistä. EU-maista tulevan tuonnin osuus Maltan kokonaistuonnista on edelleen noin 70 prosenttia. Maltan suuri riippuvuus matkailusta ja harvoista vientituotteista tekee sen ulkomaankaupan hyvin alttiiksi kansainvälisen kysynnän vaihteluille. Maatalouden ja kalastuksen osuus kokonaistuotannosta on pieni - noin 3 prosenttia BKT:sta. Malta pystynee selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa, kunhan se toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet ja etenkin jatkaa teollisuutensa rakenneuudistusta. 2. 4 Yleisarvio ja pystynee ja toimiva markkinatalous Malta on asianmukaiset markkinavoimien paineista unionissa, kunhan toimenpiteet rakenneuudistusta. Maltan teollisuutensa talouskasvu hidastui vuonna 1998, ja heikkona pysynyt kysyntä johti vaihtotaseen alijäämän pienenemiseen. Inflaatio oli hidastumassa vuoden 1998 lopulla, mutta työttömyys kasvoi työmarkkinoiden paineesta huolimatta. selviytymään kilpailun jatkamalla toteuttaa etenkin se Maltan talouspolitiikan suurin haaste lähivuosina on julkisen talouden alijäämän vähentäminen ja veronkannon tehostaminen. Maltan pitäisi myös jatkaa taloutensa avaamista vapauttamalla kauppaa ja pääomanliikkeitä edelleen. Sen pitäisi vahvistaa ja toteuttaa sitkeästi hallituksen talouspolitiikkaa. 16 3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet jaksossa päivitetään helmikuista kertomusta Maltan kyvystä Tässä selviytyä jäsenyysvelvoitteista eli niiden oikeudellisten ja institutionaalisten puitteiden - yhteisön säännöstön - noudattamisesta, joiden kautta unioni toteuttaa tavoitteitaan. Helmikuisessa kertomuksessa komissio esitti seuraavat päätelmät: "Vuonna 1971 tehdyssä assosiaatiosopimuksessa ja sen lisäpöytäkirjoissa esitetään useita välineitä, joita tarvitaan, jotta yhteisön säännöstö voidaan ottaa asteittain käyttöön. Tulliliiton toteutumista koskevaa lopullista tavoitetta ei näiden välineiden avulla ole kuitenkaan vielä saavutettu. Sisämarkkinoiden osalta Maltassa on saavutettu jonkin verran edistystä vuoden 1993 lausunnon jälkeen. Tässä suhteessa ei Maltalla näyttäisi yleisesti olevan suuria ongelmia yhteisön säännöstön käyttöön ottamisessa. Edistymistä ilmentävät julkisia hankintoja koskeva uusi lainsäädäntö sekä yhtiö- ja kirjanpitolaki, vaikka mukautuksia on vielä tehtävä. Suuria parannuksia edellytetään kuitenkin vielä teollis- ja tekijänoikeuksien sekä henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädännön osalta. Paljon on ehkä myös panostettava sääntöjen noudattamisen valvontaan. liikkuvuuden osalta yhteisön Tavaroiden vapaan säännöstön, erityisesti uuden lähestymistavan, täytäntöönpanoon liittyvät institutionaaliset järjestelyt puuttuvat tai ne ovat vielä keskeneräiset. Pääomien vapaan liikkuvuuden osalta Maltassa olisi otettava käyttöön tarkka aikataulu, jotta pääomien järjestelmällinen vapauttaminen saadaan käyntiin. Palvelujen vapaan joitakin toimenpiteitä, kuten talletustakuujärjestelmät ja konsolidoitu valvonta. Maksujärjestelmiä koskeva lainsäädäntö on mukautettava yhteisön direktiivejä vastaavaksi. Henkilöiden vapaan liikkuvuuden osalta yhdenmukaisuutta direktiiveihin, jotka koskevat tutkintojen vastavuoroista tunnustamista, on vielä selvitettävä. liikkuvuuden osalta on otettava käyttöön Yhteisön säännöstön käyttöönotossa on edistytty vaihtelevasti useimmilla aloilla. Ensisijaisesti olisi kuitenkin panostettava suuriin muutoksiin, joita edelleen tarvitaan. täytäntöönpano Yhteisön edellyttävät Maltan viranomaisilta paljon työtä, jotta Maltan lainsäädäntö saataisiin yhdenmukaiseksi koko yhteisön säännöstön kanssa tulevina vuosina. " siirtäminen Maltan lainsäädäntöön säännöstön ja sen Jäljempänä noudatetaan samaa rakennetta kuin muitakin ehdokasmaita koskevissa määräaikaiskertomuksissa, ja tässä keskitytään helmikuun 1999 jälkeen tapahtuneeseen kehitykseen. Kunkin otsakkeen alla raportoidaan lainsäädäntöön liittyvistä päätöksistä sekä edistymisestä lainsäädännön täytäntöönpanossa ja soveltamisessa. 3. 1 Rajattomat sisämarkkinat Perustamissopimuksen 14 artiklassa määritellään Euroopan unionin sisämarkkinoiksi alue, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus. Yhdentymiskehityksen kannalta keskeisessä osassa olevat sisämarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailun sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden on toteuduttava täysimääräisesti. 17 Edellä mainittujen neljän vapauden voimaan saattaminen ja soveltaminen edellyttävät syrjimättömyyden tai kansallisen lainsäädännön vastavuoroisen tunnustamisen kaltaisten turvallisuutta, tärkeiden periaatteiden noudattamisen ympäristöä tehokkaita tai kuluttajansuojaa koskevien sääntöjen soveltamista sekä korjauskeinoja. Samoja periaatteita sovelletaan esimerkiksi tiettyihin yhteisiin sääntöihin, jotka ovat julkisten talouden yleisen hankintojen, teollis- ja tekijänoikeuksien ja tietosuojan aloilla. toimintakehyksen muotoutumiselle lisäksi myös yhteisten, kuten tärkeitä Uudet julkisia hankintoja koskevat säädökset tulivat voimaan vuonna 1996. Ne vastaavat osittain EY:n direktiivien säännöksiä. Maltan on vielä säädettävä julkisia hankintoja koskevien säännösten ulottamisesta myös paikallisiin viranomaisiin. Oikeudellisia tarkastusmenettelyjä on, mutta ne on saatettava yhteisön säännöstön mukaisiksi. Elokuussa 1999 poistettiin paikallisia valmistajia ja tavarantoimittajia suosiva kohtelu. Helmikuun jälkeen myönnettyjen sopimusten kokonaisarvo on noin 90 miljoonaa euroa. Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva Maltan nykyinen lainsäädäntö olisi uudistettava kiireellisesti ja mukautettava yhteisön säännöstöön. Helmikuisen kertomuksen jälkeen tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien alalla ei ole tapahtunut muutoksia. Jatkuvia toimia tarvitaan uuden lainsäädännön antamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi sekä nykyisen piratismin ja tuoteväärennösten poistamiseksi. Teollisoikeuksien suhteen Maltan pitäisi hyväksyä uusi patenttisäädös. Sekä teollis- että tekijänoikeusasiat edellyttävät erityisiä koulutusohjelmia. Käyttöön tulisi ottaa Lääkkeitä ja kasvinsuojeluaineita koskeva valmisteyhteenvedon käsite. Helmikuun kertomuksessa todettiin, "että yhtiölainsäädännön osalta yhteensopivuus yhteisön säännöstön kanssa on saavutettu Maltassa melko hyvin". Tältä alalta ei ole uutta raportoitavaa. Maltan olisi annettava tietosuojaa koskeva lainsäädäntö mahdollisimman pian. Tähän liittyen olisi perustettava myös riippumaton valvontaviranomainen. Malta ei ole vielä ratifioinut henkilötietojen suojaa koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta. Neljä vapautta Helmikuun kertomuksessa komissio totesi, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta keskeiset toimielinjärjestelyt yhteisön säännöstön, erityisesti uuden lähestymistavan, täytäntöönpanoa varten vielä puuttuvat tai ne ovat keskeneräiset. Pääomien vapaan liikkuvuuden suhteen Maltan olisi sovellettava tarkkaa aikataulua voidakseen ryhtyä aiempaa määrätietoisemmin pääomanliikkeiden vapauttamiseen. Palvelujen ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden osalta Maltan on vielä saatettava päätökseen lainsäädäntönsä yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa. järjestelmälliseen Tavaroiden vapaa liikkuvuus Tuontimaksujen poistaminen EU:sta tuotavilta tavaroilta on ennakkoedellytys EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan moitteettomalle soveltamiselle Maltassa. Heinäkuussa tuontimaksujen 1999 hallitus päätti aikataulusta muiden kuin maataloustuotteiden tuotteelta, poistamiseksi. Lokakuuhun mennessä tuontimaksut poistetaan vain 56 18 1. tammikuuta 2000 mennessä 121 tuotteelta ja myöhemmin 392 tuotteelta (20 % 1. tammikuuta 2001, 30 % 1. tammikuuta 2002 ja 50 % 1. tammikuuta 2003). Tämä pitkälle ulottuva aikataulu on selvässä ristiriidassa Maltan aiemman sitoumuksen kanssa, jonka mukaan sen oli määrä poistaa tuontimaksut 400 tuotteelta vuoden 1996 loppuun mennessä. Aikataulusta maataloustuotteiden tuontimaksujen poistamiseksi ei ole vielä päätetty mutta asiaa tulisi käsitellä kiireellisesti. Yleisesti ottaen Maltalta puuttuu EU:n säännöstöä vastaava lainsäädäntö tavaroiden vapaan tulisikin harkita sisämarkkinoita koskevan liikkuvuuden alalla, lähentymisohjelman luomista. ja sen Standardoinnin ja varmentamisen alalla ei ole tapahtunut edistystä. Lisätyötä tarvitaan oikeudellisten puitteiden määrittelemiseksi akkreditointia, metrologiaa ja markkinoiden seurantaa koskevien EU:n periaatteiden soveltamiseksi sekä tehokkaan vaatimustenmukaisuuden arviointijärjestelmän suhteen. Alakohtaisen lainsäädännön osalta edistystä on tapahtunut seuraavasti: • EY:n direktiivit pienjännitteellä toimivista sähkölaitteista, sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta ja räjähdysherkissä ympäristöissä käytettävistä laitteista on pantu täytäntöön hallinnollisin määräyksin. Lisätoimia tarvitaan vielä painelaitteiden, lelujen, laitteiden, huviveneiden, metrologian, valmispakkausten, mekaanisten henkilökohtaisten kaasumaisia polttoaineita käyttävien laitteiden ja rakennustuotteiden suhteen. suojavälineiden, lääkinnällisten laitteiden, • Elintarvikkeiden osalta yhteisön säännöstön täytäntöönpanevat säädökset on annettu 1999 välillä uuttamisliuottimista, vähäenergisiin sokereista, hunajasta, hilloista, maaliskuun ruokavalioihin hedelmähyytelöistä ja -marmeladeista sekä makeutetuista kastanjapastoista. tarkoitetuista elintarvikkeista, ja heinäkuun • Kemiallisten aineiden hyvän edistystä on laboratoriokäytännön ja pesuaineiden suhteen. Pesuaineiden rekisteröimistä ei vaadita ennen niiden saattamista markkinoille. rajoitusten, tapahtunut osalta Tuotevastuudirektiivin täytäntöönpanevia lainsäädäntötoimia ei ole annettu. Pääomien vapaa liikkuvuus on jäljessä edelleen koskevan pääomanliikkeitä Malta lainsäädäntönsä yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstön kanssa, vaikka viime kertomuksen jälkeen on toteutettu useita vapauttamistoimia. Muun muassa sitä rahamäärää, jonka Maltassa asuvat henkilöt saavat siirtää maasta pois, on nostettu huomattavasti. Pankkien ulkomaisia sijoituksia koskeva yleinen lupamenettely on kumottu ja korvattu tällaisia sijoituksia koskevalla rajoituksella, joka on 20 % pankkien omista varoista. Aikaa, jonka vientiyhtiöt voivat pitää ulkomailta saamiaan tuloja valuuttatilillä, sekä swap-järjestelyjen ja ulkomaisissa pankeissa olevien luotollisten pankkitilien voimassaoloa on pidennetty. Maltassa asuvat yksityishenkilöt saavat nyt ottaa pitkäaikaisia lainoja ulkomailta. Näiden muutosten jälkeenkin pääomanliikkeitä - varsinkin maasta pois - rajoitetaan edelleen varsin laajalti. Maahan suuntautuvia varainsiirtoja helpottavat varsin laajat 19 poikkeusmahdollisuudet. Maahan suuntautuvat suorat investoinnit ovat vapaita joitakin aloja lukuun ottamatta. Kiinteistöjen hankkiminen sallitaan yleensä Maltan kannalta hyödylliseksi katsottavaa liiketoimintaa varten. Samoin sallitaan korkeatasoisten asuntojen hankkiminen. Palvelujen vapaa liikkuvuus Yleisesti ottaen Maltan rahoituspalvelujen alalla. lainsäädäntö vastaa suurelta osin EU:n lainsäädäntöä Vuoden 1999 puolivälistä Malta on soveltanut myös kansainvälisiä (EU:n vaatimuksia vastaavia) standardeja pankkialan riskien arviointiin. Näillä muutoksilla pyritään myös panemaan täytäntöön vakavaraisuusdirektiivi. Pankkien valvonnasta vastaa Maltan keskuspankki. Helmikuun jälkeen on tehty 16 tarkastuskäyntiä, 11 luottolaitoksissa ja viisi rahoituslaitoksissa (muissa kuin pankeissa). Tuloksista keskustellaan asioista vastaavien toimielinten korkeiden virkamiesten kanssa, minkä jälkeen keskuspankki arvioi niitä sisäisesti. Tarkastuskertomukset annetaan ulkopuoliselle tilintarkastajalle. Vuonna 1998 Malta muutti vakuutusalaa koskevaa lainsäädäntöään EY:n direktiivejä noudattaakseen. Helmikuun koskevista lainsäädäntötoimista. Helmikuun jälkeen Maltan rahoituspalvelukeskus on tarkastanut viiden maltalaisen vakuutusyhtiön tilit. Lisäksi se on tarkastanut 31 vakuutusyhtiön välittäjänä toimivan yrityksen ja 20 muun välitysyrityksen tilit. Yrityksiin ei ole tehty tarkastuskäyntejä helmikuun jälkeen. raportoitu jälkeen alaa ole ei Suurin osa osakemarkkinoita koskevasta EU-lainsäädännöstä on sisällytetty Maltan osakemarkkinalakiin. Muutoksia koskevan lainsäädännön mukauttamiseksi. arvopapereita tarvitaan edelleen reaaliaikaisen bruttoselvitysjärjestelmän Suuria summia koskevien maksujen yhteydessä ei liiketoimien määrä ole tähän mennessä edellyttänyt (RTGS-järjestelmä) käyttöä. Tällainen järjestelmä olisi kuitenkin otettava käyttöön, jotta Maltan maksujärjestelmä saadaan mukautettua Euroopan unionin järjestelmien mukaiseksi. jäsenvaltioissa käytettyjen Vuonna 1994 annetulla rahanpesun ehkäisemistä koskevalla asetuksella puututaan rahoitusjärjestelmään ja asetetaan velvoitteita, jotka koskevat tunnistamista, kirjanpitoa, koulutusta ja epäilyttävistä liiketoimista ilmoittamista. Asetuksella saatetaan kuitenkin lainsäädäntöä neuvoston direktiivi 91/308/ETY vain osittain osaksi Maltan rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä. Henkilöiden vapaa liikkuvuus Henkilöiden vapaan liikkuvuuden, sijoittautumisvapauden sekä tutkintojen ja pätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen alalla ei ole tapahtunut merkittävää edistystä. Toimia on jatkettava yhteisön säännöstön noudattamiseksi tällä alalla. Sisärajoilla tehtävien henkilötarkastusten poistamisen osalta Maltan on poistettava tarkastukset lento-ja meriliikenteessä EU:n sisällä. 20 Kilpailu Nykyinen kilpailulaki vastaa suurelta osin kilpailua koskevia EY:n perussääntöjä. Maltassa ei ole kuitenkaan erityistä yrityskeskittymien valvontaa. Maltassa ei ole vielä myöskään erityistä valtiontukien valvontajärjestelmää. Valtiontukea myönnetään eri muodoissa (vientituki, toimintatuki jne. ), ja tukien myöntämisperusteet ja olisi laivankorjaustoiminnan osalta. sääntöjen mukaisiksi saatettava EU:n laivanrakennus- erityisesti Maltan on varmistettava laatimalla EU:n käytännön mukaisesti vuosittainen kertomus ja kattava luettelo nykyisistä valtiontuista. Sen pitää myös perustaa valtiontukia seuraava viranomainen, jolla on riittävät toimivaltuudet ja resurssit. täysi avoimuus Maltassa on monella alalla (televiestintä, postilaitos, sähkö, vesi monopoleja, mukautettava täysin perustamissopimuksen 31 artiklan määräyksiä vastaaviksi. jne. ) valtion joihin olisi sovellettava kilpailusääntöjä. Kaupalliset monopolit on Maltassa ei ole perustamissopimuksen 86 artiklaa vastaavaa säännöstä. Kilpailusääntöjä ei siis yleensä sovelleta julkisiin yrityksiin eikä yksityisyrityksiin, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia. Tähän tilanteeseen olisi puututtava. Päätelmät Helmikuun jälkeen ei ole tapahtunut merkittävää edistystä, ja Maltan pitäisi asettaa sisämarkkinat keskeiseksi painopisteeksi. tulisi kiinnittää uuden lainsäädännön antamiseen ja yhteisön Erityistä huomiota luomiseen etenkin seuraavilla säännöstön edellyttämien hallinnollisten rakenteiden aloilla: liikkuvuus, vapaa pääomanliikkeiden vapauttaminen, kilpailu (valtiontuet, yrityskeskittymät, kaupalliset valtion monopolit). tekijänoikeudet, tavaroiden tietosuoja, teollis- ja tavaroilta on vastoin Tuontimaksujen sisämarkkinoiden periaatetta. Tuontimaksujen poistamisaikataulua olisi täydennettävä ja sen toteutusta nopeutettava. edelleen EU:sta periminen tuotavilta 3. 2 Innovaatiot Tietoyhteiskunta Maassa on useita Internet-palvelujen tarjoajia, ja Internet-yhteys on noin 7 prosentilla väestöstä. Internet-palvelujen tarjoajien ja kaapelitelevisioyhtiö Melita Cablen välille luotiin hiljattain yhtiökumppanuus. Melita Cable, jonka palvelut kattavat noin 80 % talouksista, on muodostanut yhteenliittymän yhdysvaltalaisen verkkotelevisiopalveluja tarjoavan yhtiön kanssa. Mitä alueverkkoihin tulee, yhtiö Malta Information Technology and Training Services Ltd on luonut nykyaikaisen verkon (MAGNET) Maltan hallituksen virastojen välistä tiedonvaihtoa varten. Yhtiö toimii myös verkon ylläpitäjänä. 21 Opetus, koulutus ja nuoriso Edelleen on puututtava tiettyihin kysymyksiin, joita ovat henkilöiden vapaa liikkuvuus sekä syrjimättömyyteen liittyvät kysymykset, kuten naisten pääsy ammattikoulutukseen ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon. Lainsäädännössä on vielä edistyttävä, jotta Malta voisi noudattaa siirtotyöläisten lasten koulutuksesta annettua direktiiviä. Maltan työllisyyspolitiikka keskittyy yhä selkeämmin uudelleenkoulutukseen. Tämä onkin erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon sekä julkisella että yksityisellä sektorilla lähivuosina odotettavissa olevat rakennemuutokset. Tämä työllisyyspolitiikan uusi painotus tulisi muotoilla sitä silmällä pitäen, että Malta osallistuu tulevaisuudessa EU:n työllisyyspolitiikkaan. Malta on tuonut julki halunsa osallistua yhteisön ohjelmiin, kuten Sokrates H:een, Leonardo ELeen ja Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Voimassa olevassa yhteisön t&k-säännöstössä ei edellytetä sen saattamista osaksi kansallista oikeusjärjestystä. On kuitenkin varmistettava, että yleinen oikeusjärjestys on sopusoinnussa yhteisön säännöstön kanssa. Edellisen kertomuksen jälkeen alalla ei ole edistytty. EU:n ja Maltan välinen t&k- yhteistyö tapahtuu viidennen puiteohjelman kautta. Televiestintä Tämä Maltan teleala on pitkälle kehittynyt. Verkko on täysin digitalisoitu, ja kiinteä puhelinliittymä on 50,4 asukkaalla sadasta, mikä on lähellä EU:n keskiarvoa (52,6). lainsäädäntöään yhteisön Malta ei ole kuitenkaan vielä ryhtynyt mukauttamaan säännöstöön. verkon jotta on puhelintoimintapalvelut voitaisiin vapauttaa kilpailulle viimeistään tammikuussa 2003 ja muiden palvelujen markkinat avata asteittain jo ennen sitä. Viranomaiset ovat jo ilmoittaneet luvan saaneille teleoperaattoreille, että puhelintoiminnan markkinoiden vapauttamista aiotaan aikaistaa. Vuonna 1997 annetun telelain mukaan markkinat vapautetaan vuonna 2010. lainsäädäntö annettava, kiinteän Mitä yksityistämiseen tulee, hallitus myi vuoden 1998 kesäkuussa 40 % Maltacomin pääomasta kansainvälisessä julkisessa osakeannissa ja pitää nyt hallussaan 60 % osakkeista. Postilakia muutettiin vuonna 1998 siten, että yleispalveluvelvoitteet siirretään yhtiölle Malta Post, joka perustettiin julkisena osakeyhtiönä hallituksen säädöksellä. A udiovisuaaliala 22 Yhteisön audiovisuaalisäännöstön (Televisio ilman rajoja -direktiivin) käyttöönotossa ei ole edistytty merkittävästi vuoden 1999 helmikuun jälkeen. Päätelmät Lisätoimet ovat ja teknologisen kehittämisen osalta ei ole raportoitavissa kehitystä. Televiestinnän osalta Maltalla on vielä paljon tehtävää, jotta se voisi noudattaa yhteisön säännöstöä. tarpeen opetuksen, koulutuksen ja nuorison aloilla. Tieteen 3. 3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous-ja rahaliitto Maltan on noudatettava täysimääräisesti EY:n perustamissopimuksessa määriteltyä yhteisön säännöstöä ja muita olennaisia asiakirjoja sekä luotava tarvittavat hallinnolliset rakenteet yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi. Malta on edistynyt vain hyvin vähän valmistautumisessaan talous- ja rahaliiton jäsenyyteen. Tämä koskee erityisesti sitä osaa yhteisön säännöstöstä, jota on sovellettava jo ennen liittymistä. Maltan keskuspankki ei ole täysin riippumaton hallituksesta. Vaikka johtokunnan jäsenet eivät voimassa olevien säädösten mukaan saa ottaa vastaan eivätkä hyväksyä ohjeita keneltäkään henkilöltä tai viranomaiselta, valtiovarainministeri voi kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa antaa keskuspankille rahapolitiikkaa koskevia ohjeita. Keskuspankin antaman suoran rahoituksen osalta Malta ei noudata Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä. Nykyisin keskuspankki voi sekä myöntää hallitukselle tilapäisiä ennakkomaksuja että ostaa valtion obligaatioita ensimarkkinoilta. Maltan keskuspankkilain muutos, jolla poistetaan luotollinen sekkitili, ei ole vielä tullut voimaan. Maltan viranomaisten mukaan hallitus ei voi saada rahoituslaitoksilta rahoitusta erityisen edullisin ehdoin. ja rahaliittoa koskevan yhteisön Talous- säännöstön noudattaminen edellyttää pääomanliikkeiden täydellistä vapauttamista, jota tarkastellaan jaksossa 3. 1 "Pääomien vapaa liikkuvuus". Verotus ja korvattiin Arvonlisävero otettiin käyttöön vuonna 1995, mutta se kumottiin heinäkuussa 1997 tulli- ja valmisteverolla. Sen jälkeen kun Malta päätti palauttaa voimaan hakemuksensa Euroopan unionin jäseneksi, tulli- ja valmistevero korvattiin arvonlisäverolla tammikuussa 1999. tuotu maahan savukkeiden Valmisteverojen osalta valmisteverolainsäädäntöä muutettiin toukokuussa 1999. Savukkeiden valmisteveroa korotettiin ja valmistevero asetettiin myös tupakalle, jota ei teollista valmistusta varten. Samalla kerosiinin ole valmisteveroa alennettiin. Välittömän verotuksen alalla on verovuonna 1999 otettu tuloverotuksessa käyttöön itsearvioinnin periaate, jota sovelletaan vuoden 1999 veroilmoituksesta alkaen, samoin kuin seuraamusjärjestelmä ja koronmaksuvelvollisuus maksuviivästysten yhteydessä. 23 Päätelmät Arvonlisäveron käyttöön ottaminen uudelleen on edistysaskel, ja järjestelmä vastaa nyt yhteisön arvonlisäverojärjestelmän yleisperiaatteita, joskin yhdenmukaistamisessa on vielä huomattavasti tehtävää. Valmisteverojen suhteen ei ole kuitenkaan edistytty, ja Maltan järjestelmä poikkeaa suurelta osin yhteisössä sovelletusta järjestelmästä. Maltan tulisikin laatia tätä alaa koskeva johdonmukainen ja kohdennettu liittymistä edeltävä strategia. Tilastointi Malta kyennee täyttämään EU:n vaatimukset keskipitkällä aikavälillä. Vuoden 1998 lopusta Maltan kansantalouden alkanut täysimääräinen noudattaminen on määrä tilinpitojärjestelmää saavuttaa edellyttämät vuoden institutionaaliset puitteet on luotu, ja täytäntöönpano on käynnissä. puolivälissä. Tarvittavien muutosten (ESA 1995), jonka soveltaa Euroopan tilastokeskus on 2002 Mainita voidaan myös, että IMF hyväksyi äskettäin maksutasetta koskevan tilinpidon (joka vastaa myös Eurostatin vaatimuksia) ja että tiedonkeruuta on tehostettu/tarkistettu esimerkiksi matkailun, maatalouden liikenteen sekä sosiaaliasioiden alalla. ja kalastuksen, ympäristön, 3. 4 Alakohtaiset politiikat Teollisuus Maltan hallitus on tunnustanut, että maan talous ei ole tarpeeksi avoin ja että kotimarkkinoille suuntautunut teollisuus ei ole kaikilta osin riittävän kilpailukykyinen. Hallitus onkin vahvistanut teollisuuden rakenneuudistusohjelman sekä aikataulun suojatullien poistamiselle muilta kuin maataloustuotteilta. Kyseistä hidasta aikataulua ja kyseisten tullien poistamista tulisi kuitenkin nopeuttaa (ks. Tavaroiden vapaa liikkuvuus). Vuonna 1998 perustettu pienyritysten edistämisinstituutti aloittamassa rakennemuutosohjelman toteutusta. IPSE on parhaillaan Monet Maltan kotimarkkinoille suuntautuneista yrityksistä, jotka perustettiin korvaamaan Kansallista tuontia, teollisuuspolitiikkaa ei ole vielä vahvistettu. protektionistisessa ympäristössä. toimivat edelleen Maltassa myönnetään vain vähän suoria valtiontukia. Tämä ei kuitenkaan koske telakkateollisuutta, joka saa huomattavaa valtion tukea ja on näin ollen edelleen huolenaiheena. Tärkeä liittyvä kysymys onkin valtiontukien valvonta (ks. Kilpailu). teollisuuspolitiikkaan teollisuutensa Maltan on uudistettava valmistellakseen liittymistä. Erityisesti huomiota kaipaa telakkateollisuus. rakenteita ja kehitettävä pk-sektoriaan 24 Maatalous Maatalouden tilanne Maatalouden osuus Maltan BKT:sta on noin 2,7 prosenttia (vuoden 1998 tieto) ja kokonaistyöllisyydestä 1,6 prosenttia. Sivutoiminen viljely on ja viranomaiset kannustavat osuuskuntien perustamista. Malta vie edelleen pääasiassa varhaisperunoita ja vähemmässä määrin muita puutarhaviljelytuotteita kuten kukkia ja tomaatteja. lisääntymässä, Suurin ongelma on veden puute. Maatalousmaata Maltassa on noin 12 000 hehtaaria (josta 6 prosenttia on kasteltua). Maatalouspolitiikka Yleinen tilanne on se, että Maltan maatalouspolitiikan toimenpiteet eivät noudata yhteisön maataloutta koskevaa säännöstöä. Valtion osuus maataloustuotteiden tuotannossa ja markkinoinnissa on pysynyt suurena. Nykyisin voimassa olevilla tuonnilta. maksuilla mahdollistetaan Maltan oman maataloustuotannon suojaaminen Viimeistään liittymisen yhteydessä suojajärjestelmä on mukautettava yhteisön sääntöihin. Maltalla ei ole vielä yhteisön maatalousalan säännöstön soveltamiseksi tarvittavaa riittävän kattavaa oikeudellista kehystä. Esimerkiksi kasvinsuojelu ja peltokasvien viljely ovat tärkeitä aloja, joilla Maltan lainsäädännön yhdenmukaistamisessa yhteisen maatalouspolitiikan kanssa ei ole alalla yhteisen saavutettu konkreettista markkinajärjestelyn säännöstöä sovelletaan suoraan liittymisajankohdasta, joten Maltan ei tarvitse erikseen panna sitä täytäntöön. Sen vuoksi keskeistä on se, millainen kapasiteetti Maltalla on panna nämä säännöt täytäntöön ja valvoa niiden noudattamista. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualojen säännöstön ryhdyttävä suunnittelemaan. edistystä. Tosin viimeksi mainitulla täytäntöönpanoa on Maltassa on käytössä joitakin ympäristöohjelmia, joilla kannustetaan luonnonmukaista tuotantoa ja yhdennettyä tuholaisten hallintaa torjunta-ainejäämien vähentämiseksi. Päätelmät Kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa ei ole edistynyt merkittävästi. Maltan maatalouden täydellinen yhdentäminen Euroopan yhteisön yhteiseen maatalouspolitiikkaan vaatii vielä paljon säännöstöön suojamaksujen työtä. Maataloushyödykkeiden mukautuminen on välttämätöntä. ja maatalouspolitiikan yhteisön osalta Kalastus Maltan kalastusalan osuus on 0,21 prosenttia koko valtion BKT:sta (vuoden 1998 tieto). Kalastuksen alalla ei ole havaittu lainsäädännön yhdenmukaistamisessa edistystä. On edelleen erityisesti valvontapolitiikan, tuonnin, valtiontuen ja alusrekisterin perustamisen alalla, jotta sen joukko uudistuksia että Maltan on toteutettava selvää, 25 kalastuspolitiikka olisi yhteisön kalastuspolitiikan mukaista. Myös hallintorakenteet on tätä varten uudistettava perusteellisesti. Energia Malta ei ole antanut uutta energialainsäädäntöä helmikuun 1999 jälkeen. Maltan on mukautettava lainsäädäntönsä yhteisön säännöstöön raakaöljyn, öljytuotteiden kaupan ja öljyvarastojen osalta sekä annettava säännökset erityistoimenpiteistä öljykriisin varalta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä poliittisen päätöksenteon toiminnan erottamiseen toisistaan sekä siihen, että kapasiteettia vahvistetaan yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa silmällä pitäen. itse ja Päätelmät Suurin osa yhteisön energiasäännöstöstä on vielä siirtämättä Maltan kansalliseen lainsäädäntöön. Maltan on energian sisämarkkinoista (kaasu- ja sähködirektiivit), hätätilanteisiin varautumisesta (mukaan luettuna öljyvarastojen kokoaminen) ja energiatehokkuudesta. lainsäädäntöä muun muassa annettava Liikenne Yhteisön tieliikennesäännöstön täytäntöönpanossa on edelleen eräitä puutteita, erityisesti tieliikenteen turvallisuuden, ammattiinpääsyn, ajo- ja lepoaikojen sekä verojen ja maksujen osalta. Olisi huomattava, että Malta ei ole liittynyt useisiin tärkeisiin sosiaalilainsäädäntöä koskeviin YK/ECE- vaarallisten yleissopimuksiin, jotka on myös saatettu osaksi yhteisön säännöstöä. kuljetusta aineiden ja kokonaisuudessaan. Merenkulku on erityisen tärkeä ala Maltalle. Se ei ole vielä pannut täytäntöön yhteisön merenkulkusäännöstöä laivanvarustamon perustamiseksi ja Maltan lipun saamiseksi eivät ole yhtä tiukat kuin jäsenvaltioissa. Täytäntöönpanon osalta Malta ei vielä sovella eräitä keskeisiä turvallisuus- ja saastestandardeja, joten tässä asiassa olisi edettävä pikaisesti. Maltan alusrekisteriin kuuluvien alusten heikko turvallisuustaso on huolestuttavaa. Lippuvaltion suorittaman hallinnon parantaminen on eräs tärkeimmistä tavoitteista. Malta tarvitsee moitteettoman strategian poistaakseen huonokuntoiset alukset rekisteristään. Edellytykset Ilmaliikenne on kehittynyt Maltassa hyvin sekä taloudellisesti että teknisesti. Vaikka eräillä tärkeillä aloilla yhteisön säännöstöä ei vielä ole hyväksytty, yhteisön ilmailusäännöstö tunnetaan Maltassa erittäin hyvin. Malta on ilmoittanut pyrkivänsä tekemään kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa vapaata ilmaliikennettä koskevat sopimukset, jotka perustuvat vastavuoroiseen kohteluun erityisesti maksujen hyväksynnän, kapasiteetin valvonnan ja markkinoillepääsyn osalta. Malta on jo nyt Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöjärjestön jäsen. Malta osallistuu piakkoin liikenneinfrastruktuuritarpeiden arviointiohjelmaan (TINA - ehdokasmaiden infrastruktuuritarpeiden arviointi). 26 Maltan osallistumista maailmanlaajuisen Euroopan verkkoon toteuttamiskelpoista Välimeren satelliittinavigointijärjestelmää. tarkasteltava laajuiseen olisi satelliittinavigointijärjestelmän osana monimuotoista (GNSS) ja Päätelmät Koska merenkulku on erityisen tärkeä ala Maltalle, tämän alan yhteisön säännöstön täytäntöönpanoja soveltaminen olisi oltava ensisijainen tavoite. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat Pk-yritykset Yritysten toimintaedellytyksiä haittaa kuitenkin se, että maan talous ei ole tarpeeksi avoin ja että kotimarkkinoille suuntautunut teollisuus ei ole kaikilta osin riittävän kilpailukykyinen. asemassa Maltan hallitsevassa taloudessa. Pk-sektorilla on vaikeuksia saada rahoitusta, erityisesti perustamisrahoitusta sekä pääomaa rakenneuudistuksia varten. Hallitus tarjoaa kuitenkin lainatakuita ja ylläpitää toteuttavat vientiluottojen erityisohjelmia ja -toimenpiteitä, joilla parannetaan pk-yritysten rahoituksen saantia. takuujärjestelmää. Liikepankit ja muut rahoituslaitokset Malta hyötyy jo osallistumisesta kumppanuustyyppisiin toimiin samalta pohjalta kuin muut Välimeren alueen kumppanimaat. Malta hyötyy myös muista yhteisön aloitteista, kuten eurotiedonvälityskeskuksista ja yritysten yhteistyöverkoista (BC-NET), sekä osallistumisesta yritysten yhteistyötapahtumiin, kuten Europartenariatiin ja Interpriseen. 3. 5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaalikysymykset Malta työttömyysaste on nousussa ja on yli 5 %. Työllisyyspolitiikassa keskitytään henkilöstön uudelleenkoulutukseen. Työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu on määrä suorittaa lähivuosina. tarkistustyön seuraavilla aloilla: lainsäädäntönsä Malta on aloittanut merkittävän työterveys ja -turvallisuus, työlainsäädäntö sekä miesten ja naisten yhtäläinen kohtelu. Uusia säädöksiä tarvitaan, ja niiden täytäntöönpanoon on kiinnitettävä erityistä huomiota. ja sen Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu kuuluu vakiintuneeseen käytäntöön, yhteydessä on käsitelty muun muassa kasvavaa elintasokuilua. Kesäkuussa 1999 perustettiin sosiaaliturvan uudistamista käsittelevä kansallinen toimikunta tarkastelemaan eläke-ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistamista. Päätelmät Huomattavaa yhdenmukaistamista tarvitaan edelleen työllisyys-ja sosiaaliasioissa. Aluepolitiikka ja koheesio 27 Euroopan unioni tukee koheesion lujittamista pääasiassa rakennerahastojen välityksellä. Maltan edellytetään käyttävän näitä välineitä tehokkaasti ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan voimassa olevia periaatteita, tavoitteita ja menettelyjä. Ei muutoksia helmikuun 1999 raportista. Täsmällisten ostovoimapariteettina ilmaistujen BKT-tilastojen puute haittaa vertailua EU:n alueiden kanssa. Maltalla ei ole alueellista hallintorakennetta eikä kansallisen hallituksen ja 67 kunnan välistä tasoa. Gozolla on (Cominon kanssa) erillinen ministeriö ja erityiset tukiohjelmat. Päätelmät EU:n menetelmien mukaisten alueellisten ensisijaiseen asemaan. tilastojen laatiminen olisi asetettava 3. 6 Elämänlaatu ja ympäristö Ympäristö Malta on äskettäin alkanut harkita sisäisen ympäristöpolitiikkansa kehittämistä EU:n ympäristöpolitiikan mukaisesti, mutta kattavaa strategiaa ei ole vielä laadittu. Edistystä ei ole tapahtunut luonnonsuojelussa eikä juurikaan vesien suojelussa, ilman laadussa, jätehuollossa, teollisen saastumisen rajoittamisessa eikä riskien hallinnassa. Samoin yleisiä ongelmia, kuten kemiallisia aineita ja geneettisesti muunnettuja organismeja, koskevaa tietoisuutta olisi parannettava. Malta haki 15. heinäkuuta 1999 Euroopan ympäristöviraston jäsenyyttä. Päätelmät Kaikissa ympäristöön liittyvissä asioissa on vielä paljon tehtävää yhteisön säännöstön ja saattamiseksi osaksi kansallista soveltamiseksi. Yksi keskeisistä seikoista ympäristöä koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa on hyvä arvio aiheutuvista kustannuksista. Toistaiseksi Malta ei ole laatinut direktiivikohtaista rahoitussuunnitelmaa. lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanemiseksi Kuluttajansuoja Maltan kuluttajansuojapolitiikka ei vastaa yhteisön säännöstöä. Kuluttajajärjestöistä muodostuva kuluttaja-asiain neuvosto perustettiin toukokuussa 1999. Maltalle tärkeän matkailuelinkeinon vuoksi toiminnan painopisteitä ovat pakettimatkat, osa-aikaomistus, kuluttajaluotot, hyvän kauppatavan vastaiset ja harhaanjohtava mainonta. Maltan matkailupalvelulaissa (annettu 13. heinäkuuta 1999) puututaan osittain joihinkin näistä seikoista perustamalla Maltan matkailuviranomainen sekä konsolidoimalla ja uudistamalla aiempia matkailuelinkeinoa koskeneita säädöksiä. sekä vertaileva sopimusehdot Kuluttajansuojan alalla on tapahtunut myönteistä kehitystä, mutta paljon työtä on vielä jäljellä. 28 3. 7 Oikeus- ja sisäasiat Helmikuun kertomuksessa korostettiin, että tärkein lyhyen aikavälin vaatimus koskee Geneven yleissopimukseen tehdyn maantieteellisen varauman poistamista. Lisätietoja haluttiin turvapaikkaoikeuden soveltamisesta käytännössä, laittoman maahanmuuton ehkäisystä, järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta, erityisesti huumeiden vastaisesta taistelusta ja siinä käytettävistä keinoista. Kertomuksessa todettiin myös, että Maltan on osallistuttava aiempaa enemmän myös kansainväliseen oikeudelliseen yhteistyöhön sekä siviilioikeuden että rikosoikeuden alalla. Maahanmuuttokysymykset ja rajavalvonta Maaliskuusta 1999 lähtien Maltan kansalaisten ei ole enää tarvinnut täyttää maahantulo aiemmin valvottiin. Muiden ja maastapoistumislomakkeita, matkailijoiden osalta nämä lomakkeet poistetaan käytöstä vuoden 1999 loppuun mennessä. Meritse tapahtuvaan laittomaan maahanmuuttoon liittyen Maltan ja Italian asevoimat keskittyivät vuoden 1999 vuosittaisessa yhteisharjoituksessaan meriliikenteen seurantaan. liikkumista joilla On tarpeen arvioida muuttoliikkeitä ja rajoja koskevaa Maltan lainsäädäntöä sen suhteen, miten sitä sovelletaan erityisesti aluevesirajoilla ja miten paljon henkilöstöä, koulutusta ja kalustoa siirrettävä asevoimilta siviilipoliisille (rajavartiostolle). tarvitaan. Vastuu aluevesien valvonnasta olisi Maltan yhdenmukaistamista EU:n lainsäädännön ja -käytännön kanssa. viisumilainsäädännön jatkettava olisi ja -käytännön asteittaista Turvapaikkakysymykset Malta on pitänyt voimassa maantieteellisen varauman Geneven yleissopimukseen ja se ottaa vastaan ainoastaan eurooppalaista alkuperää olevia pakolaisia. Tämä varauma on ei ole myöskään säännöstön noudattamiseksi. Maltalla poistettava yhteisön turvapaikkaoikeutta koskevaa erityistä lainsäädäntöä. Lainsäädännön ja hallinnollisten päätökset rakenteiden turvapaikkaoikeudesta, valtiosta riippumattoman järjestön, paikallisen siirtolaistoimikunnan välityksellä. vuoksi Malta turvapaikka-anomusten puuttumisen ja hyväksyy UNHCR:n tapahtuu käsittely Poliisi Huhtikuussa 1999 Malta ratifioi rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen. Maltalla ei ole yleistä tietosuojalainsäädäntöä, mutta joissakin keskeisissä säädöksissä, kuten laissa asiakirjojen salassapitämisestä, verolaissa ja sosiaaliturvalaissa, on useita tietosuojaa on lausekkeita. Varsinainen ennakkoedellytys Maltan osallistumiselle Europoliin. tietosuojaa koskevia koskeva laki tutkiva ryhmä Talousrikoksia tehokkaammin petoksia ja korruptiota. Samoin lisähenkilöstöä tarvitaan kansainvälisestä yhteistyöstä vastaaviin rakenteisiin Europol-yhteyksien tiivistämiseksi. lisähenkilöstöä torjuakseen tarvitsee 29 Huumausaineet Maltaa ei pidetä laittomien huumausaineiden tuotantokeskuksena, mutta se toimii kauttakulkupaikkana ja määränpäänä Pohjois-Afrikasta, Lähi-idästä ja Itä-Euroopasta tulevalle huumeiden salakuljetukselle. Huumeiden käytöstä ja salakuljetuksesta on tullut suuri ongelma Maltassa. Malta ei ole vielä allekirjoittanut meriteitse käytävää laitonta kauppaa koskevaa Euroopan neuvoston sopimusta, joka on erityisen merkityksellinen maan sijainnin takia. Lisähenkilöstöä ja -kalustoa tarvitaan huumeita koskevan yhteisön säännöstön soveltamiseksi. Yhteistyö oikeusasioissa Malta allekirjoitti kesäkuussa 1999 eurooppalaisen yleissopimuksen ehdolliseen rangaistukseen tuomittujen tai ehdonalaisesti vapautettujen valvonnasta. Sen on kuitenkin vielä hyväksyttävä useita kansainvälisiä 1999 kertomuksessa mainittiin. sopimuksia kuten helmikuun Päätelmät Voidakseen soveltaa Euroopan unionin säännöstöä oikeus- ja sisäasioissa Maltan on vielä hyväksyttävä useita oikeudellisia välineitä: turvapaikkalaki, jossa ei ole maantieteellistä varaumaa, tietosuojalaki, sopimus meriteitse käytävästä laittomasta kaupasta ja useita kansainvälisiä yleissopimuksia yhteistyöstä oikeusasioissa. Maltan on myös parannettava valmiuksiaan soveltaa yhteisön säännöstöä etenkin turvapaikkaoikeuden, järjestäytyneen rikollisuuden ja huumeiden alalla. laittoman maahanmuuton torjumisen sekä 3. 8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Malta on Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsen. Liittyessään EU:hun Maltan on luovuttava kehitysmaa-asemastaan ja liityttävä niihin monenvälisiin WTO:n sopimuksiin, joissa yhteisö on sopimuspuolena. Malta on ilmaissut halukkuutensa työskennellä tiiviissä yhteistyössä EY:n kanssa tulevan maailmankauppaa koskevan WTO:n neuvottelukierroksen valmisteluissa ja neuvottelujen aikana näkökantojen ja toimintalinjojen mukauttamiseksi toisiinsa mahdollisimman pitkälti. Malta on allekirjoittanut palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS). Tämän alan osalta ei ole ilmoitettu merkittävistä muutoksista edellisen kertomuksen jälkeen. Uusi WTO:n neuvottelukierros tarjoaa Maltalle tilaisuuden saattaa tätä alaa koskevat sitoumuksensa vähitellen EY:n tasoa vastaaviksi. Maltan keskimääräisissä tullitariffeissa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia edellisen kertomuksen jälkeen. Uusista etuuskohtelukauppaa koskevista sopimuksista ei ole ilmoitettu. 30 Kehitysyhteistyö Maltalla ei ole kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Tulli tullilainsäädäntönsä tullilainsäädäntö ei vastaa yhteisön säännöstöä eikä Malta ole edistynyt Maltan säännöstön huomattavasti mukaiseksi. Yhdenmukaistamista tarvitaan esimerkiksi taloudellista vaikutusta omaavien tullimenettelyjen, -kattojen, tullivarastojen, tullisuspensioiden sekä väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden alalla. Maltan olisi perustettava sitova tariffitietojärjestelmä. yhdenmukaistamisessa tariffikiintiöiden vapaa-alueiden, yhteisön ja Ensisijaisena tehtävänä Maltan tulisi ottaa käyttöön Euroopan yhteisön yhdistetty nimikkeistö (mikä edellyttää alkuperäsääntöjen muuttamista), tarkistettava nykyistä tullausarvojärjestelmää WTO:ssa tehdyn tullausarvoja koskevan sopimuksen (Gatt 1994) soveltamiseksi ja alettava soveltaa yhtenäistä hallinnollista asiakirjaa. Malta on ilmaissut kiinnostuksensa allekirjoittaa EU:n kanssa pöytäkirja vastavuoroisesta hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa, ja komissio on jo aloittanut tarvittavan menettelyn tätä alaa koskevan sopimuksen tekemiseksi. Päätelmät Maltan pitäisi laatia tullihallintoa koskeva liittymiseen valmistava strategia, joka kattaisi tullilainsäädännön yhdenmukaistamisen yhteisön säännöstön kanssa, kehitettävä maan toimielinten tullihallinnon edellyttämistä velvollisuuksista sekä tietokoneistettava alan hallinto. ja hallinnon valmiuksia selviytyä EY:n 31 Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka Malta jatkaa ulkopolitiikkansa suuntaamista EU:hun. EU päätti 21. kesäkuuta 1999 kutsua Maltan liittymään uudelleen monenväliseen poliittiseen vuoropuheluun, jota käydään assosioituneiden Keski-Euroopan maiden ja Kyproksen kanssa yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä, jotta maa voisi tottua ja mukautua yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan välineisiin sekä toimia täysipainoisesti yhteistyössä unionin kanssa lähtien Malta osallistuu vuoropuheluun, myös kansainvälisillä foorumeilla. Tästä poliittisten johtajien, eurokirjeenvaihtajien ja työryhmätason säännöllisiin kokouksiin, ja sovittaa kantansa yhteen EU:n kantojen kanssa. Jo ennen monenvälisen vuoropuhelun aloittamista uudelleen Malta on yleensä tukenut EU:n kantoja yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan alalla. Se liittyi yhteiseen kantaan Kosovon tilanteesta, Jugoslavian lentojen kieltoon ja Jugoslavian öljysaartoon. Malta pyrkii tukemaan alueellista vakautta Euro-Välimeri-kumppanuuden yhteydessä. Sillä on tiivistä yhteistyötä Välimeren alueen naapurimaidensa kanssa. 3. 9 Varainhoitoa koskevat kysymykset Varainhoidon valvonta Lainsäädäntöä on yhdenmukaistettava yhteisön säännöstön kanssa, jotta voidaan ottaa käyttöön omien varojen järjestelmä. Tämän alan hallinnollinen käytäntö on kehittynyt. ja (lainsäädännöllisiä Muitakin muutoksia EU:n valvontavaatimusten täyttämiseksi. Erityisen huomattavaa on, että julkinen varainhoidon sisäinen valvonta on Maltassa nykyisin hajautettu vastuuministeriöille. Puutteita liittyy laatuun ja tilintarkastajien pätevän tarkastushenkilöstön lukumäärään. Tilanteen korjaamiseksi Malta on siirtämässä vastuuta tilintarkastuskomitealle, joka toimii erillään valtiovarainministeriöstä ja suoraan valtioneuvoston kanslian alaisuudessa. toiminnan riippumattomuuteen, sisäisen tilintarkastuksen hallinnollisia) tarvitaan Maltan on myös luotava asianmukaiset hallinnolliset järjestelyt saamiensa EU-varojen hallinnoimiseksi ja niiden käytön valvomiseksi. liittymisen jälkeen Päätelmät Paljon työtä on vielä jäljellä lainsäädännön mukauttamisessa yhteisön säännöstöön ja tarvittavien hallinnollisten rakenteiden luomisessa. 3. 10 Yleisarvio Komission helmikuussa 1999 antaman ajan jälkeen sisämarkkinoita koskevissa asioissa on edistytty hyvin vähän. Maltan tulisi kiireellisesti omaksua tämän alan yhdenmukaistamista koskeva ohjelma. Julkisten hankintojen osalta on edistytty, kun kansallisesta etuuskohtelusta on luovuttu, mutta standardoinnin ja varmentamisen suhteen on edelleen puutteita. Teollis- ja tekijänoikeuksia sekä tietosuojaa koskevien säännösten yhdenmukaistamista olisi nopeutettava. Arvonlisäveron tasalle saatetun lausunnon 32 käyttöön askel, mutta ottaminen yhdenmukaistamisessa on vielä tehtävää. Tuontimaksujen periminen EU:sta tuotavilta tuotteilta on epätavallinen käytäntö, joka tulisi poistaa välittömästi. 1999 oli myönteinen uudelleen vuonna Kilpailulait ovat varsin pitkälle yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa, joskaan Maltassa ei ole lakia yrityskeskittymistä eikä kilpailusääntöjä vieläkään sovelleta yrityksiin, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia. Valtiontukia ei valvota järjestelmällisesti eikä niitä koskevia lainsäädännöllisiä puitteita ole. Tämän asian yhdenmukaistaminen pitäisi asettaa ensisijalle, erityisesti laivanrakennus- ja laivankorjausalalle annettavan tuen osalta. Valtion rooli maataloudessa on edelleen tärkeä, eikä viime aikoina ole juurikaan edistytty maatalouden mukauttamisessa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. erityisesti meriliikenteen Liikenteen turvallisuuden ja saastumisen rajoittamisen suhteen. Maltan on otettava käyttöön ympäristöalan yhdenmukaistamista koskeva kokonaisstrategia tehostettava täytäntöönpano- ja soveltamisvalmiuksiaan. Oikeus- ja sisäasioissa Maltan pitäisi antaa laki turvapaikkaoikeudesta ja poistettava maantieteellinen varaumansa. Valmiuksia on vahvistettava maahanmuuton valvonnassa, ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. tietosuoja-asioissa sekä huumeiden alalla yhdenmukaistamista on jatkettava sekä tulliasioista, kuluttajapolitiikasta, kalastuksesta, meriliikenteestä Ympäristöstä, ja aluepolitiikasta vastaavat instituutiot on vielä perustettava. Hallinnon toimintakykyä on vahvistettava kaikilla aloilla. 33 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä ja sopusointuiselle Tässä luvussa päivitetään helmikuisen kertomuksen tietoja. Madridissa joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi tarpeeseen luoda edellytykset ehdokasmaiden hallinnollisten vähittäiselle rakenteiden mukauttamisen kautta. Agenda 2000 -asiakirjassa korostettiin yhteisön lainsäädännön sisällyttämistä asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön, mutta vielä soveltamista käytännössä tärkeämpänä asianmukaisten hallinnollisten ja oikeudellisten rakenteiden avulla. Tämä on keskeinen ennakkoedellytys keskinäiselle luottamukselle. siinä pidettiin yhteisön yhdentymiskehitykselle välttämättömälle lainsäädännön jäsenyyden kannalta tulevan etenkin Mahdollisuuksien mukaan tietoja annetaan siitä ministeriöstä tai organisaatiosta, joka vastaa tietystä yhteisön säännöstön osasta, sekä sen toimivaltuuksista, henkilöstöstä ja budjetista. Kuten jäsenvaltioissakin, kunkin hallinnonalan on päätettävä niukkojen henkilöstö- ja rahoitusresurssien jakamisesta ja varmistettava, että sillä on riittävät valmiudet soveltaa yhteisön säännöstöä. Ei ole olemassa ihanteellista henkilöstön määrää, eivätkä pelkät luvut riitä kertomaan kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä tehokkaasti. Henkilöstön määrä ja muutokset ilmoitetaan kuitenkin aina kun tiedot ovat saatavilla. On selvää, ettei yksi tai kaksi henkeä riitä aloilla, joilla valvontatyötä on paljon. Tällaisissa tapauksissa henkilöstön hyvin pieni määrä saattaa viitata tarpeeseen antaa enemmän painoa hallinnollisille valmiuksille. Monet tässä kertomuksessa esitetyistä täytäntöönpanorakenteista on luotu vasta äskettäin. Ne alkavat tehdä päätöksiä yhteisön säännöstöön liittyvillä aloilla, mutta usein on liian aikaista arvioida päätösten laatua ja sitä, miten johdonmukaisia ne ovat yhteisön säännöstön kanssa; aina tarvittavia tietoja ei ole edes saatavilla. Joillakin aloilla on kuitenkin mahdollista esittää tietoja sen havainnollistamiseksi, että yhteisön säännöstöstä on tulossa konkreettinen ja kiinteä osa maan sisäistä päätöksentekoa. Tulevan vuoden aikana komissio jatkaa työtään kunkin ehdokasmaan kanssa hallinnollisia valmiuksia ja täytäntöönpanoa koskevan tietokannan luomiseksi, jonka avulla unioni voi arvioida toiminnallisia valmiuksia yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon. Helmikuun kertomuksessa komissio esitti seuraavan päätelmän: "Vaikuttaa siltä, että hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksiensa puolesta Maltalla ei tule olemaan suuria vaikeuksia yhteisön säännöstön käyttöönotossa. Hallinnollisia valmiuksia on kuitenkin parannettava monilla aloilla, joihin kuuluvat muun muassa tulli, kilpailu, meriliikenne sekä oikeus-ja sisäasiat. " 4. 1 Hallinnon rakenteet Maltan hallinnolliset rakenteet perustuvat demokraattisiin periaatteisiin. Keskushallinnon palveluksessa on nykyisin noin 33 000 virkamiestä. Helmikuisessa ja esitetty päätelmä, kertomuksessa tuloksellisuudessa on parantamisen varaa", pätee yhä. tehokkuudessa hallinnon "julkisen että Helmikuun jälkeen on luotu joitakin hallinnollisia rakenteita yhdentymisprosessin hallinnoimiseksi. Liittymisen valmistelemiseksi on perustettu sekä keskushallinnon 34 alaisia että valtiosta riippumattomia elimiä. Analyyttiseen arviointiin (screening) ja neuvotteluihin liittyvät päätökset tekee valtioneuvoston kanslian alainen tilapäinen komitea, ja toimintakomitean (MEUSAC) suositusten perusteella. MEUSAC on perustettu ulkoasiainministerin alaisuuteen, ja siinä on laaja edustus hallituksesta, yksityiseltä sektorilta, ammattiyhdistyksistä, puolueista ja muista eturyhmistä. jonka puheenjohtajana on pääministeri, Maltan ja EU:n ohjaus- Lisäksi on perustettu EU:n tukea koordinoiva erityisryhmä helpottamaan Maltan osallistumista sille avoimiin yhteisön ohjelmiin ja varmistamaan EU:n varojen täysimääräinen ja tehokas käyttö ennen liittymistä ja sen jälkeen. 4. 2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky: yhteisön säännöstön täytäntöönpanon avainalueet lainsäädännön yhdenmukainen EY:n soveltaminen: Laissa oikeudenkäynnistä yksityisasioissa säädetään tuomareiden määräksi 17, joista yksi on ylin tuomari (Chief Justice). Lisäksi toisenlaisia tehtäviä hoitaa 17 magistrate-mmislä tuomaria. EY:n lainsäädännön tuntemiseen kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota. Tällä hetkellä kummankaan tuomariryhmän paikkoja ei ole vapaina. Tässä vaiheessa ei voida arvioida tarkasti ja kattavasti oikeuslaitoksen kykyä soveltaa yhteisön säännöstöä. Yhtenäismarkkinat: Valtiovarainministeriöön kuuluva itsenäinen sopimusosasto vastaa julkisia hankintoja koskevan ja täytäntöönpanosta. Yleisessä sopimuskomiteassa on yhdeksän jäsentä (jotka eivät ole keskushallinnon virkailijoita), minkä lisäksi osastolla on 26 työntekijää. lainsäädännön eri näkökohtien soveltamisesta Kaikki ministeriöt ja monet julkiset yritykset esittävät tarjouspyyntönsä sopimusosaston kautta. Julkista palvelua (hankintoja) koskevissa säännöksissä annetaan paljon delegoitua valtaa osastopäällikölle, sopimusasioiden johtajalle, joka voi käyttää harkintaansa sen suhteen, annetaanko jokin asia valtiovarainministeriön lopullisesti päätettäväksi. Sopimusosasto vastaa julkisten tarjouspyyntöjen esittämisen valvonnasta, ja se neuvoo muita hallintoyksiköitä julkisiin hankintoihin ja niitä koskeviin tietoihin liittyvissä asioissa. Kaikki julkaistaan Malta rahoitettavat Government Gazette -lehdessä, kun taas yritysten tarjouspyynnöt julkaistaan yleensä maan tiedotusvälineissä. julkisin varoin tarjouspyynnöt Julkista palvelua (hankintoja) koskevien säännösten mukaan yleinen sopimuskomitea voi toimia myös muutoksenhakuelimenä, joka kuulee toimii tuomarina suosittelevan ministeriön tai yrityksen sekä asianosaisten tarjoajien välillä ja tekee päätökset. Valitusmenettelyn käyttöönotosta lähtien tarjoajat ovat voineet esittää vastalauseensa sopimuksen myöntämisen suhteen ennen sopimuksen allekirjoittamista. Lisäksi oikeutta on mahdollista hakea markkinatuomioistuimien kautta. tarjoajia valitusasioissa, Hallinnolliset valmiudet vaikuttavat keskushallinnon virastoille riittäviltä. Erityistä huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä henkilöstön asianmukaiseen koulutukseen. Julkisoikeudellisten elinten, paikallisneuvostojen ja julkisten (yleishyödyllisten) yritysten osalta Maltan on luotava tarvittavat hallinnolliset rakenteet, jotka vastaavat sen 35 seuraamisesta ja valvomisesta, että EU:n sääntöjen kattamat elimet soveltavat julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. tavaramerkkien toimisto vastaa Teollisoikeuksien rekisteröinnin hyväksymisestä sekä äänitysoikeuksien myöntämisen määrittelystä. Sen jälkeen kun tavarat on laskettu paikallisille markkinoille, teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamista valvoo talousrikoksia käsittelevä poliisin yksikkö, joka tekee säännöllisiä tarkastuksia vähittäismyyntipisteisiin ja avoimille markkinoille. Tullilaitoksen tutkintajaosto vastaa säännösten noudattamisen valvonnasta rajoilla. ja patenttien Hallinnollista rakennetta on vahvistettava huomattavasti, jotta yhteisön säännöstöä voidaan soveltaa tehokkaasti. Nykyiset järjestelmät on ehkä yhdistettävä viranomaiseksi, jolla on riittävästi pätevää henkilöstöä. Teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä tapauksia käsitteleviä käsitellään siviilituomioistuimissa, mutta hyvin harvat tuomarit ja syyttäjät ovat perehtyneet teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaan lainsäädäntöön. Poliisi- ja tulliviranomaiset tarvitsevat runsaasti koulutusta. erityistuomioistuimia tapauksia Tällaisia ole. ei Erityistä huomiota on kiinnitettävä täytäntöönpanosta vastaavien tahojen resurssien lisäämiseen. Valtiovarainministeriö (budjettitoimisto, valtionkassa ja tulliosasto) ja kansallinen tilintarkastusvirasto vastaavat tilintarkastusta koskevan lainsäädännön soveltamisesta. Ministeriössä noin 160 virkailijaa ja tilintarkastusvirastossa 30 virkailijaa työskentelee asiaa koskevan lainsäädännön panemiseksi täytäntöön Maltassa. alaiselle Tilintarkastajat lautakunnalle, joka on perustettu tilintarkastustoiminnasta annetulla lailla. valtiovarainministeriön vastuussa ovat tilintarkastus Tätä alaa koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi tarvittavat hallinnolliset rakenteet ovat jo olemassa, mutta henkilöstöresursseja on lisättävä huomattavasti. Yritysrekisterissä työskentelee 25 henkeä, ja se vastaa EY:n yrityslainsäädännön täytäntöönpanosta Maltassa. Yritysrekisteri toimii osana Maltan rahoituspalvelukeskusta ja valvoo vuonna 1995 annetun yrityslain ja vuonna 1962 liikekumppanuuksista annetun määräyksen mukaan rekisteröityjä yhtiöitä. Nykyinen rakenne riittänee yhteisön säännöstön soveltamiseen ja täytäntöönpanoon. Tietosuojaa koskevia hallinnollisia rakenteita ei ole. Tämä muodostaa aukon Maltan kyvyssä panna täytäntöön yhteisön säännöstö. Tietosuojasäännösten asianmukaisen soveltamisen valvomiseksi on perustettava julkinen ja riippumattomasti toimiva valvontaviranomainen. Tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan EY:n lainsäädännön soveltaminen kuuluu useiden eri viranomaisten toimivaltaan. Tätä alaa koskevan teknisen lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaa noin 15 virastoa ja keskushallinnon osastoa. Joissakin yhteyksissä henkilöstöä olisi lisättävä yhteisön säännöstön täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. 36 Keskinäisen tunnustamisen järjestelmää ei ole vielä perustettu. Nykyistä hallinnollista ja teknistä infrastruktuuria on kehitettävä, jotta voidaan tarkastaa, ovatko kolmansista maista tuodut tavarat tuoteturvallisuudesta annettujen sääntöjen mukaisia. Maltan standardointiviranomainen (MSA) perustettiin vuonna 1996 tehdyllä muutoksella Maltan standardointielintä koskevaan lakiin, jotta voitiin perustaa itsenäinen standardeja ja niihin liittyviä asioita käsittelevä viranomainen. MSA on nykyisin Maltan ainoa viranomainen, jonka tehtäviin kuuluu standardeja ja niihin liittyviä asioita koskevan työn koordinointi. Sitä johtaa neuvosto, jossa on julkisen hallinnon edustajia eri aloilta (teollisuus, maatalous, tulli, kuluttaja-asiat, ympäristönsuojelu, kansanterveys) sekä muiden eturyhmien edustajia (kauppa-ja ammattijärjestöjä, tiede-ja teknologianeuvosto). MSA:n neuvostossa on viisi kokopäiväistä työntekijää ja 15 osa-aikaista jäsentä. Terveysosasto vastaa edelleen terveysministeriön asettamien elintarvikkeita koskevien standardien tai MSA:n suositusten noudattamisen valvonnasta. Maltan viranomaisilla ei pitäisi olla kohtuuttomia vaikeuksia tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Koulutus on kuitenkin säännöstön hallinnolliset keskeisessä asemassa. Riittävät täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi on vielä luotava. rakenteet yhteisön Pääomien vapaan liikkuvuuden alalla Maltan keskuspankki sääntelee ja valvoo luotto-ja rahoituslaitoksia, valvoo valuuttakursseja vuonna 1972 valuuttakurssien valvonnasta annetun valtiovarainministeriön delegoimana. Keskuspankissa on 329 virkailijaa. sekä valvoo maksujärjestelmää lain mukaisesti Yhteisön säännöstön soveltamiseksi ei tarvita uutta hallintorakennetta. Päinvastoin, vapauttamisprosessin myötä nykyiset pääomanliikkeitä valvovat ja lupia myöntävät hallintojärjestelmät on syytä poistaa. Rahoituspalvelujen osalta Maltan rahoituspalvelukeskus (MFSC) sääntelee vakuutus- ja sijoituspalveluyhtiöitä, offshore-yrityksiä. Rahoituspalvelukeskuksessa työskentelee 66 virkailijaa. yhteissijoitusjärjestelmiä ja MFSC myöntää toimilupia ja voi väärinkäytöstapauksissa perua toimiluvan, keskeyttää sen voimassaolon toistaiseksi tai rajoittaa sen soveltamista. Se voi myös tehdä selvityksiä ja antaa julkisia lausuntoja. Resurssitilanteen mukaan vaatimustenmukaisuutta koskevia jatkuvasti sekä paikan päällä että ulkopuolisesi! Selvityksiä tehdään myös tarvittaessa. tarkastuksia tehdään Yhteisön säännöstön rakenteella. Keskipitkällä aikavälillä olisi perustettava valvomaan vakuutusalaa. täytäntöönpano on mahdollista nykyisellä hallinnollisella erillinen viranomainen tutkintojen ja ammattipätevyyksien Henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla Maltan yliopiston aktuaari vastaa kaikkien korkea-asteen tunnustamisesta. Se voi kuulla asianomaisia ammattijärjestöjä mahdollisista ongelmista. Lisäksi joidenkin ammattien lupa asianajajille, arkkitehdeille jne. ). harjoittaminen edellyttää lupaa (hallituksen Oikeus- ja sisäasiainministeriö myöntää luvat asianajajille ja ympäristöministeriö puolestaan arkkitehdeille. 37 Arkkitehdin ammatin harjoittamista sääntelevän lain, jonka parlamentti hyväksyi vuoden 1996 puolivälissä, oli määrä tulla voimaan 1. lokakuuta. Laissa säädetään arkkitehtien lupatoimikunnasta, joka toimii yhdyssiteenä arkkitehtien ammattijärjestön ja hallituksen välillä. Toimikunnan tehtävänä on käsitellä hakemuksia arkkitehtiluvan myöntämiseksi luvan sekä hyväksyä ja tunnustaa ulkomaisissa yliopistoissa hankittuja myöntämistä varten. tutkintoja Sellaisten ammattipätevyyksien tunnustaminen, joita koskevia sääntöjä ja säädöksiä ei ole vielä annettu, on suuri ongelma. Yliopiston aktuaariin perustuva järjestelmä toimii suhteellisen hyvin Maltan kansalaisten osalta, mutta on muiden maiden kansalaisille melko hidas, mikä voitaisiin tulkita haluttomuudeksi antaa ulkomaalaisten asettua luvan osalta Maltaan. Asianajajille, arkkitehdeille jne. myönnettävän hallituksen nykyisen hallinnollisen rakenteen vahvistaminen ei riitä, vaan olisi perustettava itsenäinen sääntelyviranomainen, jonka toimivaltaan kuuluisivat kaikki asianosaiset alat. Kilpailu: Kilpailusääntöjen (rajoittavat sopimusehdot, hallitsevan aseman väärinkäyttö, ja yrityskeskittymien valvonta) soveltamisesta vastaava kansallinen viranomainen on kilpailuvirasto työntekijää. Tämä viranomainen tutkii hyvän kauppatavan vastaista kilpailua koskevat väitteet ja toimittaa rikkomismenettelyjen tulokset kilpailutoimikunnalle. for Fair Competition), jossa on 25 (Office Päätöksentekovalta on kilpailutoimikunnalla, joka on presidentin nimittämä itsenäinen viranomainen, joka päättää itse omista menettelyistään ja jolla on vastaava toimivalta kuin kansallisilla siviilituomioistuimilla. Maltan on perustettava valtiontukea valvova kansallinen viranomainen (esim. arvioimaan valtiontuen asianmukaisuutta yhteisön säännöstöön perustuvien kriteerien kannalta). Televiestintä: Valtion omistuksesta julkisessa verkko-operaattorissa, Maltacom-yhtiössä, vastaa talousministeriö. Omistus on siis erotettu sääntelytoiminnasta, mikä on yhteisön säännöstön mukaista. Televiestintäalan sääntelyvirasto ei ole kuitenkaan riippumaton valtion päätöksenteosta, sillä se toimii liikenne- ja viestintäministeriön alaisuudessa ja viraston johtajan nimittää maan pääministeri. ja viestintäministeriön alainen Liikenne- sääntelyvirasto vastaa toimilupien myöntämisestä, hinnoittelumekanismien vahvistamisesta, radiotaajuuksien turvaamisesta. ja sääntelystä, kiistojen Langattomasta viestinnästä vastaava ministeriön osasto on vastuussa standardeista ja televiestintälaitteista. Sääntelyvirastossa on 65 ja hallintohenkilökunta mukaan luettuina. tilausasiakkaiden etujen televiestintäalan ratkaisemisesta työntekijää insinöörit, teknikot Televiestintäalan valituslautakunta ja operaattorin (operaattoreiden) väliset kiistat. Se muodostuu puheenjohtajasta ja kahdesta muusta jäsenestä, jotka nimeää liikenne-ja viestintäministeri. ratkaisee sääntelyviranomaisen Sääntelyviranomaisen riippumattomuutta hallituksesta on lisättävä, ja sen tulisi osoittaa tehokkuutensa laatimalla yhteisön säännöstön mukaiset asetukset erityisesti toimilupien myöntämisestä, yhteenliittämisestä ja numeroinnista. Audiovisuaaliset palvelut: Maltan lähetystoiminnasta vastaava viranomainen vastaa lainsäädännön audiovisuaalista yleisradiolain koskevan nojalla (1991) alaa 38 täytäntöönpanosta ja soveltamisesta. Henkilökunnan vahvuus on 22. Tämän lakisääteisen elimen jäsenet nimittää tasavallan presidentti pääministerin esityksestä ja opposition johtajaa kuultuaan. Lukuun ottamatta perustuslaissa säädettyjä toimintoja (varmistaa puolueettomuuden säilyminen poliittisissa ja talouselämään liittyvissä ristiriitatilanteissa tai ajankohtaiseen julkiseen politiikkaan liittyvissä asioissa) lähetystoiminnasta vastaavan viranomaisen asema ja tehtävät ovat kaksijakoiset: valita radio- ja televisiotoiminnan harjoittajat ja myöntää niille toimintaa lainsäädännön seuraamuksia ehtojen rikkomisesta; nämä seuraamukset vaihtelevat sakosta toimiluvan määräaikaiseen tai täydelliseen perumiseen. Lähetystoiminnasta vastaava viranomainen käsittelee myös toimiluvanhaltijoiden valituksia ja varmistaa, että mainontaa koskevia säännöksiä noudatetaan. toimiluvat sekä valvoa näitä asemia, säännellä niiden ja toimilupaehtojen pohjalta langettaa ja Hallitus viranomaiselle osoitettujen taajuuksien jakamisesta. (valtioneuvoston kanslia) vastaa Maltan lähetystoiminnasta vastaavalle Lähetystoimintapalveluihin kuuluu valtiollisia ja yksityisiä radio- ja televisioasemia, jotka lähettävät ohjelmaa koko maahan, paikallisradioasemia, joiden lähetystoiminta on rajallista, sekä kaapelitelevisio, joka välittää paikallisia ja ulkomaisia maanpäällisiä televisiopalveluja sekä monia muita maanpäällisiä ja satelliittikanavia. Lähetystoiminnasta vastaava viranomainen on voittoa tuottamaton organisaatio, jonka tulot perustuvat lähinnä valtiontukeen (yleisestä talousarviosta). Lähetystoiminnasta vastaavan viranomaisen riippumattomuuden varmistamiseksi hallituksen on lain mukaan maksettava vähintään neljännesmiljoona. Tuloja saadaan myös lupamaksuista (joista 20 prosenttia maksetaan vastaavalle ministeriölle), franchise-maksuista ja sakkojen perimisestä. televiestinnästä automaattisesti langattomasta Lähetystoiminnasta vastaava viranomainen toimii dynaamisesti. Se on ollut jo vuosien ajan aktiivinen jäsen Euroopan yleisradioliitossa ja brittiläisen kansainyhteisön Se on myös Euroopan mediainstituutin jäsen ja Maltassa yleisradioyhdistyksessä. Euroopan pidetyssä vuonna sääntelyviranomaisten yhdistys -perustajajäsen. konferenssissa perustetun EPRAn 1995 - Verotus: Verotuksesta vastaavat valtiovarainministeriöön kuuluvat tulovero-osasto (395 työntekijää), arvonlisävero-osasto (125 työntekijää) sekä tulli- ja valmistevero-osasto (685 työntekijää, joista 32 työskentelee valmisteveroihin liittyen). Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida esittää kattavaa ja tarkkaa arviota Maltan kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä tyydyttävästi. Maatalous: Maatalous- maatalousosasto, eläinlääkintäosasto sekä kalastus-ja vesiviljelyosasto. kalastusministeriö jakautuu ja kolmeen osastoon: Maatalousosaston kasvinterveysyksikkö, jossa on 41 työntekijää, käsittelee kaikki kasvinsuojelualan kysymykset (todistusten antaminen, torjunta-aineiden ja lannoitteiden rekisteröinti, kasvien terveyden ja laadun valvonta). Kasvinterveysyksikössä sijaitsee myös biologialaboratorio. Koska kasvinterveysyksikkö on Euroopan ja Välimeren maiden kasvinsuojelujärjestön (EPPO) jäsen, se parantaa standardejaan koko ajan ja antaa neuvoja ("ennakkovaroituksia") viljelijöille. 39 jossa on 180 ja Eläinlääkintäosasto, tuontitodistusten antamista, tilojen ja teurastamojen säännöllisiä tarkastuksia sekä elintarvikkeiden pakkauslaitoksia ja vähittäismyyntipisteitä. Osasto voi määrätä seuraamuksia, jos säännöksiä ei noudateta. työntekijää, valvoo esimerkiksi lupien Kasvinjalostajanoikeuksia varten Maltassa ei ole hallintorakennetta, mutta yhteisön kasvilajikevirastoon tarkoitetut hakemukset voidaan osoittaa maatalousosastoon. Maltan on vielä vahvistettava enimmäisjäämärajat, mutta maan kapasiteetti ei riitä tämän kohdan vaatimusten täytäntöönpanoon. Maatalous- ja kalastusministeriössä on hallinnon perusrakenteet, joilla voidaan panna täytäntöön ja soveltaa EY:n lainsäädäntöä useilla aloilla, mm. eläinlääkintä-, ja kasvinsuojelualalla. Tietyt yksiköt tarvitsevat enemmän pätevää henkilöstöä ja sopivia laitteita yhteisön säännöstön tällainen yksikkö on henkilökuntansa. kasvinterveysyksikkö, Eläinlääkintäosaston on hyödynnettävä henkilöresurssejaan paremmin ja parannettava yhteistyötä ja maatalousosaston sekä tarkastustavoitteita varten myös poliisin kanssa. Koska Malta on saari, rajatarkastusasemien käyttöönotto uudelleen edellyttää koulutusta. Myös uusia hallintorakenteita on perustettava useilla aloilla, joilla Maltalla ei vielä ole lainsäädäntöä. koordinaatiota muiden elinten, kuten kansanterveysosaston täytäntöönpanemiseksi. Eräs organisoitava on uudelleen jonka ja Kalastus: Yksi maatalous- ja kalastusministeriön osastoista muodostuu kalastus- ja vesiviljely-yksiköistä. Kalastusyksiköllä (50 työntekijää) on sääntelytehtäviä, kun taas vesiviljely-yksikkö ja koulutukseen. (kuusi asiantuntijaa) on enemmän suuntautunut kokeiluun Jotta yhteisön säännöstö voitaisiin panna täytäntöön, alusrekisteri, tarkastukset ja valvonta olisi uudistettava. Myös markkinarakenne olisi uudistettava, jotta yhteinen markkinajärjestely voitaisiin panna täytäntöön. Energia: Maan pääasiallisena energiantoimittajana Enemalta-yhtiö harjoittaa energian toimintaa. hankintaan, jalostukseen, valmistukseen, jakeluun ja myyntiin liittyvää Yhtiöllä on omat velvollisuutensa, ja se toimii hallituksen valvonnassa ja talouselämän palveluista vastaavan ministeriön alaisuudessa. Enemalta-yhtiöön kuuluu kolme osastoa: sähkö (2 lämpövoimalaa), kaasu (nestekaasun tuonti), öljy (kaikkien öljytuotteiden hankinta ja myynti, merenkulun ja ilmailun polttoainevarastot kansainvälisille asiakkaille). Enemalta-yhtiön henkilöstön määrä on 2000. Maltalla ei ole ydinvoimaa, ja öljynetsintäosasto kuuluu valtioneuvoston kanslian alaisuuteen. Sillä on 12 työntekijää, ja se vastaa hiilivetyjä koskevista luvista annetun EY:n lainsäädännön täytäntöönpanosta. Uusien energianlähteiden hyödyntäminen on vielä kokeiluvaiheessa. Energiatehokkuudesta vastaa Maltan standardointiviranomainen (20 työntekijää, joista 5 ja 15 osa-aikaista). Sitten kun energiatehokkuutta koskeva EY:n täysipäiväistä lainsäädäntö on saatettu osaksi Maltan kansallista lainsäädäntöä, sen soveltamisesta vastaavat yhdessä Maltan ja teollisuusosasto. standardointiviranomainen, kuluttaja-asiain osasto 40 Säädösten antaminen ja soveltaminen on tarpeen energiantuotantoa koskevien EU:n direktiivien noudattamiseksi. Itsenäisen sääntelyelimen perustaminen on keskeistä. Kansallisella ja ole täytäntöönpanosta vastaavaa elintä. yhteensovittamisesta kriisitoimenpiteiden tasolla ei Liikenne: Liikenneministeriö on toimivaltainen hallintoviranomainen. Julkista maaliikennettä koskevasta ministeriössä joukkoliikennevirasto valvontalautakunta (neljä jäsentä), kun kokonaisuudessaan poliisi. (PTA) ja taas sääntelystä (ja sen soveltamisesta) vastaa liikennesäännöistä vastaa liikenteen liikennesääntöjen valvonnasta vastaa PTA:han kuuluu puheenjohtaja ja neljä muuta julkisesta liikenteestä vastaavan ministerin nimeämää jäsentä (nimitykset voidaan uusia vuosittain) ja siellä on 172 työntekijää. Ajoneuvojen katsastusta koskeva lainsäädäntö annettiin äskettäin. Katsastukset tekevät yksityisessä omistuksessa olevat testausasemat. Ensimmäisessä vaiheessa (eli lokakuusta 1999 alkaen) katsastetaan ainoastaan sellaiset ajoneuvon osat, joihin huonokuntoiset tieolot eivät vaikuta suoranaisesti (ohjaus, valaisimet, jarrut, rekisterikilpi). Ministeriön tieliikenneosasto (25 työntekijää) vahvistaa ja valvoo teiden suunnittelua ja rakentamista sekä tienpitoa koskevia standardeja. Muut ministeriön osastot ovat: • ilmailuosasto, joka sääntelee ilmailuasioita, tarjoaa ilmaliikennepalveluja Maltan (MIA) ja varmistaa Maltan kansainvälisen lentotiedotusalueella hallinnossa tarvittavien välineiden saatavuuden, lentokentän lupa- ja testausosasto, joka tarjoaa kaikenlaisia ajoneuvojen ja kuljettajien lupa-, koulutus- ja testauspalveluja, Maltan kansainvälinen lentokenttä, joka koordinoi hallintoa, politiikkoja, valvontaa, seurantaa, tutkimusta, suunnittelua, kauppaa ja muiden Maltan lentokenttien kaikkia muita toimintoja, Maltan merenkulkuhallitus (190 työntekijää), joka vastaa merenkulusta, satamien ja purjehduskeskusten hallinto, palvelut ja toiminta mukaan luettuina. • • johtaa kohtuuttomiin Satamien lastaajilla on monopoli, jonka turvin ne voivat sanella kuljetusmaksut, ja tämä puolestaan (satamasta määräpaikkaan). Säädösten ja standardien täytäntöönpano on ollut heikkoa. Erityistä saastestandardien huomiota on kiinnitettävä täytäntöönpanoon turvallisuuden avainvaatimukset. turvallisuus- sillä ne ovat merenkulun kuljetuskustannuksiin Maltassa kansainvälisten soveltamiseen, ja ja Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Sosiaaliministeriö hallinnoi sosiaaliturvajärjestelmää, josta maksetaan etuuksia, tukea ja eläkkeitä köyhille, sairaille, vanhoille ja työttömille. julkinen virasto, sosiaalisen hyvinvoinnin Sosiaalihuollon alalla on perustettu kehittämisohjelma. Sosiaaliministeriö vastaa myös kansallisen työllisyyspolitiikan toteutuksesta. Tätä varten perustettiin työllisyyskoulutusjärjestö vuonna 1990 annetun kansallista työllisyysviranomaista koskevan lain nojalla. Sen päätehtäviä on edistää 41 työttömien uudelleenkoulutuskeskusten toiminnasta. sijoittumista työelämään sekä vastata työvoima- ja koulutuksen Ammatillisen sosiaaliministeriö työllisyyskoulutusjärjestön välityksellä ja opetusministeriö. Sosiaaliministeriö vastaa myös sellaisten sosiaalipoliittisten toimien kehittämisestä ja toteutuksesta, joilla itsessään on vaikutusta työllisyyteen. toteutuksesta vastaavat yhdessä Suurinta työntekijöiden ammattijärjestöä - General Workers Union - lukuun ottamatta muut keskeiset ammattijärjestöt ja työntekijöiden yhdistykset ovat edustettuina Maltan ammattijärjestöjen keskusliitossa. Keskeiset työnantajia ja yrittäjiä edustavat järjestöt ovat Maltan työnantajayhdistys, Maltan teollisuuden liitto sekä Maltan kauppakamari. Tärkeistä sosiaalisista asioista hallitus kuulee Maltan taloudellisen kehityksen neuvostoa, jossa ovat edustettuina työnantajat, ammattijärjestöt ja muut keskeiset tahot. Sosiaaliministeriön alaisuudessa toimii lukuisia virastoja ja toimikuntia, jotka vastaavat yhteisön säännöstön eri osista (kansallinen vammaistoi mi kunta - neuvoa-antava elin / palveluiden hallinnointi, Sedqa (julkinen virasto) - huumausaineiden ja alkoholin käyttö, naisten asemaa edistävä toimikunta - tasa-arvoasiat). Nykyisin työterveys ja -turvallisuus kuuluu työ- ja työmarkkinasuhteista vastaavalle sosiaaliministeriön osastolle (49 työntekijää) sekä työterveyden ja työturvallisuuden toimikunnalle (kolmikantainen elin, jossa myös työmarkkinaosapuolet ovat edustettuina). Kansanterveys kuuluu terveysministeriön vastuualaan. Ministeriössä on kahdeksan osastoa, joilla jokaisella on johtajansa: rahoitus ja hallinto, terveyttä koskevat tiedot, terveydenhuollon politiikka instituutiot, perusterveydenhuoltoja kansanterveys. edistäminen, henkilöstö, suunnittelu, terveyden ja terveyspalvelut. Terveysministeriön tehtävänä on järjestää kaikille Maltan asukkaille kattavat ja täysin yksityisiä ilmaiset terveyspalveluja. Terveyteen toimii asiantuntijalääkäri. Hän vastaa ministeriön terveysosastosta ja on hallinnollisesti vastuussa ministerille hallituksen terveyspolitiikan toteutuksesta. liittyvissä asioissa hallituksen neuvonantajana on myös palvelujen Julkisten rinnalla Työllisyyttä ja sosiaaliturvaa koskevan yhteisön säännöstön soveltamiseksi tarvittavia hallinnollisia valmiuksia ei ole vielä parannettu riittävästi. Nykyisten hallinnollisten rakenteiden puutteisiin on puututtava ensi tilassa. Perusrakenteisiin sekä henkilöstön rekrytoimiseen ja asianmukaiseen koulutukseen tarvitaan investointeja. Aluepolitiikka ja koheesio: Maltan hallitus on perustanut Euroavustuksen työryhmän koordinoimaan tulevaisuudessa mahdollisesti saatavaa EU-rahoitusta (ennen liittymistä ja sen jälkeen). Työryhmässä on jäseniä työmarkkinaosapuolista, talouselämän edustajista ja muista asianomaisista osapuolista. ja koheesion osalta alan sosiaalisesta ulottuvuudesta (Euroopan Aluepolitiikan sosiaalirahaston vastaa sosiaalipolitiikan ministeriö, opetusministeriö ja Gozon ministeriö. Gozon ministeriö vastaa myös Gozon saarta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta. Suunnitteluvirasto vastaa maaseudun kehittämistä koskevista kysymyksistä maankäytön osalta. täytäntöönpanosta) lainsäädännön koskevan asiaa ja 42 Maltan koon vuoksi todellista aluepolitiikkaa ei ole koskaan luotu. Valmistautuminen EU. n rakennepolitiikan täytäntöönpanoon on ollut erittäin vähäistä. Hyvin harvat viranomaiset tuntevat EU. n koheesiopolitiikkaa tai rakennetoimenpiteitä. Maltan on perustettava hallintorakenne koordinoimaan rakennerahastojen täytäntöönpanoa ja vastaamaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) täytäntöönpanosta. laaja-alaisen ympäristölainsäädännön osalta, kun Ympäristö: Ympäristöministeriö ja erityisesti ympäristönsuojeluosasto on toimivaltainen taas varsinainen viranomainen täytäntöönpano (ja soveltaminen) voi jakautua useiden eri instituutioiden kesken (esim. sisäasiainministeriöllä ja ympäristölupien myöntämisessä; jälkimmäisestä se vastaa suunnitteluviranomaisen kanssa). ympäristövaikutusten arvioinneissa osavastuu on ilman Ympäristöministeriö vastaa (saastevalvontaa ja veden koordinoiva ympäristönsuojeluosaston yksikkö), pintavesien saastumisen ehkäiseminen mukaan luettuna, sekä jätehuollosta (viemäröintiosasto). Sisäasiainministeriön alainen suunnitteluviranomainen vastaa luonnonsuojelusta, ympäristövaikutusten arvioinneista, ympäristölupien myöntämisestä ja suojelualueiden perustamisesta. Väestönsuojelu kuuluu sisäasiainministeriön väestönsuojeluosaston vastuulle. laadun seurannasta Ympäristönsuojeluosaston henkilöstön kokonaismäärä on 225, joista 13 työskentelee saastevalvontaa koordinoivassa yksikössä. Suunnitteluviranomaisen työntekijämäärä on 320. Teollisuussaasteiden valvonnan ja riskienhallinnan toteuttamiseksi ja soveltamiseksi tarvittavia hallinnollisia rakenteita ei ole vielä luotu. Maltan on vielä päätettävä, miten jätehuoltoa, luonnonsuojelua (esim. lintudirektiivi), ajoneuvojen ja koneiden melupäästöjä sekä ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua koskeva yhteisön säännöstö saatetaan kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Hallinnolliset valmiudet eivät ole riittävät. Säädökset eivät vastaa standardeja, ja niiden soveltaminen on yleensä hyvin heikkoa tai olematonta. Laitteisiin ja henkilöstöön on investoitava lisää kiireellisesti. Ilman ja veden laatua (ympäristönsuojeluosasto, saastevalvontaa koordinoiva yksikkö terveysministeriön kanssa) sekä jätehuoltoa (viemäröintiosasto) koskevan lainsäädännön täytäntöönpano ja soveltaminen on lähes olematonta. Kuluttajapolitiikka: Kuluttajapolitiikasta vastaava viranomainen on talouselämän palveluista vastaavan ministeriön kuluttaja-asiain osasto, jonka henkilöstö on hyvin pieni (vain yksi tarkastaja ja muutama apulainen). Kuluttaja-asioista annetussa laissa (1994) säädetään kuluttaja-asiain neuvoston perustamisesta, joka aloittikin toimintansa tämän vuoden saman katon alle eri kuluttajajärjestöt (joita on toistaiseksi vain kaksi) ja antaa neuvoja kuluttajapolitiikasta. Toistaiseksi valmisteilla ei kuitenkaan ole kuluttajapolitiikan toimintasuunnitelmaa. toukokuussa. Neuvoston tehtävänä on koota Säännösten soveltaminen on hyvin vähäistä osaston pienen koon vuoksi. Terveysosaston yhteydessä toimii toinen tarkastuselin, jonka henkilöstön määrä on myös hyvin suppea. Sen tehtävänä on valvoa elintarvikkeiden turvallisuutta ravintoloissa ja hotelleissa. 43 Standardointi viranomainen vastaa itsenäisesti standardeista ja niihin liittyvistä asioista. Kuluttajatuomioistuin tekee päätöksiä valitusasioissa. Nykyiset hallinnolliset rakenteet ovat heikot ja niitä on kehitettävä. Hallinnolliset perusrakenteet eivät ja soveltamaan uutta lainsäädäntöä. Rakenteita on vahvistettava henkilöstön osalta, ja erityisasiantuntemusta omaavien työntekijöiden määrää on lisättävä. Huomiota olisi kiinnitettävä myös henkilöstön asianmukaiseen koulutukseen. tällä hetkellä riitä panemaan kaikilta osin täytäntöön ja sisäasiat: Turvapaikkahakemusten käsittelemiseksi ei ole julkisia Oikeus- eikä hakemuksia koskevien valitusten käsittelemiseksi ole hallintorakenteita, riippumatonta oikeudellista elintä, vaan hakemukset käsittelee kansalaisjärjestö. Rajavalvonnasta poliisilaitoksen maahanmuuttoviranomainen, jonka henkilöstön kokonaismäärä on 124. maahanmuuttoasioista vastaavat ja Maltan poliisi vastaa järjestäytyneestä rikollisuudesta, terrorismista, huumausaineista, petoksista ja korruptiosta sekä poliisialan yhteistyöstä. Rikososasto jakautuu kahteen liikkuvaan poliisiin. Ensiksi mainittu muodostuu osaan, rikostutkintaosastoon yhdeksästä ryhmästä, jotka vastaavat rikostutkinta-asioista yleensä, sekä yhdestä ajoneuvovarkauksiin erikoistuneesta ryhmästä. ja Huumeyksikkö on tärkein huumausaineiden vastaiseen toimintaan suoraan osallistuva organisaatio. Siihen kuuluu tällä hetkellä kuusi ryhmää ja yhteensä 39 henkeä, ja sitä johtaa apulaiskomentaja. Tulliosaston huumeyksikössä on 46 jotka analysoivat riskejä ja valitsevat tarkastettavat meri-ja ilma-alukset sekä matkustajat. työntekijää, Talousrikoksia käsittelevä yksikkö vastaa monia eri aloja koskevista rikostutkimuksista - väärennöksistä korruptiosta valuuttasäännöstelyyn jne. Yksikköön kuuluu vain 15 työntekijää. tekijänoikeusrikkomuksiin, virkamiesten Nykyinen poliisiyhteistyö perustuu kahdenvälisiin Interpolin välityksellä tapahtuvaan toimintaan. Interpol-yhdystoimistoon on osoitettu vain seitsemän työntekijää, joilla on niukasti hallinnollisia tehtäviä. Oikeudellisen alan yhteistyöstä siviili-ja rikosasioissa vastaa ulkoasiainministeriö. sopimuksiin sekä Oikeus- ja sisäasioita koskevan säännöstön soveltamisesta vastaavia hallinnollisia valmiuksia on vahvistettava. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä asianmukaiseen ja lisää resursseja ja jatkuvaan henkilöstön koulutukseen. Maltan poliisi aktiivisesti henkilöstöä Poliisilaitoksen lisää henkilöstöä ja kalustoa soveltaakseen maahanmuuttoviranomainen ulkorajoja koskevaa yhteisön säännöstöä. tarvitsee Europolissa. toimia tarvitsee voidakseen Tulli: Valtiovarainministeriön tulliasioita koskevan yhteisön tulliosasto vastaa säännöstön täytäntöönpanosta. Osastolla on yhteensä 685 työntekijää (hallinto, rahoitus ja henkilöstö, tullaus, tutkimus, matkustajaliikenne, valmisteverot ja sisäiset verot). Osasto käsittelee tuonti- ja vientiasiakirjat, myöntää alkuperä-, purkamis- todistuksia, hyväksyy korvaushakemukset noudattamisen. ja muita tuonti-/vien ti vaatimusten ja vahvistaa 44 Tullihallintoa on uudistettava huomattavasti tarjoamalla sille riittävä henkilöstö, infrastruktuuri ja tutkintavalmiuksia. Erityistä henkilöstön asianmukaiseen koulutukseen. erityisesti kiinnitettävä myös laitteisto. Tämä tietokoneistamista koskee olisi huomiota ja Varainhoidon valvonta: Maltan tilintarkastusvirasto (30 työntekijää). toimivaltainen valvontaelin on kansallinen Hallinnolliset rakenteet vaikuttavat toimivan tyydyttävästi, mutta parannuksia kaivataan erityisesti sisäisen tilintarkastuksen rakenteeseen. Samoin olisi perustettava yhteystahona toimiva rahoitustieto- tai petostentorjuntayksikkö, johon komission virkamiehet voisivat ottaa yhteyttä tutkiessaan epäilyjä petoksista, jotka vahingoittavat EY:n taloudellisia etuja. Tämä edellyttäisi pätevän lisähenkilöstön rekrytoimista ja koulutuksen jatkamista. 45 C. Päätelmät Malta täyttää Kööpenhaminan kokouksessa sovitut poliittiset arviointiperusteet. Malta on toimiva markkinatalous ja pystynee selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineesta unionissa, kunhan se toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet, erityisesti otollisten olosuhteiden luomiseksi teollisuuden rakenneuudistuksen jatkamiselle. Maltan talouskasvu hidastui vuonna 1998, ja heikkona pysynyt kysyntä johti vaihtotaseen alijäämän pienenemiseen. Inflaatio hidastui vuoden 1998 lopulla, mutta työttömyys kasvoi työmarkkinoiden paineesta huolimatta. talouspolitiikan suurin haaste lähivuosina on julkisen Maltan talouden alijäämän vähentäminen ja veronkannon tehostaminen. Maltan pitäisi myös jatkaa taloutensa avaamista vapauttamalla kauppaa ja pääomanliikkeitä edelleen. Sen pitäisi vahvistaa ja toteuttaa sitkeästi hallituksen talouspolitiikkaa. tasalle saatetun Komission helmikuussa 1999 antaman ajan jälkeen sisämarkkinoita koskevissa asioissa on edistytty hyvin vähän. Maltan tulisi kiireellisesti omaksua tämän alan yhdenmukaistamista koskeva ohjelma. Julkisten hankintojen osalta on edistytty, kun kansallisesta etuuskohtelusta on luovuttu, mutta standardoinnin ja varmentamisen suhteen on edelleen puutteita. Teollis- ja tekijänoikeuksia sekä tietosuojaa koskevien säännösten yhdenmukaistamista olisi nopeutettava. Arvonlisäveron ottaminen askel, mutta yhdenmukaistamisessa on vielä tehtävää. Tuontimaksujen periminen EU:sta tuotavilta tuotteilta on epätavallinen käytäntö, joka tulisi poistaa välittömästi. 1999 oli myönteinen lausunnon uudelleen käyttöön vuonna Kilpailulait ovat varsin pitkälle yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa, joskaan Maltassa ei ole lakia yrityskeskittymistä eikä kilpailusääntöjä vieläkään sovelleta yrityksiin, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia. Valtiontukia ei valvota järjestelmällisesti eikä niitä koskevia lainsäädännöllisiä puitteita ole. Tämän asian yhdenmukaistaminen pitäisi asettaa ensisijalle, erityisesti laivanrakennus- ja laivankorjausalalle annettavan tuen osalta. Valtion rooli maataloudessa on edelleen tärkeä, eikä viime aikoina ole juurikaan edistytty maatalouden mukauttamisessa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Liikenteen erityisesti meriliikenteen turvallisuuden ja saastumisen rajoittamisen suhteen. Maltan on otettava käyttöön tehostettava ympäristöalan yhdenmukaistamista koskeva kokonaisstrategia täytäntöönpano- ja soveltamisvalmiuksiaan. Oikeus- ja sisäasioissa Maltan pitäisi antaa laki turvapaikkaoikeudesta ja poistettava maantieteellinen varaumansa. Valmiuksia on vahvistettava maahanmuuton valvonnassa, ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. tietosuoja-asioissa sekä huumeiden alalla yhdenmukaistamista jatkettava sekä on tulliasioista, kuluttajapolitiikasta, kalastuksesta, meriliikenteestä Ympäristöstä, ja aluepolitiikasta vastaavat instituutiot on vielä perustettava. Hallinnon toimintakykyä on vahvistettava kaikilla aloilla. 46 EHDOKASMAIDEN RATIFIOIMAT IHMISOIKEUKSIA KOSKEVAT YLEISSOPIMUKSET LIITE Liittyminen seuraaviin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin Ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen peruskirja Pöytäkirja N:o 1 (omistusoikeus ym. ) Pöytäkirja N:o 4 (vapaa liikkuvuus ym. ) Pöytäkirja N:o 6 (kuolemanrangai stus) Pöytäkirja N:o 7 ("ei kahdesti samassa asiassa" -periaate) Eurooppalainen yleissopimus kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi Euroopan sosiaalinen peruskirja Tarkistettu Euroopan sosiaalinen peruskirja Lisäpöytäkirja Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan (ryhmäkannejärjestelmä) Kansallisia vähemmistöjä koskeva puiteyleissopimus KESÄKUU 1 9 99 BG CY cz EE HU LV LIT MT PL RO SK sv T X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X O X X X X X X X X X X X o o 0 0 X X X X X X o X X X X X X X X o o X X X o o o X X X X X X X X X X X X X o o o X o X o o o 0 X 0 0 X X 0 X o X o 0 0 0 o o o o 0 o X 0 X o 0 0 o o 0 0 X X X X X o o X o X X X o 47 Kansainvälinen sopimus poliittisista ja kansalaisoikeuksista Valinnainen pöytäkirja poliittisista ja kansalaisoikeuksista tehtyyn kansainväliseen sopimukseen Toinen valinnainen pöytäkirja poliittisista ja. kansalaisoikeuksista tehtyyn kansainväliseen sopimukseen (kuolemanrangaistuksen poistaminen) Kansainvälinen sopimus taloudellisista, sosiaalisista ja kulttuurillisista oikeuksista Kidutuksen estämistä koskeva yleissopimus Kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus Yleissopimus lapsen oikeuksista X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X o o X O 0 o X 0 0 X o X 0 X 0 X X X X X X X X *x X X X 0 X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X 0 X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X = Yleissopimus ratifioitu O = Yleissopimus ratifioimatta BG = Bulgaria; CY = Kypros; CZ = Tsekki; EE = Eesti; HU = Unkari; LV = Latvia; LIT Liettua; MT = Malta; PL = Puola; RO = Romania; SK = Slovakia; SV = Slovenia T = Turkki 48 Liite TILASTOT 49 TILASTOT Perustiedot 1000 Väkiluku (keskimäärin) 368 370 373 375 378 1994 1995 1996 1997 1998 km2 Kokonaispinta-ala : : : 315. 6 Kansantalous MTL 1 000 000 Bruttokansantuote käypiin hintoihin 1028. 5 1145. 5 1201. 3 1288. 2 1364. 4 milj. euroa Bruttokansantuote käypiin hintoihin 2293. 2 2482. 2 2625. 1 2952. 7 3132. 3 euroa Bruttokansantuote asukasta kohti käypiin hintoihin 6207 6687 7019 7841 8276 muutos edeltävään vuoteen verrattuna, % Bruttokansantuote valuuttana) kiinteisiin hintoihin (kans. 5. 7 6. 2 4. 0 4. 9 4. 1 ostovoimastandardeina Bruttokansantuote asukasta kohti käypiin hintoihin Tuotantorakenne osuus bruttoarvonlisäyksestä , % - maatalous 2. 8 2. 9 2. 9 2. 9 2. 8 - teollisuus (lukuun ottamatta rakentamista) 26. 1 25. 5 24. 7 24. 3 24. 7 - rakentaminen 3. 4 3. 3 3. 1 3. 0 2. 8 Tuotannontekijähintaan. 50 - palvelut 67. 7 68. 3 69. 3 69. 7 69. 7 Menojen rakenne - kulutusmenot osuus (markkinahintaisesta) BKT:sta, % 79. 5 81. 7 85. 2 82. 9 82. 5 - kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa 59. 1 61. 1 63. 7 62. 4 62. 2 tavoittelemattomat yhteisöt - julkisyhteisöt 20. 4 20. 5 21. 6 20. 5 20. 3 - kiinteän pääoman bruttomuodostus 29. 7 31. 9 28. 7 25. 3 23. 8 - varastojen muutos - tavaroiden ja palvelujen vienti 96. 7 93. 8 87. C 85. 1 87. 5 - tavaroiden ja palvelujen tuonti 106. 9 107. 5 101. C 93. 5 92. 4 Inflaatioaste Kuluttajahinnat Maksutase - vaihtotase - kauppatase - tavaroiden vienti - tavaroiden tuonti - palvelut, netto - tulot, netto - tulonsiirrot, netto -josta julkisyhteisöjen siirrot muutos edeltävään vuoteen verrattuna, % 4. 1 4. 0 2. 5 3. 1 2. 4 milj. euroa -111 -274 -281 -183 -150 -507 -553 -601 -579 -528 1361 1490 1396 1467 1626 1867 2042 1998 2046 2154 259 209 233 330 58 79 27 30 39 8 9 78 45 8 59 26 368 -53 63 25 51 Julkinen talous osuus BKT:sta, % Julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämä*' -4. 3 -3. 5 -7. 7 1994 1995 1996 1997 1998 Rahoitusindikaattorit osuus BKT:sta, % Kansantalouden ulkomaan bruttovelka 59. 8 60. 9 71. 2 89. 1 100. 7 Raha-aggregaatit 1 000 milj. euroa - Ml - M2 1. 0 3. 5 1. 1 3. 8 1. 1 4. 2 1. 1 4. 7 1. 2 5. 0 - Luotot yhteensä 2. 1 2. 4 3. 0 3. 5 3. 8 Lyhytaikaiset keskikorot - antolainauskorko - talletuskorko Euron valuuttakurssit vuosikorko, % 8. 5 4. 5 7. 4 4. 5 7. 8 4. 5 8. 0 4. 6 8. 1 4. 6 (1 euro=. Maltan liiraa) - viitejakson keskikurssi 0. 449 0. 461 0. 458 0. 437 0. 435 - kurssi viitejakson lopussa 0. 453 0. 463 0. 451 0. 433 0. 442 1990 = 100 - todellinen valuuttakurssi-indeksi 93. 4 94. 5 93. 4 94. 8 95. 8 Valuuttavaranto" milj. euroa - valuuttavaranto (ml. kulta) 1525 1254 1229 1297 1417 - valuuttavaranto (pl. kulta) 1509 1246 1221 1294 1416 6 Ainoastaan valtionhallinto. 7 Kansallinen lähde. 52 Ulkomaankauppa Tuonti Vienti Kauppatase Vaihtosuhde milj. euroa 2047 2249 2200 2250 2379 1320 1463 1362 1438 1637 -727 -786 -837 -812 -742 edeltävä vuosi = 100 103. 3 104. 3 osuus koko tuonnista tai viennistä, % Tuonti EU-15-maista (1994: EU-12) 75. 7 72. 7 68. 5 70. 2 69. 3 Vienti EU-15-maihin (1994: EU-12) 74. 0 71. 4 56. 9 54. 3 52. 8 Väestö Luonnollinen väestönkasvu Nettomuuttoluku 1 000:ta henkeä kohti 5. 8 2. 4 5. 1 -0. 5 5. 8 1. 6 5. 2 1. 6 3. 8 1 000: ta elävänä syntynyttä kohti Imeväiskuolleisuus 9. 1 8. 9 10. 7 6. 4 5. 3 syntymästä Elinajanodote: miehet 74. 9 74. 9 74. 9 74. 9 naiset 79. 1 79. 5 79. 8 80. 1 74. 48 80. 19 8 Kansallinen lähde. 9 Kansallinen lähde. 53 Työmarkkinat (ILO:n menetelmät) osuus työvoimasta, % Työvoimaosuus 47. 0 48. 0 48. 6 48. 6 1994 1995 1996 1997 1998 Kokonaistyöttömyysaste Alle 25-vuotiaiden työttömyysaste 25-vuotiaiden ja sitä vanhempien työttömyysaste 4. 1 4. 4 4. 0 3. 7 4. 3 3. 5 4. 4 5. 2 4. 1 5. 0 6. 4 5. 1 5. 1 6. 5 4. 7 Keskimääräinen (työvoimatutkimus) työllisyys NACE-toimialoittain osuus kaikista ansiotyössä olevista, % - maa- ja metsätalous 1. 9 1. 9 1. 9 1. 9 1. 8 - teollisuus1'' (lukuun ottamatta rakentamista) 26. 0 25. 0 24. 1 23. 8 23. 9 - rakentaminen - palvelut 3. 9 4. 3 4. 3 4. 1 4. 0 68. 2 68. 8 69. 7 70. 2 70. 3 Infrastruktuuri km/1 000 km2 Rautateiden rataverkko 0 0 0 0 0 Moottoriteiden pituus km 157 Teollisuus ja maatalous edeltävä vuosi = 00 Teollisuustuotannon volyymi-indeksi 116. 7 129. 5 123. 5 121. 7* 130. 4* Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi : : Elintaso 1 000:ta asukasta kohti 10 Lukuun ottamatta vesihuoltoa. 54 Henkilöautojen lukumäärä*! 564 597 547 611 634 Puhelinliittymien lukumäärä Internet-liittymien lukumäärä * ennakkotieto : tietoa ei ole käytettävissä 48312 3. 0013 1' Vuonna 1996 poistettiin rekisteristä suuri joukko ajoneuvoja, jotka olivat vielä rekisterissä, mutta jotka eivät enää olleet käytössä. Tämä selittää rekisteröityjen ajoneuvojen määrän vähenemisen vuosina 1995-1996. 12 Pääpuhelinlinjat. Lähde: Yhdistyneet kansakunnat. 13 Lähde: Yhdistyneet kansakunnat. 55 Menetelmiä koskevat huomautukset Inflaatioaste Hintaindeksi painot Maltan vähittäishintaindeksi on Laspeyres'n indeksi, jonka perusvuotena on 1995 = 100. Indeksin vuoden mittaiseen kotitaloustutkimukseen. Indeksikorissa on noin 530 nimikettä, joiden hintoja Maltan tilastolaitoksen hintahaastattelijat keräävät kuukausittain. Indeksiä käytetään myös paikallisen inflaatioprosentin mittaamiseen. perustuvat tehtyyn vuonna 1994 Rahoitus Lähteet: Päälähteenä on käytetty Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisua "International Financial Statistics". Euron valuuttakurssit perustuvat mahdollisuuksien mukaan Euroopan komission antamiin tietoihin. vuosien koskevat julkaisuun 1994-1996 bruttovelkaa perustuvat Ulkomaista (OECD External Debt ulkomaanvelkatilastoja käsittelevään OECD:n järjestelypankin, Statistics). Vuosien 1997-1998 tiedot ovat tulosta Kansainvälisen tiiviimmästä Kansainvälisen valuuttarahaston, OECD:n ja Maailmanpankin entistä tiedot yhdessä. Velka on yhteistyöstä, kansantalouden kokonaisvelka, ja se sisältää sekä lyhyt- että pitkäaikaisen velan. Maksamaton velka muunnetaan sopimuksenmukaisesti Yhdysvaltain dollareista euroiksi käyttämällä vuoden lopun valuuttakursseja. BKT:n muuntamisessa käytetään sen sijaan vuoden keskikursseja. ja nämä organisaatiot ovat julkaisseet tiedot Julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämän osalta ehdokasmaat eivät vielä pysty antamaan luotettavia kansantalouden tiedot puuttuvat, julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämä arvioidaan Kansainvälisen valuuttarahaston julkaiseman julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevan vuosikirjan (Government Finance Statistics Yearbook) tietojen perusteella (tietoja menetelmästä jäljempänä). tilinpitoon perustuvia tietoja. Koska luotettavat Menetelmä Valuuttavaranto: vuoden lopun tiedot. Valuuttavaranto sisältää keskuspankin hallussa olevan kullan, ulkomaanvaluutan määräiset varat sekä muut (bruttomääräiset) saamiset ulkomailta. Kulta arvotetaan vuoden lopun markkinahintaan. ja tietoihin, se perustuu Julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämä on pääosiltaan kansantalouden tilinpidossa käytetyn jotka ovat Kansainvälisen määritelmän mukainen, valuuttarahaston käyttämien, julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien menetelmien (GFS) mukaisia. Julkisyhteisöjen ali- tai ylijäämä saadaan lisäämällä valtionhallinnon konsolidoitu ali- tai ylijäämä (joka yleensä sisältää tietyt budjetin ulkopuoliset varat) paikallishallinnon ali- tai ylijäämään. Tulokseksi saatu summa korjataan poliittisiin erityistarkoituksiin liittyvän nettoluotonannon/nettoluotonoton osalta, joka on yksi kansantalouden tilinpidon rahoitustilin eristä. Julkisyhteisöjen rahoitustilastot perustuvat kassaperusteisina kirjattuihin tietoihin. 56 kotimaisen Raha-aggregaatit: vuoden lopun tiedot. Ml sisältää yleensä yleisön hallussa olevan metallirahan ja setelit sekä pankeissa olevat avistatalletukset. M2 sisältää yleensä Ml:n lisäksi säästötalletukset ja muut lyhytaikaiset saamiset pankeilta. Luotot yhteensä -erä sisältää sektorille seuraaville (luotonannosta on vähennetty talletukset, mutta se kattaa muut julkiset yritykset kuin rahoitusyritykset), muille yksityissektoreille kuin rahoitussektorille ja rahoituslaitoksille lukuun ottamatta rahalaitoksia. On huomattava, että vaikeudet mitata yleisön hallussa olevan ulkomaanvaluutan määrää tietyissä ehdokasmaissa voivat vaikuttaa tulosten luotettavuuteen. luotonannon yksiköille: julkiselle Korot ovat vuosikeskikorkoja. Antolainauskorko on yleensä keskikorko, jonka tiedot antaneet pankit veloittavat myöntämistään lainoista. Talletuskorko on yleensä avista- ja aikatalletusten keskikorko. Valuuttakurssit: Euron valuuttakurssit ovat mahdollisuuksien mukaan virallisesti tärkeimpien ilmoitettuja kursseja. Todellinen valuuttakurssi-indeksi on painotettu kauppakumppanien mukaan ja perus vuotena on käytetty vuotta 1990. Ulkomaankauppa ja vienti (käypiin Tuonti pääasiassa hintoihin). yleiskauppajärjestelmään, mutta käytössä on myös erityiskauppajärjestelmä. Tiedot eivät sisällä suoraa jälleenvientiä, kauppaa tullivapaiden alueiden kanssa eivätkä lisenssien, taitotiedon, patenttien tai palvelujen kauppaa. Tuonti kirjataan CIF/CF-hintoina ja vienti FOB-hintoina. ja tavarankuvas- käytetään koodausjärjestelmää (HS) yhdessä kansallisen tariffin kanssa, joka on 10-koodinen. Luokituksessa harmonoitua perustuvat Tiedot Vaihtosuhde yksikköarvoindeksillä. lasketaan siten, että viennin yksikköarvoindeksi jaetaan tuonnin Tuonti EU:sta ja vienti EU:hun: Maltan ilmoittamat tiedot. Työvoima Työvoimaosuus (ILO:n käyttämän menetelmän mukainen): työvoiman prosenttiosuus 15- vuotiaasta ja sitä vanhemmasta väestöstä. Tämä luku perustuu työvoimatutkimuksen (Labour Force Sample Survey) tuloksiin sekä seuraaviin ILO:n määritelmiin ja suosituksiin: Työvoima: jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. Työlliset: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheen)äseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. Työttömät: kaikki 15-vuotiaat ja sitä vanhemmat henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, jotka (i) ovat ilman työtä 57 (ii) etsivät työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. työvoimasta Työttömyysaste prosentteina. Tämä luku perustuu työvoimatutkimuksen (Labour Force Survey) tuloksiin sekä ILO:n määritelmiin ja suosituksiin (ks. ILO:n määritelmät edellä). (ELO:n menetelmän mukainen): työttömien osuus Keskimääräinen määritelmiin ja suosituksiin. työllisyys NACE-toimialoittain: Tämä indikaattori perustuu ILO:n Ansiotyössä olevat henkilöt: tietyn jakson aikana ansiotyössä olevat henkilöt, sekä työnantajan palveluksessa olevat työtekijät että itsenäiset ammatinharjoittajat. Heidät on rekisteröitävä Employment and Training Corporationissa. (ETC), joka on työvoimatietoja käsittelevä virallinen taho. Kaikkien ansiotyössä olevien on lain mukaan rekisteröidyttävä. Työvoimatutkimusta ei tehdä, joten tiedot eivät ole miltään tietyltä viitejaksolta. Infrastruktuuri tie- eikä Rautateiden rataverkko: kaikki alueen rautatiet. Rataverkko ei sisällä vesitieosuuksia, vaikka rautatiekalustoa kuljetettaisiin näitä reittejä pitkin esimerkiksi perävaunuilla tai lautoilla. Rataverkko ei myöskään sisällä vain matkailusesongin aikana käytössä olevia matkailurautateitä eikä kaivosten, metsätyömaiden tai muiden teollisuus- tai maatalousyritysten yksinomaiseen käyttöön rakennettuja ratoja, jotka eivät ole julkisen liikenteen käytettävissä. Tiedot ilmoittavat rautateiden rakentamispituuden. rakennettu tiet, Moottoriteiden pituus: moottoriliikennettä varten, joilta ei ole pääsyä niiden varrella sijaitseville kiinteistöille ja jotka on suunniteltu sisältää luku ja (a) joilla on, lukuun ottamatta tiettyjä paikkoja tai väliaikaisjärjestelyjä, kaksisuuntaista liikennettä varten erilliset kaistat, jotka on erotettu toisistaan joko liikenteeltä suljetulla keskiviivalla tai poikkeustapauksessa muulla tavoin (b) joilla ei ole tasoristeystä maantien, rautatien, raitiotien tai jalankulkutien kanssa (c) jotka on erikseen merkitty opastemerkillä moottoriteiksi ja jotka on tarkoitettu vain tiettyyn ajoneuvoluokkaan kuuluville moottoriajoneuvoille. Moottoriteiden ulos- ja sisäänajokaistat sisältyvät lukuihin opastemerkkien sijainnista riippumatta. Luvut sisältävät myös kaupunkimoottoritiet. Teollisuus ja maatalous Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: teollisuustuotantoon kuuluvat kaivostoiminta ja louhinta, valmistusteollisuus sekä sähkö-, kaasu-, lämpö-ja vesihuolto (NACE Rev. Ln pääluokat C, D ja E). Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi on laskettu vuoden 1993 kiinteisiin hintoihin. Vuosineljänneskohtaiset volyymi-indeksit on laskettu edellisen neljänneksen perusteella. Elintaso 58 Henkilöautojen lukumäärä: henkilöautoiksi katsotaan moottoripyöriä lukuun ottamatta sellaiset moottoriajoneuvot, jotka on tarkoitettu matkustajien kuljettamiseen ja joissa on tilaa enintään yhdeksälle henkilölle (kuljettaja mukaan luettuna). Henkilöautoihin kuuluvat siis myös pienoisautot (joiden kuljettamiseen ei tarvita erillistä lupaa), taksit sekä vuokratut henkilöautot, joissa on tilaa enintään yhdeksälle henkilölle. Henkilöautoihin voivat kuulua myös avopakettiautot. 59 Lähteet: Kokonaispinta-ala, kansantalouden tilinpito, inflaatioaste, infrastruktuuri, teollisuus ja maatalous, vuoden 1998 valuuttavaranto, ulkomaankauppa, työmarkkinat: kansalliset lähteet. Väestö: Eurostat. Maksutase: IMF. 60 ISSN 1024-4492 KOM(1999) 508 lopullinen ASIAKIRJAT FI 17 01 11 06 Luettelonumero : CB-CO-99-497-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg