title: 2001/98/EY: Komission päätös, tehty 13 päivänä lokakuuta 1999, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M.1439 — Telia/Telenor) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3314)

eurovoc_concepts:
Norway
Sweden
application of EU law
economic concentration
merger control
telecommunications industry

text: 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/1 II (S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999, yrityskeskittym(cid:228)n julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M. 1439 (cid:151) Telia/Telenor) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3314) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2001/98/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka sek(cid:228) katsoo seuraavaa: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan, ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 koh- dan, ottaa huomioon 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen menettelyn aloittamisesta t(cid:228)ss(cid:228) asiassa, on antanut asianosaisille yrityksille tilaisuuden esitt(cid:228)(cid:228) huomau- tuksensa komission esitt(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228), on kuullut keskittymi(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228) neuvoa-antavaa komi- teaa (3), (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1; oikaistu toisinto: EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL C 43, 9. 2. 2001. (1) Komissio vastaanotti 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999 ase- tuksen (ETY) N:o 4064/89, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)sulautuma-ase- tus(cid:148), 4 artiklan mukaisen ilmoituksen toimenpiteest(cid:228), jolla Ruotsin ja Norjan hallitukset ilmoittivat hankki- vansa sulautuma-asetuksessa tarkoitetun yhteisen m(cid:228)(cid:228)- joka r(cid:228)ysvallan (cid:228)skett(cid:228)in perustetusta Newco-yhti(cid:246)st(cid:228), perustettiin Telia AB:n, ja Telenor AS:n, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Telenor(cid:146), holdingyhti(cid:246)ksi. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Telia(cid:146), (2) Ilmoituksen tehneet osapuolet ehdottivat 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 joitakin sitoumuksia, joiden edellytyk- sen(cid:228) oli, ett(cid:228) komissio teke sulautuma-asetuksen 6 artik- lan 1 kohdan b alakohdan mukaisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. (3) Tutkittuaan ilmoituksen komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) ilmoitettu toimi kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on vakavia ep(cid:228)i- lyj(cid:228), koska se voisi luoda tai vahvistaa sellaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- jonka seurauksena tehokas kilpailu n(cid:228)ill(cid:228) v(cid:228)n aseman, markkinoilla Euroopan talousalueella tai sen merkitt(cid:228)- v(cid:228)ll(cid:228) osalla olennaisesti estyisi. Sen vuoksi komissio p(cid:228)(cid:228)tti 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 aloittaa sulautuma- asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn. L 40/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 I OSAPUOLET (4) Telia on Ruotsin suurin teleoperaattori, ja Ruotsin valtio omistaa sen kokonaisuudessaan. Telia on my(cid:246)s Telia- konsernin emoyhti(cid:246). Telenor on Norjan suurin teleope- raattori, ja Norjan valtio omistaa sen kokonaisuudessaan. Molemmat yhti(cid:246)t tarjoavat kotimaassaan t(cid:228)ydellisen vali- koiman tele- ja televisiopalveluita ja tarjoavat n(cid:228)it(cid:228) pal- veluita my(cid:246)s muissa Pohjoismaissa ja kansainv(cid:228)lisesti. II TOIMI JA YRITYSKESKITTYM˜ (5) Telian ja Telenorin osakkeet siirret(cid:228)(cid:228)n ilmoitetun toimen mukaan kokonaisuudessaan Ruotsin ja Norjan hallituk- silta uudelle yhti(cid:246)lle, Newcolle, joka perustetaan Ruotsin lakien mukaan. Korvauksena t(cid:228)st(cid:228) Ruotsin hallitus saa 60 prosenttia ja Norjan hallitus 40 prosenttia Newcon osakep(cid:228)(cid:228)omasta. (6) Ruotsin ja Norjan hallitukset tekiv(cid:228)t 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maalis- kuuta 1999 osakassopimuksen. Sopimuksen mukaan kummankin maan hallitus voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) veto-oikeutta Newco-konsernin liiketoimintasuunnitelman ja konsoli- doidun talousarvion, strategisesti t(cid:228)rkeimpien hankinto- jen ja v(cid:228)hennysten, johtokunnan nimitt(cid:228)misen ja val- tuuttamisen sek(cid:228) (Newcon tyt(cid:228)ryhti(cid:246)iden) Telian ja Telenorin johtokuntien nimitt(cid:228)misen hyv(cid:228)ksymiseen. Molemmilla hallituksilla on siten vaikutusvaltaa New- cossa, joka on n(cid:228)in ollen niiden yhteisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysval- lassa. Koska Newco perii Norjan ja Ruotsin valtion aikai- semmin omistamat tele- ja televisioalan liikeyritykset, on se ottaa vastatakseen teleyhti(cid:246)n odotettavissa, yleens(cid:228) hoitamat teht(cid:228)v(cid:228)t, ja sen voidaan siten katsoa hoitavan pysyv(cid:228)sti kaiken itsen(cid:228)iselle taloudelliselle yksi- k(cid:246)lle kuuluvan toiminnan. ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioista kertynyt liikevaihto oli jopa yli 25 pro- senttia niiden Euroopan talousalueelta kertyneest(cid:228) koko- naisliikevaihdosta. voidaan siten luokitella tapaukseksi, jossa on kyse EFTA-maiden v(cid:228)lisest(cid:228) yhteis- ty(cid:246)st(cid:228). Ilmoitus IV YHTEISMARKKINOILLE SOVELTUVUUS I PUHELINPALVELUT JA NIIHIN LIITTYV˜T PALVELUT Puhelin- ja telepalveluiden esittely teleoperaattoreita, mutta n(cid:228)iss(cid:228) (8) Kyse on ensimm(cid:228)isest(cid:228) sulautuma-asetuksen nojalla tut- kittavasta tapauksesta, joka koskee kahden eurooppalai- sen vakiintuneen kansallisen teleoperaattorin sulautu- maa. Aiemmin on ollut tutkittavina sulautumia tai mah- dollisia sulautumia, joiden osapuolina on ollut euroop- palaisia tapauksissa sulautuman toisena osapuolena on ollut Euroopan ulko- puolelta tuleva yritys (esimerkiksi BT/MCI(II) (4)). Joihin- kin asetuksen N:o 17 nojalla ilmoitettuihin j(cid:228)rjestelyihin ei sis(cid:228)lly osapuolten teletoiminnan t(cid:228)ydellist(cid:228) integroi- mista (5). Koska t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa menn(cid:228)(cid:228)n kuitenkin hieman pidemm(cid:228)lle, nousee esiin kysymyksi(cid:228), joita ei ollut tarpeen k(cid:228)sitell(cid:228) yht(cid:228) yksityiskohtaisesti aiemmissa tapauksissa, ja markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelmiin on t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) alustavia tarkistuksia. (9) Ennen yleisarvioon ja tuotemarkkinoiden yksityiskohtai- sen esittelyyn siirtymist(cid:228) on ehk(cid:228) tarpeen esitt(cid:228)(cid:228) joitakin teletoiminnan p(cid:228)(cid:228)suuntaviivoja ja selvent(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rkeimpi(cid:228) alalla noudatettavia periaatteita. III YHTEIS(cid:214)NLAAJUINEN ULOTTUVUUS Kytkent(cid:228)isten puhelinverkkojen rakenne ja toiminta (7) Telia-konsernin maailmanlaajuinen liikevaihto vuonna 1998 oli hieman yli 5 600 miljoonaa euroa ja sen yhtei- s(cid:246)n alueelta kertynyt liikevaihto hieman yli [(cid:133)]* miljoo- naa euroa. Telenorin maailmanlaajuinen liikevaihto oli hieman yli 3 400 miljoonaa euroa ja yhteis(cid:246)n alueelta liikevaihtoa suunnilleen [> 250]* miljoonaa sille kertyi euroa. Telia sai yli 2/3 yhteis(cid:246)n alueelta kertyneest(cid:228) lii- kevaihdostaan Ruotsista, muuta Telenor ei saa yli 2/3:aa liikevaihdostaan yhdest(cid:228) j(cid:228)senvaltiosta. Sek(cid:228) Telia ett(cid:228) Telenor saavat yli 2/3 EFTA-alueelta kertyneest(cid:228) lii- kevaihdostaan Norjasta, ja niiden yhteenlaskettu EFTAn * Luottamuksellisten tietojen paljastamisen est(cid:228)miseksi on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)t(cid:228) toisintoa toimituksellisesti muutettu. Muutetut kohdat on mer- kitty hakasulkeilla ja t(cid:228)hdell(cid:228). (10) Puhelinala on l(cid:228)hes koko t(cid:228)m(cid:228)n vuosisadan ajan ollut integroitu- useimmissa Euroopan maissa vertikaalisesti neiden kansallisten, useimmiten valtion omistamien monopolien hallinnassa. N(cid:228)m(cid:228) julkiset teleoperaattorit tarjosivat asiakkailleen (tilaajille) peruspuhelinpalveluja. T(cid:228)llaiset peruspuhelinpalvelut tarjosivat yhteyden keneen tahansa tilaajaan kyseisen maan alueella ja muiden jul- kisten teleoperaattoreiden kanssa tehtyjen kansainv(cid:228)lis- ten sopimusten ansiosta ulkomaan puheluita v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yleiseen kytkent(cid:228)iseen puhelinverkkoon. (4) Asia N:o IV/M. 1069, 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s. (5) Ks. esimerkiksi komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 96/546/ETY (asia IV/35. 337 (cid:151) Atlas), EYVL L 239, 19. 9. 1996, ja komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 96/547/EY (asia IV/35. 617 (cid:151) Phoenix/GlobalOne), EYVL L 239, 19. 9. 1996, s. 57. s. 23, 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/3 (11) Monissa maissa on pyritty viime vuosikymmenten aikana kansallisten puhelinpalvelumarkkinoiden vapaut- tamiseen tuomalla markkinoille kilpailua. T(cid:228)t(cid:228) tarkoi- tusta varten kansallisten puhelinverkkojen on yleens(cid:228) katsottu muodostuvan kolmesta selke(cid:228)sti erottuvasta osasta, joita ovat tilaajaliittym(cid:228), joka on p(cid:228)(cid:228)osin tilaajien ja paikalliskeskuksen liitynt(cid:228)pisteen (6) v(cid:228)linen verkko, kaapeleista ja kytkent(cid:228)laitteista muodostuva kauko- puheluverkko, joka yhdist(cid:228)(cid:228) paikalliskeskukset kauttakul- kukeskuksiin, joka on kaa- ja ulkomaanpuheluverkko, peleista ja niihin yhdistetyst(cid:228) kytkent(cid:228)laitteista koostuva verkko, joka ohjaa puhelinliikenteen kansainv(cid:228)lisest(cid:228) yhdyskeskuksesta (joka sijaitsee usein maan p(cid:228)(cid:228)kaupun- gissa tai verkon p(cid:228)(cid:228)yhtym(cid:228)kohdassa) (cid:148)palautuskaapelei- den(cid:148) kautta kansainv(cid:228)liseen kaapeleiden p(cid:228)(cid:228)te- tai ja puhelut kulkeutuvat sen j(cid:228)l- maihinnousupisteeseen, keen maan rajojen ulkopuolelle muiden maiden julkisten teleoperaattoreiden ohjattaviksi. (15) Puhelut yhdistet(cid:228)(cid:228)n siltakytkent(cid:228)pisteiden tai keskusten kautta, jotta puhelun ottajan ja vastaanottajan v(cid:228)lille voi- daan muodostaa suljettu (cid:228)(cid:228)nikanava. Kun yhteys on muodostettu, se on s(cid:228)ilytett(cid:228)v(cid:228) koko puhelun ajan riip- pumatta puhelun aikana todellisuudessa v(cid:228)litetyn puhe- linliikenteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). (16) Ulkomaanpuhelu v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n sopivaan kansainv(cid:228)liseen puhelinkeskukseen tai yhdyskeskukseen, josta se ohja- taan edelleen kansainv(cid:228)listen liittymien (kaapelit, satellii- tit tai radiolinkit) kautta joko sen maan verkko-operaat- torille, jossa puhelun vastaanottaja sijaitsee, tai v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n muiden operaattoreiden verkkojen kautta, jos verkkojen v(cid:228)lill(cid:228) ei ole suoraa yhteytt(cid:228). (12) Puhelinpalveluiden tilaaja saa verkon k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden maksamalla tilausmaksun, joka kattaa yleens(cid:228) kustan- joita infrastruktuurin tarjoaminen ja erityisesti nukset, paikalliskeskuksen ja tilaajan huoneiston v(cid:228)linen kiinte(cid:228) puhelinliittym(cid:228) aiheuttaa teleoperaattorille. Varsinainen liittym(cid:228) on yleens(cid:228) tietyll(cid:228) tavalla kierretty pari kupari- johtimia, joita kutsutaan kierretyksi kuparijohdinpariksi tai kierretyksi johdinpariksi. Tilaajan ja keskuksen v(cid:228)li- nen johdinpari muodostaa silmukan, joka koostuu johti- mesta, joka on vedetty p(cid:228)(cid:228)jakokent(cid:228)st(cid:228) tilaajan huoneis- toon, liitetty puhelimen luuriin ja palaa paluujohtimen kautta p(cid:228)(cid:228)jakokentt(cid:228)(cid:228)n, johon on liitetty kaikki kyseisen keskuksen toimintavy(cid:246)hykkeeseen kuuluvat silmukat. (17) Ainoa syy siihen, ett(cid:228) monopoliasemassa olevien julkis- liitett(cid:228)v(cid:228) verkkonsa yhteen, ten teleoperaattoreiden oli oli ulkomaan puhelinliikenteen v(cid:228)litt(cid:228)minen. Verkkojen v(cid:228)linen yhteydenpito tapahtui k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) yleens(cid:228) kysei- set maat toisiinsa yhdist(cid:228)vien kansainv(cid:228)listen kaapeliyh- teyksien v(cid:228)lityksell(cid:228). Teleoperaattoreiden v(cid:228)list(cid:228) suhdetta yhdysliikennekumppanuudeksi. luonnehdittiin yleens(cid:228) T(cid:228)llaisen kumppanuuden yhteydess(cid:228) maiden v(cid:228)lisen puhelinliikenteen hinnasta sovittiin useimmiten tilitys- maksuksi (9) kutsuttavan kiinte(cid:228)n minuuttitaksan mu- kaan. (13) Puhelu edellytt(cid:228)(cid:228) suljetun (cid:228)(cid:228)nikanavan (7) muodostamista yhdist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) puhelun ottaneen tilaajan johdinsilmukka puhelun vastaanottajan silmukkaan. Jos puhelun vas- taanottaja kuuluu saman paikalliskeskuksen toiminta- vy(cid:246)hykkeeseen kuin puhelun ottaja, puhelu voidaan yhdist(cid:228)(cid:228) kyseisess(cid:228) paikalliskeskuksessa. (14) Jos puhelun vastaanottaja kuuluu kauempana sijaitsevan paikalliskeskuksen toimintavy(cid:246)hykkeeseen, puhelu saa- tetaan ohjata suoraan vastaanottajan paikalliskeskukseen. N(cid:228)in ei kuitenkaan yleens(cid:228) toimita, ja puhelu ohjataan- kin yleens(cid:228) ensiksi yhteen tai useampaan kauttakulku- keskukseen (8), josta puhelu johdetaan verkkoa pitkin paikalliskeskukseen ja edelleen tilaajalle. (6) Pistett(cid:228), jossa kerratut kuparijohdinparit yhdistet(cid:228)(cid:228)n toisiinsa pai- kalliskeskuksessa ja josta l(cid:228)htien kytkent(cid:228) voidaan suorittaa, kutsu- taan yleens(cid:228) p(cid:228)(cid:228)jakokent(cid:228)ksi. (7) Perinteisess(cid:228) kuparijohtimien kautta kulkevassa kytkent(cid:228)isess(cid:228) puhelinliikenteess(cid:228) (cid:228)(cid:228)nikanava edellytt(cid:228)isi tilaajien v(cid:228)lisen virtapii- rin t(cid:228)ydent(cid:228)mist(cid:228). K(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) valokaapeleita, satelliitteja tai radio- linkkej(cid:228) virtapiiri ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) en(cid:228)(cid:228) ole suljettu, sill(cid:228) (cid:228)(cid:228)nikanavan komponentteina saattaa olla valosyk(cid:228)yksi(cid:228), radioaaltoja jne. (8) Eri verkoissa ja maissa k(cid:228)ytetyn j(cid:228)rjestelm(cid:228)n tarkka rakenne ja nimitykset voivat vaihdella. Uusien teleoperaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy tilaajaliittym(cid:228)verkkoihin (18) Uudet tulokkaat voisivat periaatteessa luoda omat verk- konsa. Nykyisin k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevat tilaajaliittym(cid:228)verkot luo- tiin kuitenkin yleens(cid:228) pitk(cid:228)n ajan kuluessa ja niiden rahoittaminen tapahtui kyseisten yhti(cid:246)iden toimiessa viel(cid:228) julkisella sektorilla. Vakiintuneen teleoperaattorin ja uusien kanssa kilpaileminen, korkeat kustannukset verkkojen luomisen viem(cid:228) aika asettavat huomattavan taloudellisen esteen uusien yritysten tulemiselle markki- noille t(cid:228)ll(cid:228) tavoin. (19) Jos markkinoilla on vahvassa asemassa oleva vakiintunut operaattori, mahdolliset markkinoille tulijat kohtaavat joitakin t(cid:228)rkeit(cid:228) haasteita. N(cid:228)ist(cid:228) ensimm(cid:228)inen on saada (9) Tarkka taksa, joka ilmaistaan yleens(cid:228) erityisnosto-oikeuksina, voi vaihdella sen mukaan, mihin vuorokaudenaikaan puhelu soitettiin. L 40/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 vakiintuneen operaattorin tilaajiin lukeutuvat potentiaa- liset asiakkaat vakuuttuneiksi siit(cid:228), ett(cid:228) niiden kannattaa vaihtaa entisen operaattorin palvelut uuden tulokkaan tarjoamiin palveluihin. Toinen haaste perustuu siihen seikkaan, ett(cid:228) tilaajat s(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)t todenn(cid:228)k(cid:246)isesti yhtey- ja puhelinliikenne tens(cid:228) vakiintuneeseen operaattoriin, on ohjattava osittain t(cid:228)m(cid:228)n verkon kautta, jotta puhelut saataisiin v(cid:228)litetyksi uudelle operaattorille ja t(cid:228)lt(cid:228) takai- sin. Kolmantena haasteena on, ett(cid:228) ylivoimaisesti suurin osa tilaajan ottamista puheluista on ohjattava edelleen vakiintuneen operaattorin verkkoon ja tulokkaan on voi- tava ohjata puhelut t(cid:228)lle ilman, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n verkon k(cid:228)yt- t(cid:246)kustannukset est(cid:228)v(cid:228)t tulokasta kilpailemasta tarjouksil- laan tehokkaasti vakiintuneen operaattorin kanssa. ja kaukopuheluita v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)t (20) Aiemmin monopoliasemassa olleiden yritysten toiminta- alueella k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) kilpailu on yleens(cid:228) alkanut siten, ett(cid:228) uudet tulokkaat pyrkiv(cid:228)t saamaan haltuunsa vakiintunei- den operaattoreiden tuottoisimmat linjat, joita ovat l(cid:228)h- linjat. tevi(cid:228) ulkomaan- Yksinkertaisin tapa p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille on j(cid:228)lleenmyynti, jolloin tulokas ostaa vakiintuneelta operaattorilta (cid:148)p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n(cid:148) -v(cid:228)hitt(cid:228)ismyyntipalveluja (10). Vakiintunut ope- raattori omistaa linjan edelleen kokonaisuudessaan ja hallinnoi sit(cid:228), mutta markkinoille tulija myy sen tarjoa- mia v(cid:228)hitt(cid:228)ismyyntipalveluja edelleen tilaajille. Asiakkaan ja vakiintuneen operaattorin v(cid:228)linen yhteys s(cid:228)ilyy tekni- sist(cid:228) ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n syist(cid:228) ennallaan lukuun ottamatta pal- veluiden tilaamista, tavaramerkkipolitiikkaa, asiakaspalvelua, myynti(cid:228) ja markkinointia. J(cid:228)lleenmyyj(cid:228)t ostavat yleens(cid:228) myyt(cid:228)v(cid:228)t palvelut vakiintuneilta operaat- toreilta tukkuhintaan tai saavat alennusta niiden nor- maalihinnasta. Mahdollisuus saada t(cid:228)st(cid:228) toiminnasta voittoa riippuu j(cid:228)lleenmyyj(cid:228)n kyvyst(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) yleiskustan- nukset (joita ovat yleens(cid:228) myynnist(cid:228) ja markkinoista, las- kutuksesta ja asiakaspalvelusta aiheutuvat kustannukset) alempina kuin kustannukset, jotka vastaavat palvelut oli- sivat aiheuttaneet vakiintuneelle operaattorille. laskutusta, syyden ja pakottaakseen markkinoille tulijat supistamaan katteitaan niin paljon, ett(cid:228) niiden toiminta muuttuu kan- nattamattomaksi. (22) Toinen markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn keino, joka carrier edellytt(cid:228)(cid:228) uudelta operaattorilta suurempaa sitoutumista verkon kehitt(cid:228)miseen, on operaattorin valinta puhelukohtaisesti (call-by-call selection). T(cid:228)ll(cid:246)in loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) pysyy vakiintuneen operaattorin tilaajana, mutta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s muiden, markkinoille tulevien operaattoreiden kil- pailevia puhelinv(cid:228)lityspalveluita. Tilaaja pysyy kytkettyn(cid:228) vakiintuneen operaattorin verkkoon ja pysyy t(cid:228)m(cid:228)n tilaajana. Halutessaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kilpailevan operaattorin palveluja tilaaja valitsee m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn koodin ennen varsi- naista puhelinnumeroa. Koodi tunnistetaan paikalliskes- kuksessa kilpailevan operaattorin tunnuskoodiksi. Puhelu ohjataan kilpailevalle operaattorille l(cid:228)himm(cid:228)ss(cid:228) kyseisten verkkojen v(cid:228)lisess(cid:228) liitynt(cid:228)pisteess(cid:228). (23) Operaattorin valinta ennakkoon (carrier pre-selection) on suurelta osin vastaava markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn keino kuin edell(cid:228) kuvattu, mutta poikkeaa t(cid:228)st(cid:228) kuitenkin siin(cid:228), ett(cid:228) l(cid:228)htev(cid:228)t puhelut siirret(cid:228)(cid:228)n automaattisesti uudelle operaattorille, ellei tilaaja est(cid:228) siirtoa manuaa- lisesti. (24) Operaattorin valintaa ennakkoon tai puhelukohtaisesti tai ulkomaan- k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiassa kauko- joista vakiintuneet operaattorit veloittavat puheluissa, niin paljon kustannuksia korkeampia hintoja, ett(cid:228) uudet operaattorit v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) puheluita oman verkkonsa kautta edullisemmilla hin- noilla. tilaisuuden kilpailla saavat (21) tarjoavat J(cid:228)lleenmyyjien ongelmana on se, ett(cid:228) puhelinpalveluiden tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset pysyv(cid:228)t suurelta osin vakiintuneen operaattorin hallinnassa. J(cid:228)lleenmyyj(cid:228)t joita tarjota tilaajille vain samoja palveluita, voivat Sen verkossaan. vakiintuneet operaattorit vuoksi ei ole mahdollisuuksia innovaatioihin esimerkiksi tarjoamalla sellaisia teknisi(cid:228) ratkaisuja, jotka ylitt(cid:228)v(cid:228)t rat- kaisut, joita verkon haltija kykenee tai on valmis tarjoa- maan. Toiminta on sit(cid:228) paitsi kannattavaa vain siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) vakiintunut operaattori (tai s(cid:228)(cid:228)ntelyvi- ranomainen) on valmis sallimaan j(cid:228)lleenmyyjien toimin- nan jatkumisen. Jos lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llisi(cid:228) esteit(cid:228) ei ole ole- massa, vakiintunut operaattori voi alentaa j(cid:228)lleenmyynti- hintojaan milloin vain katsoo sen tarpeelliseksi poistaak- seen j(cid:228)lleenmyyjien tarjoamien palveluiden kilpailukykyi- (10) (cid:148)P(cid:228)(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n(cid:148) -palvelulla viitataan t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) palveluun, jossa kaikki puhelun soittajan ja puhelun vastaanottajan v(cid:228)liset ver- kon osat ovat saman operaattorin omistuksessa tai hallinnassa. (25) N(cid:228)it(cid:228) kumpaakin operaattorin valintatapaa k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) kotimaiset asiakkaat maksavat vakiintuneelle operaatto- rille kiinte(cid:228)n verkon k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) edelleen tilausmaksun. Vakiintunut operaattori ei periaatteessa veloita tilaajil- taan suoraa maksua, kun n(cid:228)m(cid:228) soittavat puhelun k(cid:228)yt- t(cid:228)en ennakko- tai puhelukohtaista valintatapaa, vaikka puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)mien tapahtuu osittain sen verkon kautta. Valitun operaattorin on kuitenkin maksettava t(cid:228)m(cid:228)n verkon k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) vakiintuneelle operaattorille yhteyden muodostamiseksi tilaajan ja uuden operaatto- rin verkon liitynt(cid:228)pisteen v(cid:228)lille. Uusi operaattori siirt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) l(cid:228)htevien puheluiden yhdist(cid:228)mismaksut yleens(cid:228) tilaajan maksettavaksi sis(cid:228)llytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ne puhelumaksui- hin. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/5 (26) Uudelle operaattorille ohjatut puhelut joudutaan ehk(cid:228) ohjaamaan takaisin vakiintuneen operaattorin verkkoon, tulokkaan omaan verkkoon tai jonkun muun operaatto- rin verkkoon. Suurin osa kotimaanpuheluista on ohjat- tava takaisin vakiintuneen operaattorin verkkoon yksin- kertaisesti siit(cid:228) syyst(cid:228), ett(cid:228) valtaosa kyseisess(cid:228) maassa asuvista tilaajista on liittynyt edelleen kyseisen operaatto- rin verkkoon. Uuden operaattorin on siten maksettava vakiintuneelle operaattorille lis(cid:228)maksu n(cid:228)iden puhelui- den v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228). (27) Operaattorin valinta ennakkoon ja puhelukohtaisesti on mahdollista vain l(cid:228)htevien puheluiden osalta, mik(cid:228) rajoittaa olennaisesti markkinoille tuloa n(cid:228)it(cid:228) keinoja k(cid:228)ytt(cid:228)en. Operaattori, joka onnistuu houkuttelemaan yhden prosentin vakiintuneen operaattorin tilaajista, saattaa saada tilaajat vakuuttuneiksi siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden kannattaa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n uuden operaattorin palveluja kaikkien l(cid:228)htevien puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)miseen, mutta kaikki kyseiselle tilaajalle tulevat puhelut on kuitenkin edelleen ohjattava vakiintuneen operaattorin verkon kautta. Uusi operaattori, jonka tarjoamat palvelut vali- taan ennakkoon tai puhelukohtaisesti, ei t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) voi saada puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) tuloja, jotka tilaajaliitty- m(cid:228)(cid:228) kokonaan hallitseva operaattori voi odottaa saa- vansa. (28) N(cid:228)it(cid:228) keinoja kannattavampi tapa p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille on tilaajaliittymien eriytt(cid:228)minen (local loop unbundling). Vaikka t(cid:228)h(cid:228)n liittyv(cid:228)t yksityiskohdat saattavat vaihdella hieman toteutustavan mukaan, uusi operaattori yhdist(cid:228)(cid:228) yleens(cid:228) kaapelinsa suoraan tilaajan kuparijohdinpariin kohdassa, jossa tilaajan kierretty johdinpari oli aiemmin yhdistettyn(cid:228) vakiintuneen operaattorin p(cid:228)(cid:228)jakokentt(cid:228)(cid:228)n. Tilaajaliittymien eriytt(cid:228)minen edellytt(cid:228)(cid:228) yleens(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) uusi operaattori tai operaattorit sijoittautuvat samaan rakennukseen kuin paikalliskeskus, jonne uuden operaat- torin on asennettava oma verkkovaihde ohjatakseen puhelut kyseisest(cid:228) pisteest(cid:228) omiin verkkoihinsa. (29) Tilaajaliittymien eriytt(cid:228)misen vaikutus on samankaltai- nen kuin jos tilaajan kaapeliyhteydet olisi otettu pois yhdelt(cid:228) paikalliskeskuksen operaattorilta ja siirretty toi- sen (uuden) operaattorin p(cid:228)(cid:228)jakokentt(cid:228)(cid:228)n. Tilaajan kaikki puhelinyhteydet kulkevat tuolloin uuden operaat- torin kautta. Ainoa siirrettyjen verkkoyhteyksien osa- alue, joka on sen j(cid:228)lkeen edelleen vakiintuneen operaat- torin hallinnassa, on loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n kierretty kuparijoh- dinpari, jonka omistaja se edelleen viime k(cid:228)dess(cid:228) on. Uuden operaattorin on yleens(cid:228) maksettava vakiintuneelle joka on operaattorille vedetty t(cid:228)m(cid:228)n tiloista tilaajan huoneistoon. vuokraa kuparijohdinparista, (30) Teoriassa ei ole mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) siihen, miksi uusi operaat- tori ei siirt(cid:228)isi kuparijohdinparia v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti omistuk- seensa. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) on kuitenkin niin, ett(cid:228) suuri osa kuparijohdinparista kulkee muita kierrettyj(cid:228) johdinpareja ja n(cid:228)m(cid:228) kaapelit j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sis(cid:228)lt(cid:228)vien kaapeleiden sis(cid:228)ll(cid:228), edelleen vakiintuneen operaattorin hallintaan. On t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) toiselle operaattorille siirretyn kuparijohdinpa- rin k(cid:228)ytt(cid:246) ei vaikuta liian h(cid:228)iritsev(cid:228)sti muihin saman kaapelin sis(cid:228)ll(cid:228) kulkeviin johtoihin, esimerkiksi ylikuu- lumisen tai muiden vakiintuneen operaattorin tilaajaliit- tym(cid:228)kaapeleissa sijaitsevien yhteyksien radioh(cid:228)iri(cid:246)iden muodossa. Kaapeli, jonka sis(cid:228)ll(cid:228) kulkevista yhteyksist(cid:228) monet kuuluivat kokonaan jonkun muun kuin kaapelin omistajan omistukseen, aiheuttaa vaikeuksia kaapelin kunnossapitoon liittyvien vastuualueiden jaka- Johdinparien vuokraamista pidet(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ist(cid:228) misessa. syist(cid:228) yleens(cid:228) parempana vaihtoehtona. saattaa (31) Tilaajaliittym(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy eli kiinte(cid:228) yhteys lopullisiin tilaa- jiin on mahdollista my(cid:246)s muita keinoja k(cid:228)ytt(cid:228)en, ja n(cid:228)m(cid:228) keinot eiv(cid:228)t edellyt(cid:228) vakiintuneen operaattorin kiinteiden yhdyslinjojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Yleisin vaihtoehto vakiintuneen operaattorin kiinteiden yhdyslinjojen k(cid:228)y- t(cid:246)lle on kaapelitelevisioyhteyksien k(cid:228)ytt(cid:246). tilaajaa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) (32) Kaapeliverkot on yleens(cid:228) suunniteltu vain yhdensuun- taista liikennett(cid:228) varten, ja niill(cid:228) on siten puumainen tai vesiputousmainen rakenne, joka ei ole ihanteellinen puhelinliikenteen kannalta. Perinteisess(cid:228) puhelinj(cid:228)rjestel- m(cid:228)ss(cid:228) kullakin tilaajalla on sit(cid:228) vastoin henkil(cid:246)kohtai- nen, vain h(cid:228)nen omia puheluitaan v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228) tilaajaliit- tym(cid:228) paikalliskeskukseen. T(cid:228)ll(cid:246)in kuparijohdinparien yli- kuormittumisen riski on pienempi riippumatta siit(cid:228), puhelinj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) kuinka monta samanaikaisesti. Perinteisiss(cid:228) kaapeliverkoissa puolestaan on riski, ett(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)n sis(cid:228)iset yhdysjohtoyhteydet yli- kuormittuvat paluupuhelinliikenteen takia. Verkkoja voi- daan kuitenkin mukauttaa sopiviksi. Ensimm(cid:228)inen vaihe on varata osa kaapelin kaistanleveydest(cid:228) l(cid:228)ht(cid:246)- ja paluu- reitin luomiseksi puhelinliikennett(cid:228) varten. J(cid:228)rjestelm(cid:228)n rakennetta on muutettava jakamalla se esimerkiksi 500(cid:151)1 000 tilaajan yksikk(cid:246)ihin, joita palvellaan kutakin jolloin voidaan varmistaa, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)linjat eiv(cid:228)t erikseen, ylikuormitu vilkkaimpina aikoina. T(cid:228)rkeimpien yhdys- johtojen kapasiteettia saatetaan joutua lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asenta- malla niihin lis(cid:228)kaapeleita tai korvaamalla kuparinen koaksiaalikaapeli valokaapeleilla, jolloin j(cid:228)rjestelm(cid:228) kyke- nee k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n kaiken siihen ohjatun liikenteen. Jos n(cid:228)in joudutaan toimimaan, on investoitava elektroniik- kaan, jota tarvitaan valokaapeleiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa var- ten. Linjan molempiin p(cid:228)ihin on asennettava kaapelimo- deemit. Kaapeliverkoilla ei siten voida sellaisenaan kor- vata v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti televerkkoja, vaan korvaaminen edellyt- t(cid:228)(cid:228) jonkin verran investointeja. (33) Joissakin maissa, esimerkiksi Yhdistyneess(cid:228) kuningaskun- nassa, kaapeliverkkoihin ei asennettu pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n tavan- omaisia televisiopalveluiden tarjoamisessa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) koaksiaalikaapeleita vaan niihin asennettiin lis(cid:228)ksi kier- retty kuparijohdinpari, jota voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) puhelinlii- kenteen v(cid:228)litt(cid:228)miseen. Toisissa maissa kaapeliverkoissa on vain koaksiaalikaapeli, jolloin verkon k(cid:228)ytt(cid:228)minen puhelinliikenteess(cid:228) on teknisesti ja taloudellisesti haasta- vampaa. L 40/6 (34) (35) FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 Jotkin vaihtoehdot vakiintuneen operaattorin kiinteiden suhteellisen uuden yhdyslinjojen k(cid:228)yt(cid:246)lle edellytt(cid:228)v(cid:228)t tekniikan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), esimerkiksi puhelinliikenteen v(cid:228)litt(cid:228)- mist(cid:228) asiakkaan tiloihin vedettyjen s(cid:228)hk(cid:246)kaapeleiden kautta. Koska t(cid:228)m(cid:228)n tekniikan kaupallinen kehittely on viel(cid:228) kesken, se ei tarjoa l(cid:228)hiaikoina teleoperaattoreiden tilaajien enemmist(cid:246)n kannalta kilpailukykyist(cid:228) vaihtoeh- toa. Jotkin tekniset menetelm(cid:228)t on suunniteltu siten, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t edellyt(cid:228) lainkaan radiolinkkien kaltaisten kiinteiden yhdyslinjojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). T(cid:228)ll(cid:246)in on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) suurtaajuus- jotka on suunnattu asiakkaan tiloihin radiosignaaleja, sijoitettuihin vastaanotto- J(cid:228)rjestel- ja l(cid:228)hetyslaitteisiin. m(cid:228)n haittapuolena on se, ett(cid:228) siin(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n eritt(cid:228)in lyhytaaltoisia radiosignaaleja, joiden l(cid:228)hett(cid:228)minen edel- lytt(cid:228)(cid:228) suoraa n(cid:228)k(cid:246)yhteytt(cid:228). Kiinte(cid:228)(cid:228)n radioyhteyteen perustuvia j(cid:228)rjestelmi(cid:228) voidaankin tihe(cid:228)(cid:228)n rakennettujen kaupunkien sijasta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) pikemminkin maaseudulla ja liikeyrityksiss(cid:228), jotka toimivat korkeissa rakennuksissa tai joilla on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n vastaanottoantennin sijainti- paikaksi soveltuvia antennimastoja. T(cid:228)llaisten radiotaa- juuksien k(cid:228)ytt(cid:246) saattaa aiheuttaa liiallisia h(cid:228)iri(cid:246)it(cid:228) mui- den laitteiden k(cid:228)yt(cid:246)lle. Lis(cid:228)ksi tarvitaan huomattavia investointeja asiakkaan tiloihin asennettaviin laitteisiin. Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa yritettiin (cid:228)skett(cid:228)in ottaa t(cid:228)llaisia radiolinkkej(cid:228) kaupalliseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, mutta yritys ep(cid:228)onnistui. (38) Monopoliasemassa olevien kansallisten puhelinoperaat- ja kauttakulkukeskusten toreiden kaudella paikallis- v(cid:228)lill(cid:228) tai kansainv(cid:228)lisiin yhdyskeskuksin v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228)t puhelut v(cid:228)litettiin kokonaan kyseisen maan julkisen teleoperaattorin verkossa. Verkkojen yhteenliitt(cid:228)minen oli tuolloin suhteellisen tarpeetonta. Tilaajan palvelusta maksama hinta, joka koostui kiinte(cid:228)st(cid:228) vuokrasta ja yksitt(cid:228)isist(cid:228) puheluista puheajan, kohteen ja mahdolli- sesti vuorokaudenajan perusteella maksettavasta k(cid:228)ytt(cid:246)- maksusta, oli yhdistetty maksu, joka kattoi kaiken ver- kossa tarvittavan siirtotoiminnan. (39) Kansainv(cid:228)listen operaattoreiden v(cid:228)lisiss(cid:228) liikesuhteissa niiden v(cid:228)list(cid:228) taloudellista suhdetta ohjattiin aiemmin ja ohjataan yleens(cid:228) edelleen nk. tilitysmaksuj(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228). Kyseisten maiden puhelinoperaattorit sopivat hinnasta kesken(cid:228)(cid:228)n ja puhelun l(cid:228)ht(cid:246)maan operaattori (operaat- tori, jonka tilaaja soitti puhelun) maksaa sovitun prosen- tuaalisen osuuden (cid:151) yleens(cid:228) 50 prosenttia (cid:151) tilitys- maksusta puhelun perille toimittavalle tai v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)lle operaattorille. Koska operaattorit v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)t puheluita yleens(cid:228) molempiin suuntiin, tilitysmaksuj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) t(cid:228)y- dennet(cid:228)(cid:228)n usein tasoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228), joka merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) operaattoreiden v(cid:228)linen nettopuhelinliikenne lasketaan yhteen tietylt(cid:228) ajalta ja jompikumpi operaattori suorittaa toiselle s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin erotuksen perus- teella tasausmaksun. (40) ja tekniikat, (36) On t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) erottaa toisistaan paikalliset tilaajaliittym(cid:228)- palvelut, joiden yhteydess(cid:228) uusi operaattori ottaa hoi- taakseen vain tilaajan l(cid:228)htev(cid:228)n puhelinliikenteen ja joita ovat muun muassa operaattorin valinta ennakkoon ja jotka asettavat uuden puhelukohtaisesti, operaattorin vakiintuneen operaattorin asemaa vastaa- vaan asemaan (tilaajaliittymien tarjoaminen erillisen(cid:228) tuotteena, radiolinkit, voimansiirtokaapeleiden tai kaa- peliverkkojen kautta tapahtuva toiminta). N(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)lkim- m(cid:228)isen(cid:228) mainitut tekniikat antavat operaattorille mah- dollisuuden saada tuloja sek(cid:228) tulevista ett(cid:228) l(cid:228)htevist(cid:228) puheluista. Voidaankin v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kilpailijat voivat todellisuudessa p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille samoin ehdoin kuin vakiintunut operaattori vain j(cid:228)lkimm(cid:228)isten tekniikkojen avulla ja lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) ainoastaan tilaajaliittymien eriytt(cid:228)misen kautta. Julkisten teleoperaattoreiden v(cid:228)lisen kaapeliverkon katso- taan kuuluvan kullekin operaattorille teoreettiseen keski- pisteeseen (joka sijaitsee joko kyseisten maiden v(cid:228)lisell(cid:228) rajalla tai vedenalaisen kaapelin keskipisteess(cid:228)) saakka. Puhelun soittaja maksaa operaattorilleen puhelusta t(cid:228)y- den hinnan (jonka pit(cid:228)isi teoriassa perustua tilitysmak- suun, vaikka n(cid:228)in ei aina ole), ja operaattori, jonka ver- kosta puhelu soitettiin, maksaa yleens(cid:228) puhelun v(cid:228)litt(cid:228)- v(cid:228)lle operaattorille sovitun osuuden (cid:151) yleens(cid:228) 50 pro- senttia (cid:151) tilitysmaksusta puhelun ohjaamisesta vastaan- ottajan verkkoon. Koska kyseisten operaattoreiden v(cid:228)lill(cid:228) on suurin piirtein yht(cid:228) paljon puhelinliikennett(cid:228) ja mak- sut tasataan, operaattoreiden v(cid:228)linen rahaliikenne on suhteellisen v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) verrattuna puhelinliikenteen koko- naism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. On huomattava, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaan v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) veloittama hinta heijastaa maiden tekemi(cid:228) sopimuksia ja puhelun v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228) operaattori saa palveluistaan yht(cid:228) suu- ren maksun riippumatta siit(cid:228), kuinka pitk(cid:228)n matkan puhelu kulkeutuu kyseisen operaattorin verkossa vas- taanottavan tilaajan saavuttaakseen. puhelinyhti(cid:246)iden puheluiden Yhteenliitt(cid:228)minen: yhdysliikennekumppanuus ja tilitysmaksu (37) Yhteenliitt(cid:228)misen tarkoituksena on v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) puhelinliiken- nett(cid:228) kahden eri omistajille kuuluvan verkon v(cid:228)lill(cid:228). Tili- jo edell(cid:228), tysmaksuj(cid:228)rjestelm(cid:228), on erityinen yhteenliitt(cid:228)misen muoto. Jokaisella puhe- linyhti(cid:246)ll(cid:228) on oltava riitt(cid:228)v(cid:228)sti liitynt(cid:228)pisteit(cid:228) puhelinlii- kenteen v(cid:228)litt(cid:228)miseksi ja vastaanottamiseksi k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)lli- sesti katsoen kaikkialla yleisess(cid:228) puhelinverkossa, kan- sainv(cid:228)linen yleinen puhelinverkko mukaan lukien. johon viitattiin lyhyesti Paikallis- ja kaukopuheluverkkojen yhteenliitt(cid:228)minen (41) Kun teletoiminnan vapauttaminen aloitettiin, kotimaisen vakiintuneen operaattorin alueelle tulevien uusien kilpai- lijoiden oli liitett(cid:228)v(cid:228) verkkonsa vakiintuneen operaatto- 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/7 luonnollisesti, rin ja, toistensa verkkoihin. Verkkojen yhteenliitt(cid:228)minen on erityisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) uusille operaatto- reille, sill(cid:228) suurin osa niiden tilaajista haluaa todenn(cid:228)k(cid:246)i- sesti soittaa puheluja tilaajille, jotka kuuluvat edelleen vakiintuneen operaattorin verkkoon. k(cid:228)ytetyst(cid:228) tilitysj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). (42) Kotimaan puheluiden yhteydess(cid:228) noudatettu yhteenliitt(cid:228)- misj(cid:228)rjestelm(cid:228) eroaa yleens(cid:228) jonkin verran ulkomaan- puheluissa L(cid:228)hett(cid:228)v(cid:228) operaattori (operaattori, jonka verkosta puhelu soitettiin) maksaa yleens(cid:228) vastaanottavalle operaattorille kunkin puhelun yhdist(cid:228)misest(cid:228) v(cid:228)himm(cid:228)ismaksun ja lis(cid:228)ksi minuuttitaksan puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) kahden verkon yhteyspisteiden v(cid:228)lill(cid:228). Minuuttikohtainen k(cid:228)ytt(cid:246)maksu riippuen vuorokaudenajasta, saattaa jona vaihdella puhelu soitetaan, ja siit(cid:228), kuinka kaukana liitynt(cid:228)pis- teest(cid:228) sijaitsevaan vastaanottavaan verkkoon puhelu on v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228). on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228). Edullisin tapa saavuttaa tietty asiakas vakiintuneen operaattorin tilaajaliittym(cid:228)ss(cid:228) on yleens(cid:228) liitty(cid:228) mahdollisimman l(cid:228)hell(cid:228) sit(cid:228) paikalliskeskusta, jossa kyseisen kierretyn johdinparin p(cid:228)(cid:228)tepiste sijaitsee. Jos yhteenliittyminen tapahtuu kauttakulkukeskuksessa (keskusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n yl(cid:228)tasolla), puhelun siirt(cid:228)minen tilaa- jaliittym(cid:228)(cid:228)n edellytt(cid:228)(cid:228) sen v(cid:228)litt(cid:228)mist(cid:228) pidemm(cid:228)n mat- kan vakiintuneen operaattorin verkossa. Uusi operaattori joutuu tuolloin todenn(cid:228)k(cid:246)isesti maksamaan suuremman maksun samasta paikalliseen liitynt(cid:228)pisteeseen siirretyst(cid:228) puhelusta. Yksitt(cid:228)isten paikalliskeskusten verkkoon liitty- minen on siten suorempaa ja edullisempaa, mutta saa- vutettava asiakaskunta on pienempi. Mit(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n lii- tynt(cid:228)pisteit(cid:228) uudella operaattorilla on, sit(cid:228) suurempi puheluv(cid:228)litysmaksu operaattorin on yleens(cid:228) maksettava vakiintuneelle operaattorille. Vastaavasti mit(cid:228) useampia liitynt(cid:228)pisteit(cid:228) operaattorilla on, sit(cid:228) pienempi on vakiin- tuneelle operaattorille maksettava maksu, mutta sit(cid:228) enemm(cid:228)n uuden operaattorin on sijoitettava oman ver- kon perustamiseen. Yhteenliitt(cid:228)misen malleja (43) Yhteenliitt(cid:228)misen hinnoittelumallit vaihtelevat maasta toiseen. Maa on saatettu jakaa alueisiin, ja uuden ope- raattorin on p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228), mink(cid:228) alueiden verkkoihin se haluaa liitty(cid:228), ja t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) tietyt vakiintuneen operaatto- rin asettamat v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset. Uuden operaatto- rin saatetaan esimerkiksi edellytt(cid:228)(cid:228) liittyv(cid:228)n vakiintuneen operaattorin kyseisell(cid:228) alueella nime(cid:228)miin pisteisiin ja/tai vakiintuneen operaattorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)n yhteyspisteit(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaan uusi operaattori maksaa tietynsuuruisen maksun, jos puhelu voidaan v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) sen alueen tai sen vy(cid:246)hykkeen sis(cid:228)ll(cid:228), jonka verkkoon operaattori on liittynyt, mutta saattaa joutua maksamaan suuremman maksun, jos vakiintu- neen operaattorin on v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228) puhelu sellaiselle alu- eelle, jonka verkkoon uusi operaattori ei ole liittynyt. (44) Yhteenliitt(cid:228)misess(cid:228) voidaan vaihtoehtoisesti noudattaa my(cid:246)s mallia, jonka lopputulos yleisen kytkent(cid:228)isen puhelinverkon maantieteellisen peittoalueen mukaan saattaa olla p(cid:228)(cid:228)osin edell(cid:228) esitetyn mallin lopputuloksen kaltainen ja joka antaa uudelle operaattorille mahdolli- suuden liitty(cid:228) puhelinkeskusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n eri tasoille. J(cid:228)r- jestelm(cid:228)n yl(cid:228)tasolle liittyneell(cid:228) operaattorilla saattaa siten olla k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n koko maan tai l(cid:228)hes koko maan puhelin- keskukset, kun taas paikallistasolla verkkoon liittyneell(cid:228) operaattorilla on ehk(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n vain ne paikallis- keskukset, joita operaattorin valitsema keskus palvelee. (45) Vakiintunut operaattori asettaa hinnat yleens(cid:228) sen perus- teella, kuinka suurta osaa verkosta uuden operaattorin (46) Uusi operaattori voi periaatteessa alentaa yhteenliittymis- kustannuksiaan liittym(cid:228)ll(cid:228) mahdollisimman moniin verk- koihin ja puhelinkeskusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n alimpien tasojen keskuksiin. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee kuitenkin suuria p(cid:228)(cid:228)oma- kustannuksia, kun operaattorin on vedett(cid:228)v(cid:228) verkko joiden verkkoon se kaikkiin niihin paikalliskeskuksiin, haluaa liitty(cid:228). Jos yhteenliittymismaksut ovat lis(cid:228)ksi kor- keat verrattuna hintoihin, joita vakiintunut operaattori veloittaa omilta tilaajiltaan, uuden operaattorin saattaa olla vaikea saada toiminnastaan voittoa. Vaikka yhteen- suurten liittymisen kustannukset olisivat kohtuulliset, summien investoimista uusiin verkkoihin saattaa rajoit- taa se, ett(cid:228) uudet operaattorit ovat s(cid:228)(cid:228)ntelyn puuttumi- sen takia t(cid:228)ysin riippuvaisia vakiintuneesta operaattorista yhteenliittymisest(cid:228) veloitettavan maksun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)misen osalta. Jos vakiintunut operaattori p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) veloittaa yhteenliitt(cid:228)misest(cid:228) korkeamman maksun heikent(cid:228)(cid:228)kseen uuden operaattorin toiminnan kannattavuutta, verkkojen perustamiseen investoiminen ei ole j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228). Uudet operaattorit saattavat siten olla haluttomia asettamaan kustannuksiaan operaattorin armoille, elleiv(cid:228)t ne pid(cid:228) sovellettavaa s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)n tehokkaana yhteenliitt(cid:228)miskustannukset tasolla, jolla uudet operaattorit kykenev(cid:228)t kilpailemaan vakiintuneen operaattorin tarjonnan kanssa ja est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vakiintunutta operaattoria k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rin vahvaa asemaansa. vakiintuneen s(cid:228)ilytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ysin (47) Uusien operaattoreiden kannalta ihanteellinen tilanne olisi se, ett(cid:228) ne voisivat liitty(cid:228) valitsemiinsa liitynt(cid:228)pistei- siin joko kauttakulku- tai paikalliskeskuksissa k(cid:228)ytt(cid:228)en valintaperusteena sit(cid:228), mihin suurin osa niiden puhelin- liikenteest(cid:228) suuntautuu. Jos uusi operaattori havaitsee v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) paljon puheluja tietylle alueelle, esimerkiksi tietylle kaupunginosassa, operaattori voi pyrki(cid:228) liittym(cid:228)(cid:228)n joidenkin valikoitujen paikalliskeskusten verkkoon tai jopa kaikkiin verkkoihin kyseisell(cid:228) alueella. Vastaavasti alueella, jolle uusi operaat- tori v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) vain v(cid:228)h(cid:228)n puheluita, operaattori todenn(cid:228)- k(cid:246)isesti haluaa liitty(cid:228) vain kauttakulkukeskusten verkkoi- hin v(cid:228)ltty(cid:228)kseen suurilta investoinneilta kapasiteettiin, tilaajaryhm(cid:228)lle m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyss(cid:228) L 40/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 jonka k(cid:228)ytt(cid:246)aste on pieni. Operaattori voi jopa p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) olla liittym(cid:228)tt(cid:228) mihink(cid:228)(cid:228)n verkkoon t(cid:228)llaisilla alueilla ja alistua siihen, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s merkitsee korkeampien yhteenliitt(cid:228)mismaksujen maksamista vakiintuneelle ope- raattorille puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) kyseisell(cid:228) alueella. ten teht(cid:228)v(cid:228)ksi, sill(cid:228) n(cid:228)iden laitosten yksityiset puhelinj(cid:228)r- jestelm(cid:228)t tai tienk(cid:228)ytt(cid:246)oikeudet mahdollistavat kaapeli- verkkojen perustamisen nopeammalla aikataululla. N(cid:228)m(cid:228) vaihtoehdot tarjoavat peruspalvelut, mutta ne eiv(cid:228)t kui- tenkaan yll(cid:228) vakiintuneen operaattorin omien verkkojen laajuuden tai kattavuuden tasolle. Vakiintunut operaat- tori p(cid:228)(cid:228)see verkkonsa kattavuuden ja laajuuden ansiosta muita kapasiteetin vuokraajia parempaan asemaan. tiettyyn (48) Vakiintuneet operaattorit asettavat toisinaan yhteenliitt(cid:228)- miselle tiukkoja ehtoja, mik(cid:228) est(cid:228)(cid:228) uutta operaattoria valitsemasta tavoitelluimmat liitynt(cid:228)pisteet. On esimer- kiksi tavallista, ett(cid:228) uuden operaattorin vaaditaan liitty- liitynt(cid:228)pisteit(cid:228) (cid:151) v(cid:228)n v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) kahteen pisteeseen (cid:151) kullakin alueella, jonka verkkoon se haluaa liitty(cid:228). Vakiintunut operaattori saat- taa est(cid:228)(cid:228) uuttaa operaattoria liittym(cid:228)st(cid:228) yhteenk(cid:228)(cid:228)n pai- kalliskeskustason verkkoon (joka poikkeaa kauttakulku- keskuksen kautta tapahtuvasta yhteenliitt(cid:228)misest(cid:228)), ellei uusi operaattori ole valmis liittym(cid:228)(cid:228)n tiettyyn v(cid:228)him- m(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n keskuksia tai mahdollisesti jopa kaikkiin kyseisell(cid:228) alueella sijaitseviin paikalliskeskuksiin. Vakiin- tunut operaattori saattaa my(cid:246)s kielt(cid:228)yty(cid:228) liitt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) uutta operaattoria joihinkin verkkoihin. (49) Yhteenliitt(cid:228)misest(cid:228) maksetaan yleens(cid:228) kertaluonteinen maksu ja lis(cid:228)ksi jatkuva kausiluonteinen maksu. Vakiin- tunut operaattori voi vaatia, ett(cid:228) uusi operaattori maksaa yhteenliitt(cid:228)miseen tarvittavan infrastruktuurin perusta- miskustannukset kokonaisuudessaan, vaikka vakiintunut operaattori voi my(cid:246)s itse hy(cid:246)ty(cid:228) mahdollisuudesta v(cid:228)lit- t(cid:228)(cid:228) puheluita kyseisen yhdyslinjan kautta. T(cid:228)llaiset stra- tegiat antavat vakiintuneelle operaattorille huomattavasti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaa uuden operaattorin kustannuksiin, koska strategioissa m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n investoinnit, uuden operaattorin on teht(cid:228)v(cid:228) ennen toiminnan aloittamista. Vakiintunut operaattori saattaa lis(cid:228)ksi soveltaa palvelujen laadun heikent(cid:228)miseen pyrkivi(cid:228) strategioita. jotka (52) Kiinteiden johtojen ja niihin liittyvien tuotteiden hinnan ja yhteenliitt(cid:228)misest(cid:228) ja tilaajaliittym(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) peritt(cid:228)- vien hintojen v(cid:228)lill(cid:228) on yhteys. Edell(cid:228) yhteenliitt(cid:228)mist(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) kohdassa todettiin, ett(cid:228) uuden operaattorin kannattaa yleens(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vakiintuneen operaattorin verkkoa mahdollisimman v(cid:228)h(cid:228)n ja liitty(cid:228) puhelun v(cid:228)lit- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n verkkoon mahdollisimman l(cid:228)hell(cid:228) puhelinliiken- ett(cid:228) teen v(cid:228)lityspistett(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin, uudella operaattorilla on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)sti p(cid:228)(cid:228)- omaa rakentaakseen verkkonsa kuhunkin valitsemaansa paikalliskeskuspisteeseen. Jos uusi operaattori p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) vuokrata johtoja ja on eritt(cid:228)in riippuvainen vakiintuneen operaattorin tarjoamista kiinteist(cid:228) johdoista, sen kyky est(cid:228)(cid:228) vakiintunutta operaattoria harjoittamasta aggressii- vista hinnoittelua heikkenee entisest(cid:228)(cid:228)n, sill(cid:228) uusi ope- raattori on taloudellisesti ja toiminnallisesti eritt(cid:228)in riip- puvainen vakiintuneesta operaattorista ja t(cid:228)m(cid:228)n tarjoa- mista kiinteist(cid:228) johdoista. Vakiintuneen operaattorin mahdollisuudet t(cid:228)llaiseen toimintaan kuitenkin heikkene- v(cid:228)t, jos s(cid:228)(cid:228)ntely tai muunlainen kilpailupaine rajoittaa tehokkaasti sen oikeutta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)iden tuotteiden hin- nat vapaasti. Piirikytkent(cid:228)isen ja pakettiv(cid:228)litteisen tiedonsiirron vertailu Kapasiteetin tai kapasiteettiin liittyvien tuotteiden tarjoaminen (50) Kansallinen teleoperaattori omistaa suuren osan kaa- peleiden ja vaihteiden kaltaisesta verkkoinfrastruktuu- rista. Suurin osa operaattoreista vuokraa osan k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t- t(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) kapasiteetistaan muille operaattoreille. T(cid:228)llainen vuokraustoiminta voi olla tukkukaupan luonteista, jol- loin tuotteet tarjotaan muille teleoperaattoreille tai suur- k(cid:228)ytt(cid:228)jille, tai v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppaa, jolloin tuotteet tarjotaan (cid:148)p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n(cid:148) -periaatteella paitsi puhelinpalveluiden tarjoajille, my(cid:246)s yksityisasiakkaille, esimerkiksi data- verkko-operaattoreille. (51) Pelkk(cid:228) kaapelointi voidaan vaihtoehtoisesti antaa rauta- tie- ja s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)iden kaltaisten yleishy(cid:246)dyllisten laitos- (53) Yksi edell(cid:228) esitetyn puhelinliikennemallin ominaispiirre on, ett(cid:228) puhelun soittajan ja halutun vastaanottajan v(cid:228)lille on muodostettava katkeamaton (cid:148)p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n(cid:148) -(cid:228)(cid:228)nikanava, jonka on oltava avoinna koko puhelun ajan riippumatta siit(cid:228), kuinka paljon tai v(cid:228)h(cid:228)n keskustelu- kumppanit puhuvat puhelun aikana. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) huomattava osa verkon resursseista (kaapeleista, v(cid:228)lityslaitteista jne. ) on varattava pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n yksitt(cid:228)isten puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)miseen. (54) Pakettiv(cid:228)litteinen tiedonsiirto on vaihtoehto perinteiselle piirikytkent(cid:228)iselle tiedonsiirrolle. Sit(cid:228) k(cid:228)ytettiin aluksi tietokoneiden v(cid:228)liseen tiedonsiirtoon puhelinlinjoja pit- kin, mutta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kasvavassa m(cid:228)(cid:228)rin my(cid:246)s perinteis- ten puhelinsanomien v(cid:228)litt(cid:228)miseen. Pakettiv(cid:228)litteisess(cid:228) tiedonsiirrossa sanomaan sis(cid:228)ltyv(cid:228) tieto jaetaan erillisiksi (cid:148)tietopaketeiksi(cid:148). N(cid:228)m(cid:228) paketit l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)ht(cid:246)p(cid:228)(cid:228)tteelt(cid:228) reitittimeksi kutsutulle tietokoneelle, joka tutkii paketin nimiketiedot ja ohjaa sen edelleen toiseen reitittimeen, ja 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/9 t(cid:228)m(cid:228) jatkuu kunnes paketti saapuu halutulle vastaanotta- jalle. Pakettiv(cid:228)litteisi(cid:228) tiedonsiirtoj(cid:228)rjestelmi(cid:228) luonnehdi- taan yhteydett(cid:246)miksi (11), sill(cid:228) kahden kaapelin v(cid:228)linen yhteys on pidett(cid:228)v(cid:228) avoinna vain niin kauan, ett(cid:228) paketti saadaan siirretty(cid:228) kaapelista toiseen. toverkko on liitetty Y:n yleiseen puhelinverkkoon, yhti(cid:246)n Y:ss(cid:228) olevassa aluekonttorissa ty(cid:246)skentelevien ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja Y:ss(cid:228) olevan asiakkaan v(cid:228)linen puhelin- liikenne voidaan yhdist(cid:228)(cid:228) suoraan Y:n yleiseen puhelin- verkkoon, jolloin puhelun v(cid:228)lityskustannukset ovat pie- nemm(cid:228)t. (55) Ensimm(cid:228)iset kokeiluluonteiset pakettiv(cid:228)litteiset tiedon- siirtoverkot olivat paikallisesti rajattuja, usein jonkin yli- opiston alueelle, ja niit(cid:228) kutsuttaisiinkin nykyisin l(cid:228)hiver- koiksi. Reitittimet ja v(cid:228)lityslaitteet, jotka vastaavat paket- tiv(cid:228)litteisess(cid:228) tiedonsiirrossa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) laitetyyppej(cid:228), voidaan kuitenkin sijoittaa perinteisten telekaapeliverk- kojen solmukohtiin (12). T(cid:228)m(cid:228)n ansiosta tietoverkoissa voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) valmiina olevia televerkkokaapeleita, jotka mahdollistavat kyseisten verkkojen laajuuden ja kattavuuden hy(cid:246)dynt(cid:228)misen edellytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) kuitenkaan perinteisten piirikytkent(cid:228)isten tiedonsiirtoverkkojen sol- mukohdissa tarvittavaa fysikaalista yhdist(cid:228)mist(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) saadaan se hy(cid:246)ty, ett(cid:228) samaa fysikaalista johdotusta ei en(cid:228)(cid:228) tarvitse varata yhden ainoan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n puhelulle, vaan johdotusta voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) moneen samanaikaiseen tiedonsiirtotapahtumaan. (58) Yksityisen tiedonsiirtoverkon ja vakiintuneen operaatto- rin v(cid:228)lisi(cid:228) yhteyksi(cid:228) ei yleens(cid:228) luoda varsinaisten ylei- seen puhelinverkkoon liittymist(cid:228) koskevien pyynt(cid:246)jen muodossa vaan pyyt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) vakiintuneelta operaattorilta verkkoinfrastruktuuriin (kapasiteettiin) liittyvi(cid:228) tuotteita. Tiedonsiirtoverkon rakentaminen edellytt(cid:228)(cid:228) kapasiteetin vuokraamista tai sellaisten Frame Relay- tai ATM-teknii- kan (asynkroninen toimintamuoto) kaltaisten virtuaalis- ten verkkopalveluiden ostamista (cid:151) todenn(cid:228)k(cid:246)isesti vakiintuneelta operaattorilta (cid:151), joita voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) osittain vuokratun kapasiteetin asemasta. Siten yritys, joka haluaa rakentaa itselleen (tai muille) oman tiedon- siirtoverkon, on riippuvainen t(cid:228)llaisen kapasiteetin ja sii- hen liittyvien laitteiden toimitushinnoista. Pakettiv(cid:228)litteisten tiedonsiirtoverkkojen k(cid:228)ytt(cid:246) yritysten tiedonsiirrossa ja Internet-palveluissa Internet (56) Tiedonsiirtoverkko voidaan rakentaa k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) sellaisia kaapeleita, v(cid:228)lityslaitteita ja reitittimi(cid:228), jotka ovat t(cid:228)ysin erill(cid:228)(cid:228)n yleisest(cid:228) puhelinverkosta. T(cid:228)llaisista yksityisist(cid:228) tiedonsiirtoverkoista ovat hyvin(cid:228) esimerkkein(cid:228) monet l(cid:228)hiverkot, esimerkiksi toimistorakennuksissa sijaitsevat verkot. Laajemmissa suuralueverkoissa, joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n esimerkiksi suuren yhti(cid:246)n eri puolilla maailmaa sijaitse- vien toimitilojen yhdist(cid:228)miseen, voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) julki- silta teleoperaattoreilta vuokrattuja telekaapeleita (esi- merkiksi yksityisi(cid:228) kansainv(cid:228)lisi(cid:228) kiinteit(cid:228) johtoja), mutta my(cid:246)s suuralueverkot ovat periaatteessa yksityisi(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ole yhteydess(cid:228) yleiseen puhelinverkkoon. (57) Suora yhteys yleiseen puhelinverkkoon saattaa olla v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) on kyse puhelin- ja tieto- verkon yhdistelm(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) esimerkkin(cid:228) voidaan mainita yhti(cid:246), jonka maailmanlaajuinen verkko sijaitsee sen p(cid:228)(cid:228)- konttorissa maassa X, mutta jolla on aluekonttori maassa Y. Jos j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) on yhteys yleiseen puhelin- verkkoon vain maassa X sijaitsevassa p(cid:228)(cid:228)konttorissa, maassa Y sijaitsevassa aluekonttorissa ty(cid:246)skentelev(cid:228)n ty(cid:246)ntekij(cid:228)n, joka haluaa puhua maassa Y olevan asiak- kaan kanssa, puhelu on reititett(cid:228)v(cid:228) X:ss(cid:228) sijaitsevan p(cid:228)(cid:228)- konttorin kautta yleiseen puhelinverkkoon ja sielt(cid:228) kan- sainv(cid:228)listen yhdyslinjojen kautta takaisin maassa Y ole- valle asiakkaalle. P(cid:228)(cid:228)konttorista asiakkaalle soitettavasta puhelusta olisi t(cid:228)ll(cid:246)in maksettava maiden X ja Y v(cid:228)lisen ulkomaanpuhelun hinta. Mutta jos yhti(cid:246)n puhelu- ja tie- (11) Jotkin dataverkot, esim. Frame Relay ja X25, ovat yhteyspohjaisia, sill(cid:228) niiss(cid:228) yhteys muodostetaan ennen tiedonsiirron aloittamista. Niill(cid:228) on siten joitakin samoja ominaisuuksia kuin perinteisell(cid:228) pii- rikytkent(cid:228)isell(cid:228) puhelimella. (12) Verkkoyhteyksien risteyskohta. (59) (60) (61) Internet on pohjimmiltaan sarja yhteenliitettyj(cid:228) ja osit- tain p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isi(cid:228) verkkoja, joista jokainen k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) samaa yhteysk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), TCP/IP-yhteysk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), tietoliikenteen Internet-verkot voidaan liitt(cid:228)(cid:228) toisiinsa v(cid:228)litt(cid:228)miseen. joko horisontaalisesti, niin kutsuttujen peering-j(cid:228)rjeste- lyiden avulla, tai vertikaalisesti, jolloin yhdest(cid:228) verkosta tulee toisen asiakas verkkojen liitt(cid:228)miseksi yhteen. Laa- jimmat Internet-tiedonsiirtoverkot saattavat olla maail- manlaajuisia, kun taas pienemm(cid:228)t verkot saattavat kattaa vain jonkin alueen, maan tai l(cid:228)hialueen. Kaikki Internet- verkot Internet-palveluja sek(cid:228) toisilleen ett(cid:228) tarjoavat loppuk(cid:228)ytt(cid:228)jille. Internetiin p(cid:228)(cid:228)sy edellytt(cid:228)(cid:228) yhteytt(cid:228) johonkin Internet- palvelujen tarjoajaan. T(cid:228)m(cid:228) voidaan toteuttaa kiinte(cid:228)n yhteyden (dedicated access) kautta, eli muodostamalla loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n ja Internet-palvelujen tarjoajan v(cid:228)lille kiinte(cid:228) kaapeliyhteys, tai yleisen puhelinverkon kautta muodostettavan valinnaisen yhteyden (dial up access) muodossa. Jos Internet-palvelujen tarjoajalla on valinnaista yhteytt(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) asiakkaita, sill(cid:228) on oltava yhteys yleiseen puhe- linverkkoon voidakseen palvella vain kyseisen verkon kautta saavutettavia asiakkaita. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa Inter- net-palvelujen tarjoajaa voidaan pit(cid:228)(cid:228) joko kyseisen puhelinoperaattorin yritysasiakkaana tai toisena puhe- linoperaattorina. (62) Jos Internet-palvelujen tarjoajaa pidet(cid:228)(cid:228)n (yritys)asiak- kaana, sen on maksettava puhelinyhti(cid:246)lle linjasta vuok- raa, aivan kuten kuka tahansa muu puhelinpalvelujen L 40/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228). Internetin k(cid:228)ytt(cid:228)jien (eli Internet-palvelujen tar- joajien asiakkaiden) puheluja Internet-palvelujen tarjoa- jille k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n muiden kytkent(cid:228)isten puheluiden tavoin, ja ainoana poikkeuksena on, ett(cid:228) linjan molempiin p(cid:228)i- hin (asiakkaan puhelimeen ja Internet-palvelujen tarjoa- jan modeemiliittym(cid:228)(cid:228)n) asennetaan modeemit, jotta tie- dot voidaan ohjata yleisen piirikytkent(cid:228)isen puhelinver- kon kautta. Loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n ja Internet-palvelujen tarjoa- jan on maksettava linjoista vuokraa, ja loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n on lis(cid:228)ksi maksettava julkisen teleoperaattorin verkon k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)maksuja ja Internet-palvelujen tarjoajalle t(cid:228)m(cid:228)n palveluista erillinen maksu. Analogisissa j(cid:228)rjestelmiss(cid:228), esimerkiksi perinteisess(cid:228) pii- rivalintaisessa puhelimessa, kaistanleveytt(cid:228) mitataan taa- juuksina (hertsein(cid:228)). Digitaalisissa j(cid:228)rjestelmiss(cid:228) kaistan- leveytt(cid:228) mitataan bittein(cid:228) sekunnissa. Mit(cid:228) leve(cid:228)mpi kaistanleveys, sit(cid:228) nopeampi linja ja sit(cid:228) enemm(cid:228)n tie- toja telej(cid:228)rjestelm(cid:228) voi siirt(cid:228)(cid:228). Tavanomainen puhelin- piiri, jonka molemmat p(cid:228)(cid:228)t on yhdistetty tilaajaan kier- retyn johdinparin avulla, luokitellaan hitaaksi (cid:148)kapeakais- tayhteydeksi(cid:148), jonka tiedonsiirtokapasiteetti on rajallinen. Nykyaikaiset sovellukset, esimerkiksi Internet ja erityi- tilausvideo, edellytt(cid:228)v(cid:228)t paljon suuremman tieto- sesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n siirt(cid:228)mist(cid:228), ja yhteenliit(cid:228)nn(cid:228)n on siten tapahdut- tava nopeiden laajakaistaj(cid:228)rjestelmien kautta ollakseen lopullisen tilaajan kannalta k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoinen. (63) Jos Internet-palvelujen tarjoajalla on kuitenkin kansal- lisen lain nojalla oikeus saada puhelinoperaattorin koh- telua vastaava kohtelu, tilanne muuttuu. T(cid:228)ll(cid:246)in Internet- palvelujen tarjoaja (joka yleens(cid:228) vastaanottaa enemm(cid:228)n puheluita kuin soittaa niit(cid:228)) on julkisen teleoperaattorin verkosta l(cid:228)htevien puheluiden vastaanottaja ja voi olla oikeutettu saamaan julkiselta teleoperaattorilta maksuja puhelunv(cid:228)lityspalveluistaan. soittaa yleens(cid:228) asiakas eik(cid:228) Internet-palvelujen tarjoaja, Internet- palvelujen tarjoaja hy(cid:246)tyy yleens(cid:228) taloudellisesti puhelin- v(cid:228)lityspalveluiden tarjoamisesta vakiintuneelle operaatto- rille. puhelut Koska (64) Osa (cid:148)ilmaisista(cid:148) Internet-palveluista rahoitetaan tasoitus- maksuilla, joita julkiset teleoperaattorit maksavat Inter- net-palvelujen tarjoajalle, jolle asiakkaan ei siten tarvitse maksaa lainkaan maksuja. Julkisen teleoperaattorin vel- vollisuudesta kohdella Internet-palvelujen tarjoajaa puhe- linoperaattorina voidaan s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) asetuksella. Jos julkinen teleoperaattori joutuu k(cid:228)ym(cid:228)(cid:228)n tiukkaa kilpailua Inter- net-palvelujen tarjoajista asiakkaina, teleoperaattori voi olla liiketoiminnallista syist(cid:228) pakotettu maksamaan n(cid:228)ille puheluista v(cid:228)litysmaksuja. Jos se ei maksa n(cid:228)it(cid:228) maksuja, se on vaarassa menett(cid:228)(cid:228) Internet-liikenteen toiselle ope- raattorille (esimerkiksi operaattorin ennakkovalintaa kos- kevan j(cid:228)rjestelyn kautta). (65) Internet-palvelujen tarjoajat tarvitsevat siten yhteyden yleiseen puhelinverkkoon, mahdollisesti yhteenliitt(cid:228)mi- jos niit(cid:228) kohdellaan puhelinoperaatto- sen muodossa, reina, tai muussa tapauksessa asiakkaina. Jos tilaajaliitty- mien tarjonnan markkinoilla on v(cid:228)h(cid:228)n kilpailua, julki- nen teleoperaattori voi vaatia, ett(cid:228) kaikkia Internet-pal- velujen tarjoajia kohdellaan tavallisina puhelinasiakkaina. Jos julkisella teleoperaattorilla ei ole mahdollisuutta vaa- tia t(cid:228)t(cid:228), se voi alentaa Internet-palvelujen tarjoajille puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) maksamiaan maksuja siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) Internet-palvelujen tarjoaja ei ole en(cid:228)(cid:228) juu- rikaan v(cid:228)hitt(cid:228)isasiakkaita paremmassa asemassa. Suurempaa kaistanleveytt(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t palvelut (laajakaistapalvelut) (66) Termi (cid:148)kaistanleveys(cid:148) liittyy telej(cid:228)rjestelm(cid:228)n fyysisiin ominaisuuksiin, sill(cid:228) se viittaa tiedonsiirron nopeuteen. (67) Laajakaistapalveluiden toimittamiseen loppuk(cid:228)ytt(cid:228)jille liittyy kaksi ongelmaa. Ensimm(cid:228)isen(cid:228) ongelmana on kierrettyjen kuparijohdinparien kaistanleveyteen liittyv(cid:228)t rajoitukset. Vaikka monet puhelinoperaattorit uudistivat kauko- ja ulkomaanpuhelukapasiteettinsa valokuitukaa- pelilla saadakseen pakettiv(cid:228)litteisest(cid:228) tiedonsiirtoteknii- kasta parhaan mahdollisen hy(cid:246)dyn, verkossa on edelleen yksi kohta, tilaajaliittym(cid:228), jossa perinteinen piirikytken- t(cid:228)inen tiedonsiirto est(cid:228)(cid:228) laajakaistatekniikan k(cid:228)yt(cid:246)n. Tilaajaliittym(cid:228)infrastruktuurin korvaamisen korkeat kus- tannukset saavat usein jopa vakiintuneen operaattorin luopumaan yhdyslinjojen uudistamisesta, ja suurimpana haasteena onkin l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) keinot laajakaistapalvelujen tar- joamiseen nykyisten laitteiden avulla. (68) Laajakaistapalveluissa voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) nykyist(cid:228) kupari- johdinta, jos johdin on liitetty n(cid:228)iden palveluiden tarjoa- misen mahdollistavaan tekniikkaan, josta esimerkkin(cid:228) voidaan mainita digitaaliseen tilaajayhteyteen liittyv(cid:228)t xDSL-tekniikat (Digital Subscriber Line, DSL) (13). N(cid:228)m(cid:228) xDSL-tekniikat mahdollistavat kuparijohdinparin muut- tamisen nopeaksi digitaaliyhteydeksi, joka mahdollistaa perinteisiin kuparijohtimia k(cid:228)ytt(cid:228)viin tilaajaliittymiin liit- tyvien teknisten rajoitusten poistamisen. Tekniikan on sek(cid:228) vakiintuneen yleens(cid:228) operaattorin p(cid:228)(cid:228)jakokentt(cid:228)osuudessa sijaitsevissa l(cid:228)hikeskuksissa. sovelluttava k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi asiakkaan ett(cid:228) (69) Kilpailevat operaattorit, jotka haluavat tarjota laajakaista- palveluja xDSL-tekniikalla asiakkaille, jotka ovat edelleen liittyneet vakiintuneen operaattorin verkkoon, kohtaavat p(cid:228)(cid:228)asiassa kolmenlaisia vaikeuksia. Niiden on ensinn(cid:228)kin odotettava tarvittavan tekniikan asentamista, ja vakiintu- neen operaattorin asentama laitteisto asettaa rajoituksia niiden tarjoamille teknisille ratkaisuille. Toisena vaikeu- tena on, ett(cid:228) uusien operaattoreiden on liitytt(cid:228)v(cid:228) johon- kin kauempana puhelinlinjan varrella (et(cid:228)(cid:228)mp(cid:228)n(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- jakokent(cid:228)st(cid:228)) sijaitsevaan yhdyspisteeseen. Koska niiden (13) DSL-tekniikasta on useita eri variaatioita, esimerkiksi ADSL (Asym- metric Digital Subscriber Line), HDSL (High Data Rate Digital Subscriber Line) ja VDSL (Very High Data Rate Digital Subscriber Line). N(cid:228)ist(cid:228) tekniikoista k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yhteisnimityst(cid:228) (cid:148)xDSL-teknii- kat(cid:148). 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/11 on t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) vakiintuneen operaattorin verkkoa tavallista enemm(cid:228)n, niiden yhteenliitt(cid:228)mismak- sut ovat korkeammat. Uudet operaattorit ovat lis(cid:228)ksi eritt(cid:228)in herkki(cid:228) vakiintuneen operaattorin hinnoittelu- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksille ja/tai yhteenliitt(cid:228)misen laadulle. Jos vakiintu- nut operaattori nostaa yhteenliitt(cid:228)misest(cid:228) veloittamiaan hintoja tai heikent(cid:228)(cid:228) yhteenliitt(cid:228)misen laatua, uuden operaattorin xDSL-tarjonnan kilpailukyky voi heiket(cid:228). Kiinteiden verkkojen ja matkapuhelinverkkojen yhteenliitt(cid:228)minen (70) Edell(cid:228) kuvattuja periaatteita sovelletaan my(cid:246)s matka- puhelinverkkojen yhteenliitt(cid:228)miseen. Matkapuhelinverk- kojen yhteenliitt(cid:228)mismaksut ovat kuitenkin yleens(cid:228) hie- man korkeammat. T(cid:228)t(cid:228) perustellaan sill(cid:228), ett(cid:228) matka- puhelinoperaattori joutuu tekem(cid:228)(cid:228)n enemm(cid:228)n t(cid:246)it(cid:228) asiakkaan sijaintipaikan selvitt(cid:228)miseksi, jotta asiakas voi- daan ohjata sopivaan yhteyspisteeseen operaattorin ver- kossa. Yhti(cid:246)t v(cid:228)ittiv(cid:228)t v(cid:228)itetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)vastaus(cid:146), ett(cid:228) korkeammat mak- sut johtuivat matkapuhelinverkkojen kiinteit(cid:228) verkkoja korkeammista kustannuksista ja siit(cid:228), ett(cid:228) matkapuhelin- liikenteen verkkoinfrastruktuurin rakentaminen on edel- leen kesken. (71) Sijainnin seuranta (roaming) antaa matkapuhelimen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle mahdollisuuden k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) puhelintaan oman matkapuhelinyhti(cid:246)ns(cid:228) toiminta-alueen ulkopuolella ja toisen matkapuhelinyhti(cid:246)n toiminta-alueella. Jotta t(cid:228)m(cid:228) olisi mahdollista, kyseisten yhti(cid:246)iden v(cid:228)lill(cid:228) on oltava roaming-sopimus. Roaming-sopimusten toimintaperiaate oli aiemmin seuraava: verkon X tilaaja, joka saapuu operaattorin Y alueelle, saa saman kohtelun kuin verkon Y asiakkaat. Operaattori Y laskuttaa operaattoria X puheluista, jotka kyseinen asiakas soitti oleskellessaan Y:n alueella. Lasku perustuu maksuun, jota operaattori Y veloittaa omilta asiakkailtaan, ja lis(cid:228)ksi veloitetaan lis(cid:228)- maksu sen ottamiseksi huomioon, ett(cid:228) soittaja ei ole operaattorin Y tilaaja. Operaattori X laskuttaa puolestaan puhelut asiakkaaltaan ja lis(cid:228)(cid:228) maksuun niiden v(cid:228)litt(cid:228)mi- sest(cid:228) aiheutuneet ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset hallinnolliset kustannuk- set. (72) Sijainnin seurantaa tapahtuu sek(cid:228) kansallisella tasolla, kun tilaaja siirtyy alueelta toiselle, ett(cid:228) kansainv(cid:228)lisesti, kun matkapuhelimen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) puhelintaan toi- sessa maassa ja kyseisen maan matkapuhelinoperaattori vastaa kyseisen puhelun v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228). A MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT (73) Osapuolet erottavat ilmoituksessaan seitsem(cid:228)t merkityk- selliset tuotemarkkinat, jotka kattavat niiden toiminnan puhelinpalvelujen ja muiden niihin liittyvien palvelujen alalla. N(cid:228)it(cid:228) palveluja ovat kiinte(cid:228)t kytkent(cid:228)iset puhelin- palvelut, yritysten tiedonsiirto, Internet-palvelut (v(cid:228)hit- palvelut mukaan t(cid:228)ismyyntipalvelut lukien), PABX-vaihdepalvelut, paikalliset puhelinluettelot, yrityspuhelinluettelot ja matkapuhelinpalvelut. valinnaiset ja Kiinteiden kytkent(cid:228)isten puhelinpalvelujen markkinasegmentti (74) Osapuolet ehdottivat, ett(cid:228) kiinteiden kytkent(cid:228)isten puhe- linpalvelujen merkitykselliset tuotemarkkinat kattaisivat paikallispuhelut, (maan sis(cid:228)iset) kaukopuhelut, ulko- maanpuhelut ja puhelut matkapuhelimiin. Komissio kat- soo, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n soveltamisalaan kuuluviin toimintamuotoihin sis(cid:228)ltyy tuotteita, ei voida kysynn(cid:228)n eik(cid:228) tarjonnan kannalta pit(cid:228)(cid:228) taloudelliselta kannalta vaihtoehtoina toisilleen. Tilannetta on n(cid:228)in ollen arvioitava jakamalla markkinat pienempiin seg- mentteihin. joita Markkinoiden jakaminen pienempiin segmentteihin (75) Monet komission markkinatutkimukseen vastanneista olivat samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) olisi k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) ennakkota- pauksiin perustuvia m(cid:228)(cid:228)ritelmi(cid:228), joiden mukaan perus- erotettaisiin erillisi(cid:228) puhelinpalveluiden markkinoista segmenttej(cid:228). Yhten(cid:228) vaihtoehtona oli jakaa markkinat tilaajaliittymien, kaukopuheluiden ja ulkomaanpuhelui- den segmentteihin. Tilaajaliittymien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevilla palveluilla on kuitenkin merkityst(cid:228) sek(cid:228) tilaajien ett(cid:228) sel- laisten operaattoreiden kannalta, liitty(cid:228) verkkoon. Lis(cid:228)ksi on aiheellista erottaa toisistaan taus- tainfrastruktuuri ja varsinaiset tarjottavat palvelut. jotka haluavat Tilaajaliittym(cid:228)infrastruktuurin tarjoaminen (76) Korkeampitasoisten puhelinpalvelujen k(cid:228)ytt(cid:246) edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) tilaajalla on konkreettinen yhteys yleiseen puhelin- verkkoon, ja t(cid:228)m(cid:228) yhteys luodaan yleens(cid:228) l(cid:228)himm(cid:228)n pai- kalliskeskuksen ja tilaajan toisiinsa yhdist(cid:228)v(cid:228)n kierretyn kuparijohdinparin v(cid:228)lityksell(cid:228). Tilaajat ja uudet teleope- raattorit tarvitsevat t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) yhteyden tilaajaliittym(cid:228)(cid:228)n. Kauko- ja ulkomaanpuhelujen v(cid:228)litt(cid:228)misess(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n infrastruktuurin tarjoaminen (77) Kunkin maan paikalliskeskukset on voitava yhdist(cid:228)(cid:228) toi- siinsa ja puhelinliikennett(cid:228) on voitava v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) kansainv(cid:228)- lisiin yhdyskeskuksiin tai vaihteisiin sek(cid:228) vastaanottaa sielt(cid:228) tulevaa liikennett(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) palvelut edellytt(cid:228)v(cid:228)t kaa- peliverkkoa ja keinoa, jolla puhelinliikennett(cid:228) voidaan v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) verkossa. Puhelinyhti(cid:246)t vastasivat aiemmin itse verkkoinfrastruktuurin tarjoamisesta, mutta viime vuo- sina on ilmaantunut my(cid:246)s vaihtoehtoisia tarjoajia, p(cid:228)(cid:228)- L 40/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 asiassa kaasu-, s(cid:228)hk(cid:246)- ja rautatielaitosten kaltaisia yleis- jotka ovat valmiit vuokraamaan hy(cid:246)dyllisi(cid:228) laitoksia, osan yksityisest(cid:228) verkkokapasiteetistaan muuhun k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n. operaattorit k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t muulta kuin vakiintuneelta ope- raattorilta hankittuja kaapeleita. (78) Kaukopuhelupalvelujen kysynn(cid:228)ll(cid:228) on merkityst(cid:228) paitsi markkinoilla toimintansa aloittavien julkisten teleope- raattoreiden lis(cid:228)ksi my(cid:246)s yksityisi(cid:228) verkkoja hoitaville yhti(cid:246)ille, joita ovat esimerkiksi Internet-palvelujen tarjoa- jat, yritystoimintaa koskevassa tiedonsiirrossa k(cid:228)ytett(cid:228)- vien verkkopalvelujen tarjoajat ja yhti(cid:246)t, jotka haluavat vastata palvelujen tarjoamisesta itsen(cid:228)isesti perustamalla oman tiedonsiirtoverkon. Kukin n(cid:228)ist(cid:228) toimijoista tarvit- see kapasiteettia tietyll(cid:228) palvelualueella sijaitsevien verk- kojen t(cid:228)ydent(cid:228)miseen, ja niiden on mahdollisesti my(cid:246)s liitytt(cid:228)v(cid:228) vakiintuneen operaattorin verkkoon kyseisest(cid:228) maasta l(cid:228)htev(cid:228)n tai sinne suuntautuvan puhelinliiken- teen v(cid:228)litt(cid:228)miseksi. (79) Verkkoinfrastruktuurin yhteydess(cid:228) erotettiin aiemmin infrastruktuurin v(cid:228)litt(cid:228)mi- toisistaan (cid:148)tukkumyynti(cid:148), eli nen vain operaattorilta operaattorille, ja (cid:148)v(cid:228)hitt(cid:228)is- myynti(cid:148), joka on k(cid:228)ytt(cid:228)jille (yleens(cid:228) liikeyrityksille) suun- nattua myynti(cid:228) ja joka koskee yleens(cid:228) yksityisomistuk- sessa olevia johtoja. (80) Verkkoinfrastruktuurin ostajan ei periaatteessa tarvitse v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) siit(cid:228), onko tuote per(cid:228)isin puhelinoperaattorilta vai kilpailevalta verkkoinfrastruktuurin tarjoajalta. Puhe- linyhti(cid:246)n tarjoamien tuoteyhdistelmien ostamisesta, jol- loin yhti(cid:246)n verkkoon liittymist(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n itsest(cid:228)(cid:228)nselvyy- ten(cid:228), saattaa olla hy(cid:246)ty(cid:228), mutta jos yhdistelm(cid:228)n hinta nousee liian korkeaksi kilpailijoiden tuotteisiin verrat- tuna, k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) saattaa olla valmis ostaman (cid:148)pime(cid:228)(cid:228) kui- tua(cid:148), joka on pelkk(cid:228)(cid:228) optista kuitua ilman aktiivisia komponentteja (k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ja yhdist(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) kaa- pelia), aktivoidakseen sen itse ja liitty(cid:228)kseen sen v(cid:228)lityk- Infrastruktuurin sell(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden ostajan kannalta esimerkiksi yleishy(cid:246)dyl- listen laitosten palvelutarjonta saattaa olla varteenotet- tava vaihtoehto julkisten teleoperaattoreiden perinteisesti tarjoamille palveluille. jonkin operaattorin verkkoon. (81) Jos vuokranantaja on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa oleva puhe- linyhti(cid:246), on mahdollista, ett(cid:228) yhti(cid:246) kohtelee eri tavoin joiden se tiet(cid:228)(cid:228) olevan kilpailevia sellaisia asiakkaita, puhelinyhti(cid:246)it(cid:228) ja joille se tarjoaa kaapeleiden lis(cid:228)ksi mahdollisuuden liitty(cid:228) verkkoonsa, ja muita asiakkaita (esimerkiksi tiedonsiirtoverkon perustamista suunnittele- vat yritysasiakkaat tai uudet operaattorit), joille se ei tar- joa mahdollisuutta liitty(cid:228) verkkoonsa. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) ase- massa oleva julkinen teleoperaattori voi my(cid:246)s kielt(cid:228)yty(cid:228) liitt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) verkkoonsa kilpailevalta tarjoajalta (joka ei ole julkinen teleoperaattori) vuokrattua kaapelia (tai tar- joaa heikompilaatuista yhteenliitt(cid:228)mist(cid:228)). M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) ja monopoliasemassa oleva puhelinyhti(cid:246) saattaa kyet(cid:228) rajoittamaan uusien operaattoreiden houkutusta ostaa kilpailijoiden tarjoamia kaapeleita yksinkertaisesti kiel- t(cid:228)ytym(cid:228)ll(cid:228) yhdist(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) uusia operaattoreita verkkoonsa jos tai vaikeuttamalla niiden liittymist(cid:228) verkkoonsa, (82) Infrastruktuuria tarvitsevien puhelinyhti(cid:246)iden kannalta tarkasteltuna markkinat saattavat kattaa paitsi muiden puhelinyhti(cid:246)iden tarjonnan, my(cid:246)s vaihtoehtoisten ope- raattoreiden tarjonnan. Yksityisten tiedonsiirtoverkko- operaattoreiden kaltaisen yksityisasiakkaan kannalta saattavat verkkoinfrastruktuurin tarjonnan markkinat kuitenkin olla suppeammat, jos asiakkaan on liitytt(cid:228)v(cid:228) vakiintuneen operaattorin verkkoon, sill(cid:228) asiakkaan on ehk(cid:228) pakko vuokrata infrastruktuuri t(cid:228)lt(cid:228) vakiintuneelta puhelinyhti(cid:246)lt(cid:228). (83) Edell(cid:228) esitetyist(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohdista riippumatta t(cid:228)ss(cid:228) arvioin- nissa l(cid:228)hdet(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228), ett(cid:228) on olemassa erilliset kauko- ja ulkomaanpuheluiden verkkoinfrastruktuurimarkkinat, joiden katsotaan kattavan kaikki (cid:151) sek(cid:228) puhelinyhti(cid:246)i- den ett(cid:228) muiden osapuolten (cid:151) verkkoinfrastruktuuritoi- mitukset. Puhelinpalvelujen tarjoaminen tilaajille (paikallis-, kauko- ja ulkomaanpuhelut) (84) Kun verkkoyhteys on muodostettu, puhelinpalveluja voi- daan v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) linjoja pitkin. Peruspuhelinpalvelut muo- dostuvat tulevista ja l(cid:228)htevist(cid:228) puheluista. N(cid:228)m(cid:228) voidaan luokitella sen mukaan, onko kyse paikallispuheluista, joi- den soittaja ja vastaanottaja ovat samassa paikallisver- kossa, kaukopuheluista, jotka soitetaan ja vastaanotetaan jossain muualla kyseisen maan alueella, tai ulkomaan- puheluista, joiden soitto- ja vastaanottopaikka sijaitsevat ulkomailla (14). (85) Onko saapuville ja l(cid:228)hteville puheluille m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) eril- liset markkinat on kysymys, jota on pohdittava riippu- matta siit(cid:228), jaetaanko markkinat edelleen segmentteihin vai ei. T(cid:228)m(cid:228) seikka on erityisen t(cid:228)rke(cid:228) pohdittaessa sit(cid:228), kuinka olisi k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) sellaisia palveluja, jotka koskevat vain l(cid:228)htevi(cid:228) puheluita, esimerkiksi operaattorin valintaa ennakkoon ja puhelukohtaisesti. (86) Vakiintunut operaattori tarjoaa yleens(cid:228) tilaajalle puhelin- joka kattaa sek(cid:228) saapuvat palveluja tuoteyhdistelm(cid:228)n(cid:228), joka vastaanottaa ett(cid:228) l(cid:228)htev(cid:228)t puhelut. Loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228), puheluja, muttei soita niit(cid:228), maksaa palvelusta vain liitty- (14) Markkinat voidaan jakaa segmentteihin k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)ryhmien mukaan (esim. yksityis- ja yritysasiakkaat, kaupunki- ja maaseutuasiakkaat jne. ). T(cid:228)llainen segmentointi ei ole v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin kannalta, koska segmentoinnilla ei olisi vaikutusta arvioinnin tulokseen. Segmenteill(cid:228) saattaa kuitenkin olla merkityst(cid:228) tutkitta- essa toimenpiteit(cid:228), joita ehdotetaan keskittym(cid:228)n vaikutusten pois- tamiseksi, sill(cid:228) eri korjaustoimenpiteill(cid:228) ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ole saman- laista vaikutusta eri kuluttajaryhmiin. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/13 m(cid:228)n vuokran. Loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228), joka soittaa puheluita, muttei vastaanota niit(cid:228) lainkaan, maksaa muuttuvat k(cid:228)ytt(cid:246)maksut ja liittym(cid:228)(cid:228)n vuokran. Hinnan laskeminen saapuvien ja l(cid:228)htevien puhelujen v(cid:228)lityspalvelulle on vai- keampaa, jos vuokrajohtoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) puheluiden vastaanottamiseen ett(cid:228) soittamiseen, sill(cid:228) johtojen vuok- rasta osan on t(cid:228)ll(cid:246)in katsottava koostuvan l(cid:228)htevien puheluiden kustannuksista ja osan saapuvista puheluista veloitettavasta maksusta (15). L(cid:228)htevist(cid:228) puheluista aiheu- tuvien kiinteiden kustannusten osuus vaihtelee sen mukaan, miss(cid:228) suhteessa yhteytt(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n puhelujen vastaanottamiseen ja toisaalta niiden soittamiseen. Lop- puk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n palvelusta maksaman hinnan perustana ole- vien osatekij(cid:246)iden erittely on t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) vaikeaa, ja saa- puvia ja l(cid:228)htevi(cid:228) puheluita olisi siten k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) yhten(cid:228) kokonaisuutena. (87) Edell(cid:228) esitetyist(cid:228) seikoista riippumatta voitaisiin v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) puheluiden l(cid:228)hett(cid:228)minen ja vastaanottaminen kuu- luvat eri tuotemarkkinoille, sill(cid:228) jos tilaajaliittymien alalla on kilpailua, tilaaja voisi periaatteessa vuokrata yhden linjan pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n saapuvia puheluita varten ja toisen, erillisen linjan l(cid:228)htevi(cid:228) puheluita varten, jolloin tilaaja voisi ostaa palveluja kahdelta eri operaattorilta. T(cid:228)m(cid:228) merkitsisi kuitenkin sit(cid:228), ett(cid:228) tilaajan olisi maksettava johdoista yhden sijaan kaksi vuokraa, mik(cid:228) tulisi ep(cid:228)ile- m(cid:228)tt(cid:228) kalliimmaksi kuin yhden johdon vuokraaminen sek(cid:228) saapuvia ett(cid:228) l(cid:228)htevi(cid:228) puheluita varten. T(cid:228)ss(cid:228) arvi- oinnissa merkityksellisill(cid:228) markkinoilla tarkoitetaan n(cid:228)in ollen saapuvien ja l(cid:228)htevien puheluiden markkinoita. a) Paikallispuhelut (88) Peruspuhelinpalveluiden markkinat jaetaan yleens(cid:228) pai- kallis-, kauko- ja ulkomaanpuheluiden markkinoihin. On tilaajan p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)viss(cid:228), haluaako h(cid:228)n soittaa paikallis-, kauko- vai ulkomaanpuhelun. Jos puhelintoiminnan eri tasot kuitenkin erotetaan toisistaan, tilaajaliittym(cid:228)palve- lujen tarjoaja ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) kykene tarjoamaan kauko- tai ulkomaanpuheluja tilaajilleen suoraan vaan joutuu ohjaamaan puhelun toiselle operaattorille. Puhelintoi- minnan eri tasojen voidaan siten katsoa kuuluvan erilli- sille markkinoille. puhelun vastaanottopaikkaa sijaitsevaan vakiintuneen operaattorin tilaajaliittym(cid:228)verkkoon tai ohjata jollekin toiselle operaattorille. N(cid:228)ill(cid:228) kaukopuhelupalveluilla on kysynt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s silloin, jos tilaajaliittym(cid:228)operaattoreiden on v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228) puheluita kansainv(cid:228)liseen yhteiskeskuk- seen tai kansainv(cid:228)lisen yleisen kytkent(cid:228)isen puhelinver- kon liitynt(cid:228)pisteeseen tai vastaanotettava niit(cid:228) sielt(cid:228), samoin kuin silloin, jos puhelu on ohjattava matka- puhelinverkkoon. (90) Tarjottavassa tuotteessa tai palvelussa voidaan yhdistell(cid:228) erilaisia osatekij(cid:246)it(cid:228). Kaukopuheluoperaattori voi esimer- kiksi v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) puhelinliikennett(cid:228) omien kaapeleidensa kautta ja yhdist(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n toimintaan liittymisen vastaan- ottavaan verkkoon tai vastaanottaviin verkkoihin kum- massakin p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228). Puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)minen voi tapahtua kaukopuheluoperaattorin omistaman kaapelin kautta tai t(cid:228)m(cid:228)n toiselta puhelinoperaattorilta vuokraaman kaape- lin kautta. Kaukopuhelinliikenteen v(cid:228)litt(cid:228)miseen voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s toisenlaista kapasiteettia. Operaattori voi esimerkiksi ostaa vakiintuneelta operaattorilta yhteys- aikaa liikenteen virtuaalisten verkkojen kautta, esimerkiksi toisen operaattorin loppuasiakkaille tarjoamien tiedonsiirtoverkkojen kautta. tai v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) (91) Kaukopuheluiden (ja ulkomaanpuheluiden) v(cid:228)litt(cid:228)misen markkinoilla muodostuu yleens(cid:228) kilpailua j(cid:228)lleenmyyn- ja puhelukohtaisen nin sek(cid:228) operaattorin ennakko- valinnan kautta. N(cid:228)it(cid:228) kilpailua lis(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toimintoja sovel- letaan usein vain toiminnan tuottavampiin osiin, esimer- kiksi kauko- ja ulkomaanpuhelujen v(cid:228)litt(cid:228)miseen, eik(cid:228) niit(cid:228) ole saatavilla puhtaasti paikallispuhelujen tasolla. Kyseiset palvelut antavat asiakkaalle mahdollisuuden k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) toista operaattoria tai j(cid:228)lleenmyyj(cid:228)(cid:228), joka huo- lehtii asiakkaan puhelun v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228). c) Ulkomaanpuhelut (92) Kaikkien maiden tilaajat haluavat poikkeuksetta operaat- toreiden v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)n puheluita my(cid:246)s muihin maihin. J(cid:228)l- leenmyyj(cid:228)t ja ennakkoon tai puhelukohtaisesti valittavat operaattorit toimivat aktiivisimmin juuri t(cid:228)ll(cid:228) kysynn(cid:228)n osa-alueella. b) Kaukopuhelut d) Puhelut kiinte(cid:228)st(cid:228) puhelimesta matkapuhelimeen (89) Jos julkinen teleoperaattori on mukana koko palveluket- jussa eli on vertikaalisesti integroitunut, puhelun siirt(cid:228)- minen tilaajaliittym(cid:228)st(cid:228) kaukoverkkoon tapahtuu puhe- lun v(cid:228)litt(cid:228)misen(cid:228) keskustasolta toiselle. Mutta jos toi- minnan eri tasojen v(cid:228)lill(cid:228) ei ole yhteytt(cid:228), kaukopuhelu- operaattorin on liitytt(cid:228)v(cid:228) siihen tilaajaliittym(cid:228)verkkoon, josta puhelu soitettiin, vastaanottaakseen puhelun ja v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228)kseen sen eteenp(cid:228)in kyseisess(cid:228) maassa tai sen alu- eella. Sielt(cid:228) se saatetaan l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) takaisin l(cid:228)hemp(cid:228)n(cid:228) (93) Matkapuhelimeen soitettavat puhelut voidaan t(cid:228)ss(cid:228) arvi- oinnissa rinnastaa kaukopuheluihin, sill(cid:228) puhelujen v(cid:228)lit- t(cid:228)minen matkapuhelimeen edellytt(cid:228)(cid:228) vakiintuneen ope- raattorin verkon k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), eik(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) puheluja k(cid:228)sitell(cid:228) siten erikseen j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). Matkapuhelinpalvelut (15) Joissakin maissa tietyt yleens(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)n perusteella laskutettavat puhelinpalvelut, esimerkiksi paikallispuhelut, ovat maksuttomia. T(cid:228)t(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ei kuitenkaan sovelleta t(cid:228)ss(cid:228) arvioinnissa k(cid:228)sitelt(cid:228)- vin(cid:228) olevissa maissa. (94) Osapuolet ehdottivat, ett(cid:228) matkapuhelinpalvelut (toi- minta matkaviestinverkossa) erotettaisiin omiksi merki- komission tuotemarkkinoiksi. Useimmat tyksellisiksi L 40/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 kyselyyn vastanneista kolmansista kannattivat markki- noiden m(cid:228)(cid:228)rittelemist(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) tasolla eiv(cid:228)tk(cid:228) juurikaan kat- soneet tarpeelliseksi markkinoiden jakamista edelleen pienempiin segmentteihin (esimerkiksi analogisen ja digitaalisen verkon segmentteihin). N(cid:228)iden segmenttien jonka mukaan asiak- l(cid:228)hentymisest(cid:228), eli suuntauksesta, kaat korvaavat yh(cid:228) useammin kiinte(cid:228)n puhelimen mat- kapuhelimella, monet vastaajat totesivat, ettei matka- puhelinpalveluja voida viel(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) kiinteit(cid:228) puhelimia korvaavana vaihtoehtona muun muassa siit(cid:228) syyst(cid:228), ett(cid:228) kiinteill(cid:228) puhelimilla on joitakin k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksia, esi- merkiksi joihin matkapuhelimet eiv(cid:228)t sovellu yht(cid:228) hyvin. Matkapuhelinpalvelujen katsotaan siten kuuluvan omille tuotemarkkinoilleen. Internet-yhteys, b) Operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy kauko- tai ulkomaanpuheluverkkoihin integroituneita, (99) Useimmat eurooppalaisista vakiintuneista puhelinyhti(cid:246)is- t(cid:228) ovat k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) vertikaalisesti ja koska niiden kapasiteetti on siten riitt(cid:228)v(cid:228), niiden ei tarvitse ohjata puhelinliikennett(cid:228) (ulkomaanpuheluja lukuun ottamatta) paikallis-, kauko- tai ulkomaanverkko- operaattoreille. Uudet operaattorit, joilla ei ole omaa kapasiteettia, saattavat kuitenkin olla halukkaita k(cid:228)ytt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n vakiintuneen operaattorin tai jonkin muun sellai- sen puhelinyhti(cid:246)n palveluita, jolla on valmiudet v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) kauko- tai ulkomaanpuheluita. Operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy paikallis-, kauko- ja ulkomaan- puheluverkkoihin (95) Aivan kuten tilaajat tarvitsevat verkkojen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta voidakseen soittaa puheluita, operaattoreilla on oltava p(cid:228)(cid:228)sy verkkoihin puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)miseksi toisiin verk- koihin tai niiden vastaanottamiseksi toisista verkoista v(cid:228)litett(cid:228)viksi eteenp(cid:228)in. Siten my(cid:246)s operaattoritasolla voidaan k(cid:228)yd(cid:228) samanlaista keskustelua l(cid:228)htevist(cid:228) ja saa- puvista puheluista kuin edell(cid:228). a) Operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy tilaajaliittym(cid:228)verkkoihin (96) Kuten tilaajat, jotka tarvitsevat tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) puhelujen soittamiseen ja vastaanottamiseen, operaattoreiden on voitava liitty(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)verkkoihin. Markkinoilla on n(cid:228)in ollen kysynt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisista liit(cid:228)nt(cid:228)palveluista, joista on yleens(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) joko maksua tai vastavuoroisia palve- luja koskeva sopimus. (97) Verkkoon liitt(cid:228)minen j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) tekem(cid:228)ll(cid:228) puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)mist(cid:228) koskeva sopimus. T(cid:228)llaisessa sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) operaattori, jolla on v(cid:228)li- tett(cid:228)vi(cid:228) puheluita, maksaa puhelut v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)lle operaatto- rille t(cid:228)m(cid:228)n palveluista. Puheluiden kokonaiskustannuk- siin voikin sis(cid:228)lty(cid:228) aloitusmaksu ja minuuttitaksa, joka voi vaihdella sen mukaan, kuinka pitk(cid:228)n matkan puhelu kulkeutuu kyseisen operaattorin verkossa saapuakseen vastaanottajan tilaajaliittym(cid:228)(cid:228)n (100) Koska useimpien maiden verkot rakennettiin kansallisten puhelinmonopolien kaudella, n(cid:228)iss(cid:228) maissa on yleens(cid:228) rajallinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ulkomaanpuheluja v(cid:228)litt(cid:228)vi(cid:228) vaihteita, joilla on palautuskaapeleiden kautta yhteys yhdyskeskuk- seen (kansainv(cid:228)liseen kaapeleiden p(cid:228)(cid:228)te- tai maihinnou- supisteeseen). Kaikki yhdysliikennej(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) v(cid:228)litetyt l(cid:228)htev(cid:228)t ulkomaanpuhelut (lukuun ottamatta itse ja yksi- tyisten yhteyksien kautta v(cid:228)litettyj(cid:228) puheluita) on siten ohjattava ulkomaanpuheluja v(cid:228)litt(cid:228)viin vaihteisiin. Kaikki johonkin maahan saapuvat puhelut saapuvat ulkomaan- vaihteeseen v(cid:228)litett(cid:228)viksi edelleen kyseisen maan alueella sijaitsevalle vastaanottajalle. Yritysten tiedonsiirto (101) Yritysten tiedonsiirto koostuu palveluista, jotka liittyv(cid:228)t usein suurten tietom(cid:228)(cid:228)rien siirt(cid:228)miseen turvallisesti ja nopeasti kansallisella ja kansainv(cid:228)lisell(cid:228) tasolla. Yritysten tiedonsiirtopalvelut yhdist(cid:228)v(cid:228)t yhti(cid:246)n tietyss(cid:228) paikassa sijaitsevan l(cid:228)hiverkon sen muualla sijaitseviin l(cid:228)hiverk- koihin; yhti(cid:246)n verkkoon voidaan n(cid:228)iden palvelujen ansi- osta liitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s kolmansia. T(cid:228)llaisten palvelujen asiak- joiden viestint(cid:228)tarpeet ovat eritt(cid:228)in kaina ovat yhti(cid:246)t, korkeat. (102) Yritysten tiedonsiirtopalvelut kuuluvat eri tuotemarkki- noille kuin perinteiset kytkent(cid:228)iset puhelinpalvelut. Tek- nisesti tiedonsiirtoverkot perustuvat yleens(cid:228) valmiin tele- kaapeliverkon fyysiseen kokoonpanoon, mutta niiden yhteenliitt(cid:228)mis- ja liitynt(cid:228)pisteiss(cid:228) ((cid:148)solmukohdissa(cid:148)) k(cid:228)y- tet(cid:228)(cid:228)n toisenlaisia vaihteita ja reitittimi(cid:228). Yritysten tie- donsiirrossa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n usein pakettiv(cid:228)litteist(cid:228) tiedonsiir- toa tai vastaavaa tekniikkaa, esimerkiksi Frame Relay- tai ATM-tekniikkaa. Yritysten tiedonsiirtoverkkoja luonneh- ditaan yleisesti virtuaalisiksi verkoiksi. Kun yhteys muo- dostetaan, luodaan virtuaalipiiri ja tiedot jaetaan paket- teihin, jotka sijoitetaan verkkoihin, jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s muita tietoja. T(cid:228)st(cid:228) tekniikasta saadaan se hy(cid:246)ty, ett(cid:228) verkkoresursseja ei tarvitse varata tietyn yhteyden k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n ja tietojen v(cid:228)litt(cid:228)miseen tarvitaan mahdollisimman v(cid:228)h(cid:228)n aikaa. (98) Komissio katsoo n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228), ett(cid:228) jos s(cid:228)(cid:228)ntelyn purka- minen on mahdollistanut kilpailevien operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)syn markkinoille, on olemassa markkinat operaatto- reiden p(cid:228)(cid:228)sylle tilaajaliittym(cid:228)verkkoon. (103) Yritysten tiedonsiirtopalvelujen tarjoajat voivat joko rakentaa oman verkon ja yhdist(cid:228)(cid:228) oman infrastruktuu- 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/15 rinsa kiinteisiin johtoihin tai ostaa verkkopalveluja (esi- merkiksi Frame Relay -palveluja) puhelinoperaattorilta ja verkkoinfrastruktuurin tarjoajilta yleens(cid:228). Yritysten tie- donsiirtopalvelujen tarjoajilla on joka tapauksessa oltava mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228). Ne voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen kiinteit(cid:228) johtoja, valokuitukaapeleita, yleist(cid:228) puhelinverkkoa ja digitaalista monipalveluverk- koa (16). Kaukopuheluyhteydet voidaan muodostaa my(cid:246)s verkkoinfrastruktuurin tarjoajien kiinteiden johtojen ja/ tai verkkopalveluiden avulla. (104) N(cid:228)iden tiedonsiirtopalvelujen tarjoaja kokoaa kyseisist(cid:228) osatekij(cid:246)ist(cid:228) tarjouksen ja esittelee sen asiakkaalle yhten(cid:228) kokonaisuutena. T(cid:228)llainen tuote on saumattomana monien yritysasiakkaiden kannalta houkutteleva, sill(cid:228) sen avulla voidaan v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) asioiminen eri kansallisen puhelinyhti(cid:246)n kanssa kussakin maassa, jonka yritykset haluavat sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) tiedonsiirtoverkkonsa peittoaluee- seen. Internet-palvelujen tarjoajien palvelut (105) (106) Internet-palvelujen tarjoajat tarjoavat asiakkailleen yleisi(cid:228) Internet-yhteyksi(cid:228), mik(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) asiakkaat saavat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) kaikki haluamansa Internet-yhteyspis- teet. Internet-yhteyksien markkinoilla on siten runsaasti kysynt(cid:228)(cid:228). esitet(cid:228)(cid:228)n valinnaisen ja kiinte(cid:228)n yhteyden markkinaosuudet yhdis- tettyin(cid:228) ja erikseen. Koska kilpailuongelmia esiintyisi riippumatta siit(cid:228), tarkastellaanko n(cid:228)it(cid:228) yhteysmuotoja yhdess(cid:228) vai erikseen, t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) ei ole katsottu tarpeelliseksi k(cid:228)sitell(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) yhteyksi(cid:228) erikseen. J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) olevassa arvioinnissa Internet-palvelujen tukkumarkkinat osapuolista sulautuman Internet-palvelujen tukkumarkkinat kattavat kauttakulku- liikenteen j(cid:228)lleenmyynnin Internet-verkossa, mik(cid:228) vel- voittaa Internet-palvelujen tarjoajan tarjoamaan asiakkaa- naan olevalle Internet-palvelujen tarjoajalle t(cid:228)ydelliset Internet-yhteydet. Kyseiset markkinat ovat maailmanlaa- juiset. Osapuolten toimittamista tiedoista ilmenee, ettei kumpikaan t(cid:228)ytt(cid:228)nyt komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1999/287/EY (WorldCom/MCI) (17) mukaisia huipputason verkon m(cid:228)(cid:228)rittelyperusteita ja ett(cid:228) osapuolet ovat osittain n(cid:228)ist(cid:228) verkoista saadun kautta- kulkuliikenteen j(cid:228)lleenmyyji(cid:228). Kuten j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) kilpailua koskevan arvion Interneti(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) jaksossa tode- taan, Telenor harjoittaa eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)n Internet-kauttakul- kuliikenteen tarjoajien liiketoimintaan liittyv(cid:228)(cid:228) toimin- taa; Telia on Telenoria vahvempi Euroopan tasolla, mutta harjoittaa vain pienimuotoista toimintaa maail- manlaajuisesti. N(cid:228)it(cid:228) markkinoita ei ole tarpeen k(cid:228)sitell(cid:228) olisi (16) Integrated Services Digital Network, ISDN (cid:151) aiemmin luotuun yleiseen digitaaliseen puhelinverkkoon perustuva verkko, jonka avulla asiakkaille voidaan tarjota digitaalisia siirtoteit(cid:228) ja muodos- taa asiakkaiden v(cid:228)lille digitaalisia p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n -yhteyksi(cid:228). (17) Asia M. 1069, EYVL L 116, 4. 5. 1999, s. 1, 44(cid:151)46 kappale. yksityiskohtaisemmin, koska ilmoitettu keskittym(cid:228) ei aiheuta kilpailuongelmia Internet-palvelujen tukkumark- kinoilla. Mainostaminen Internet-verkossa (107) Asiassa Scandinavia OnLine tehdyss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) (18), joka koski Telian, Telenorin ja norjalaisen Schibsted- viestint(cid:228)konsernin v(cid:228)lisen Scandinavia OnLine -nimisen yhteisyrityksen, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)SOL(cid:146), perustamista, komissio erotti muun muassa Internetiss(cid:228) tapahtuvan mainostami- sen markkinat, joilla Internet-sis(cid:228)ll(cid:246)n tarjoajat kilpailevat kesken(cid:228)(cid:228)n mainostuloista. Vastauksessaan v(cid:228)itetiedoksi- antoon osapuolet ilmoittivat vastustavansa Internetiss(cid:228) tapahtuvan mainostamisen erottamista erillisiksi markki- ja huomauttivat, ett(cid:228) yritykset k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t eritt(cid:228)in noiksi harvoin Interneti(cid:228) ainoana markkinointikanavana. T(cid:228)m(cid:228) toiminta olisikin katsottava osaksi laajempia, esimerkiksi sanomalehti-, suora-, ja radiomainonnan markki- noita. Osapuolet eiv(cid:228)t kuitenkaan ole toimittaneet todis- teita siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) markkinointikanavat lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t Inter- netiss(cid:228) mainostilaa tarjoavien kohtaamaa kilpailua. Se, ett(cid:228) useimmat mainostajat markkinoivat tuotteitaan monen eri mainontakanavan kautta, ei merkitse sit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) keinot olisivat kysynt(cid:228)puolella toisensa korvaavia. Monen eri mainontakanavan k(cid:228)ytt(cid:246) on pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n osoi- tus siit(cid:228), ett(cid:228) mainostajat k(cid:228)yv(cid:228)t monipuolista ja mah- dollisimman laajalle kohderyhm(cid:228)lle suunnattua markki- nointikampanjaa. tv- Mainostilan myynti paikallisiin puhelinluetteloihin (108) Paikalliset puhelinluettelot julkaistaan Ruotsissa ja Nor- ja jassa monen muun maan tavoin kerran vuodessa, jaetaan kotitalouksille ja yrityksille maksutta. luettelot Luetteloiden julkaisijat saavat tuloja mainostilan myyn- nist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiassa suurista ja keskikokoisista yrityksist(cid:228) koostuvalle mainostajaryhm(cid:228)lle. Sek(cid:228) Telia ett(cid:228) Telenor julkaisevat ja jakavat paikallisia puhelinluetteloita ja myyv(cid:228)t niihin mainostilaa. Telia julkaisee Ruotsin alu- eella luettelona tuotemerkill(cid:228) (cid:148)DinDel(cid:148) ja Telenor julkai- see Ruotsissa jaettavan luettelonsa Lokaldelen Sverige AB -tyt(cid:228)ryhti(cid:246)ns(cid:228), j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)Lokaldelen(cid:148), v(cid:228)lityksell(cid:228). Telia ei julkaise puhelinluetteloita Norjassa. (109) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ettei mainonta paikallisissa puhelin- luetteloissa muodosta erillisi(cid:228) markkinoita vaan on osa muissa viestimiss(cid:228) (esimerkiksi paikallisissa ilmaisjakelu- lehdiss(cid:228) ja radiossa) tapahtuvan mainonnan muodosta- mia laajempia markkinoita. Komission tutkimuksissaan ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t tiedot kuitenkin osoittavat, ett(cid:228) useat seikat erottavat puhelinluettelot muista mainontav(cid:228)lineist(cid:228). Puhelinluettelot julkaistaan ensinn(cid:228)kin kerran vuodessa. T(cid:228)m(cid:228) heikent(cid:228)(cid:228) niiden mainontavoimaa ja tekee niist(cid:228) staattisia mainontav(cid:228)lineit(cid:228), sill(cid:228) puhelinluetteloiden v(cid:228)li- (18) Asia IV/JV. 1 (cid:151) Telia/Telenor/Schibsted. L 40/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 tyksell(cid:228) yleis(cid:246)lle annettuja tietoja ei voida muuttaa, yhdist(cid:228)(cid:228) tai p(cid:228)ivitt(cid:228)(cid:228). Julkaiseminen kerran vuodessa vai- kuttaa puhelinluetteloiden mainostilan hintaan verrat- tuna muihin painettuihin viestimiin. Puhelinluetteloissa mainostaminen on yleens(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)- tai aikakauslehdiss(cid:228) mainostamista edullisempaa, jos otetaan huomioon luet- telon pidempi k(cid:228)ytt(cid:246)aika. N(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) asiakkaat eiv(cid:228)t vaihtaisi kovin helposti mainontav(cid:228)linett(cid:228), vaikka mai- noshintoja nostettaisiinkin v(cid:228)h(cid:228)n mutta merkitykselli- sesti. Osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t vastauksessaan v(cid:228)itetiedoksian- toon, ettei yrityshakemistojen julkaiseminen kerran vuo- dessa eik(cid:228) siit(cid:228) seuraava tilausten vastaanotto pidem- m(cid:228)ksi jaksoksi kerrallaan (yleens(cid:228) 12 kuukaudeksi) ollut peruste niiden erottamiselle lyhytaikaisemmista mainon- tav(cid:228)lineist(cid:228). Osapuolten mukaan on olemassa my(cid:246)s muunlaista vuosittain myyt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) mainostilaa, esimerkiksi jalkapallo- tai j(cid:228)(cid:228)kiekkostadioneille sijoitetut mainostau- lut tai vain 2(cid:151)6 kertaa vuodessa ilmestyv(cid:228)t aikakausleh- det. Ne katsovat t(cid:228)m(cid:228)n perusteella, ett(cid:228) markkinoihin, joilla luettelot kilpailevat mainostuloista muiden v(cid:228)linei- den kanssa, sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s muita pidempiaikaisia mai- nontavaihtoehtoja. Osapuolet eiv(cid:228)t kuitenkaan ole anta- neet todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) muut mainontav(cid:228)lineet saattavat rajoittaa paikallisiin puhelinluetteloihin myy- t(cid:228)v(cid:228)n mainostilan myyjien toimintaedellytyksi(cid:228). Osapuo- let eiv(cid:228)t esimerkiksi ole esitt(cid:228)neet tietoja paikallisten puhelinluetteloiden ja muiden mainontav(cid:228)lineiden peri- mien mainosmaksujen vastaavuussuhteista eiv(cid:228)tk(cid:228) antaneet tietoja, joiden mukaan kyseisi(cid:228) tuotteita voitaisiin pit(cid:228)(cid:228) kysynn(cid:228)n kannalta toisensa korvaavina. Mainostilan myynnin paikallisiin puhelinluetteloihin voi- daan t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) katsoa kuuluvan erillisille merkitykselli- sille tuotemarkkinoille. v(cid:228)lisist(cid:228) Mainostilan myynti yrityshakemistoihin (110) Yrityshakemistot poikkeavat tavanmukaisista paikallisista puhelinluetteloista siten, ett(cid:228) niiden k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)ryhm(cid:228) koos- tuu p(cid:228)(cid:228)asiassa tuotteiden ja palvelujen tarjoajia etsivist(cid:228) yrityksist(cid:228). Hakemistot ovat yleens(cid:228) maksuttomia, koska hakemiston julkaisijat saavat tuloja mainostilan myyn- nist(cid:228) hakemistoihin. Molemmat osapuolet julkaisevat ja jakavat yrityshakemistoja. Telia julkaisee Ruotsissa hake- mistoa tuotemerkill(cid:228) (cid:148)Emfas(cid:148) ja Telenor julkaisee ruotsa- laisen Telenor F(cid:246)retagsinfo AB -tyt(cid:228)ryhti(cid:246)ns(cid:228) kautta hakemistoja tuotemerkeill(cid:228) (cid:148)Stortele(cid:148), (cid:148)Sveriges Handels- kalender(cid:148) ja (cid:148)ISO-guiden(cid:148). Telia ei julkaise t(cid:228)llaisia yritys- hakemistoja Norjassa. (111) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)nkaltaisten hakemistojen julkaisijat kilpailevat mainostuloista yleisill(cid:228) mainonta- julkaistavat paikallisluetteloissa markkinoilla. Komissio katsoo kuitenkin syist(cid:228), jotka esi- tettiin jo edell(cid:228) paikallisia luetteloita koskevassa koh- dassa, ett(cid:228) mainonta yrityshakemistoissa muodostaa eril- liset mainontamarkkinat. Yrityshakemistomainokset kuu- luvat siten my(cid:246)s eri mainontamarkkinoille kuin tavalli- mainokset. sissa Yrityshakemistot eiv(cid:228)t yleens(cid:228) ole yleis(cid:246)n saatavilla, vaan ne on suunnattu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyille k(cid:228)ytt(cid:228)jille (liike-el(cid:228)m(cid:228)n edustajille). Mainostaminen yrityshakemistoissa n(cid:228)ytt(cid:228)isi olevan edullisempaa kuin tavanomaisissa puhelinluette- loissa. Vastauksessaan v(cid:228)itetiedoksiantoon osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) kuten paikallisten puhelinluetteloiden tapauksessa, yrityshakemistojen julkaiseminen kerran vuodessa ei ole peruste niiden erottamiselle lyhytaikai- semmista mainontav(cid:228)lineist(cid:228). Osapuolten yrityshakemis- tojen markkinam(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)t v(cid:228)itteet voidaan kumota k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) samoja perusteita kuin edell(cid:228) puhe- linluetteloita k(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228). On lis(cid:228)ksi itsest(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yrityshakemistojen erikoislaatuisuus (ne on suunnattu yksinomaan liike-el(cid:228)m(cid:228)n edustajille) aiheuttaa sen, ettei muita mainontatapoja, esimerkiksi linja-autoihin ja rai- tiovaunuihin sijoitettavia mainoksia, jotka suunnataan suurelle yleis(cid:246)lle, voida pit(cid:228)(cid:228) kysynn(cid:228)n kannalta toisensa korvaavina. (112) Edell(cid:228) esitetyn perusteella voidaan todeta, ett(cid:228) mainosti- lan myyminen yrityshakemistoihin kuuluu erillisille mer- kityksellisille tuotemarkkinoille. (113) Osapuolet tiedot vahvistavat jakavat painokappaleiden lis(cid:228)ksi yrityshake- mistoista my(cid:246)s CD-ROM- ja Internet-versioita. Osapuo- let saavat tuloja my(cid:246)s CD-ROM- ja Internet-versioissa julkaistavista mainoksista, joiden osuus yrityshakemis- toista saatavista tuloista on alle [0(cid:151)10%]*. Osapuolet katsovat, ett(cid:228) CD-ROM- ja Internet-versiot kuuluvat samoille markkinoille kuin painetut hakemistot. Komis- sion tutkimuksissaan ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t t(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)kemyst(cid:228). On kuitenkin muistettava, ett(cid:228) Internet-ver- sion layout poikkeaa painetun hakemiston ja CD-ROM- version layouteista. Internet-versiossa yritysten nimet ja osoitteet esitet(cid:228)(cid:228)n objektiivisesti ja tasapuolisesti. Ainoan mainostulol(cid:228)hteen muodostavat kyseisille verkkosivuille sijoitetut mainospainikkeet ja sponsorointi. Painikkeet ja sponsoreiden ilmoitukset ovat erill(cid:228)(cid:228)n hakemistoteks- tist(cid:228), eiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) liity hakemistossa esitettyihin yri- tystietoihin ja myyd(cid:228)(cid:228)n erikseen yrityksille, jotka ovat halukkaita mainostamaan kyseisill(cid:228) verkkosivuilla. Hake- miston painetussa tai CD-ROM-versioissa yritystiedot saatetaan esitt(cid:228)(cid:228) puolueellisesti tai hakemistotekstiin sijoitetuissa erikokoisissa mainoksissa. Mainostajat mak- savat yrityksen nimen esitt(cid:228)misest(cid:228) n(cid:228)kyv(cid:228)mmin tai mainostilasta. T(cid:228)h(cid:228)n kysymykseen ei kuitenkaan ole tar- peen ottaa kantaa, koska liiketoimella on kilpailuvaiku- tuksia riippumatta siit(cid:228), sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) Internet-mai- nonta merkityksellisiin tuotemarkkinoihin vai ei. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/17 Vaihteet (114) Toinen infrastruktuurituotetyyppi, jota k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n tosin ennemminkin organisaatioiden sis(cid:228)ll(cid:228) kuin osana yleist(cid:228) puhelinverkkoa, on vaihde. Molemmat osapuolet jakele- vat vaihteita, erityisesti sellaisia, jotka kykenev(cid:228)t k(cid:228)sitte- lem(cid:228)(cid:228)n useita puhelinlinjoja samanaikaisesti ja joita yri- tykset ja laitokset k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t sis(cid:228)isten puhelinj(cid:228)rjestelmi- ens(cid:228) puhelinkeskuksina. Vaihteiden k(cid:228)sittelemien puhe- linlinjojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vaihtelee. Alle sataa linjaa k(cid:228)sittelev(cid:228)t vaihteet luokitellaan yleens(cid:228) pieniksi ja yli sata linjaa k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n kykenev(cid:228)t mallit suuriksi. (115) Osapuolet katsovat, ett(cid:228) suuret ja pienet vaihteet kuu- luvat samoille tuotemarkkinoille, koska niiden teht(cid:228)v(cid:228) on koosta riippumatta sama ja asiakkaat hakevat j(cid:228)rjes- joihin saattaa sis(cid:228)lty(cid:228) sek(cid:228) suuria ett(cid:228) pieni(cid:228) telmi(cid:228), vaihteita. Asiakkaat eiv(cid:228)t yleens(cid:228) halua hankkia suuria ja pieni(cid:228) vaihteita eri toimittajilta. Komission tutkimuksis- saan ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t tiedot vahvistavat t(cid:228)m(cid:228)n osapuolten esit- t(cid:228)m(cid:228)n n(cid:228)kemyksen. Kuten j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) kuitenkin osite- taan, t(cid:228)t(cid:228) asiaa tutkittaessa ei ole tarpeen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), kuu- luvatko pienet ja suuret vaihteet samoille merkitykselli- sille tuotemarkkinoille vai eiv(cid:228)t. (116) Vaihteiden jakelijat keskittyv(cid:228)t usein kaupan j(cid:228)lkeisten palvelujen markkinoihin eli toimittamaan (suuren tai pienen) vaihdej(cid:228)rjestelm(cid:228)n jo hankkineille asiakkaille lis(cid:228)laitteita ja tekem(cid:228)(cid:228)n asiakkaiden kanssa j(cid:228)rjestelm(cid:228)n asentamisen j(cid:228)lkeen jatkuvia huolto- ja tukisopimuksia. Kaupan j(cid:228)lkeisten palvelujen osuus vaihteisiin liittyv(cid:228)st(cid:228) liiketoiminnasta on huomattava. Useimmat asiakkaat haluavat kaikki palvelut laitteet alun perin myyneelt(cid:228) ja asentaneelta yritykselt(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) asiaa tutkittaessa ei ole kui- tenkaan tarpeen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), kuuluvatko kaupan j(cid:228)lkeiset palvelut tuotemarkkinoille kuin vaihteiden myynti vai eiv(cid:228)t. samoille ja arvioinnin l(cid:228)ht(cid:246)kohtana onkin k(cid:228)ytetty p(cid:228)(cid:228)asiassa kiinte(cid:228)n ja matkapuhelinliikenteen kansallisia markki- noita. (118) Edell(cid:228) esitetyst(cid:228) huolimatta sulautuman vaikutusalaan mahdollisesti kuuluvista televiestint(cid:228)markkinoista on vai- kea esitt(cid:228)(cid:228) yleistyksi(cid:228), vaan niit(cid:228) kaikkia on tarkasteltava erikseen. Tilaajaliittym(cid:228)-, kaukopuhelu- ja ulkomaanpuheluverkkoinfrastruktuurin tarjoaminen (119) Vaikka n(cid:228)m(cid:228) kolmet markkinat katsotaan kansallisiksi, on huomattava, ett(cid:228) jos yhden teleoperaattorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys- vallassa oleva tilaajaliittym(cid:228)verkko laajennettaisiin katta- maan kansallista aluetta laajempi alue, jos verkko mukautetaan sen ottamiseksi huomioon, ett(cid:228) verkko kuuluu vastedes saman operaattorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaan, markkinoiden maantieteellinen ulottuvuus voi olla kan- sallisia markkinoita laajempi. T(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228) ei kuiten- kaan ole tarpeen selvitt(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) kilpailuongelmia aiheu- tuu my(cid:246)s siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) markkinat m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n osapuolten ehdottamalla tavalla mahdollisimman sup- peiksi (kansallisiksi). (120) Kauko- ja ulkomaanpuheluinfrastruktuuriin voidaan soveltaa samoja periaatteita markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n maantieteellisen laajuuden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi. Kaukopuhe- luiden v(cid:228)litt(cid:228)minen on vanhastaan annettu kaikissa maissa monopoliasemassa olevan vakiintuneen operaat- torin vastuulle, joka vastasi niiden v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) tarkasti m(cid:228)(cid:228)ritellyll(cid:228) kansallisella alueella samoin perustein kuin se tarjosi tilaajaliittym(cid:228)palveluja. B MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT Tilaajille tarjottavat paikallis-, kauko- ja ulkomaanpuhelupalvelut Kansalliset tai kansallisia laajemmat markkinat (117) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) kaikki t(cid:228)m(cid:228)n keskittym(cid:228)n vai- kutusalueeseen kuuluvat merkitykselliset televiestint(cid:228)- markkinat ovat kansalliset. Voitaisiin kuitenkin v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) vaikka markkinat ovat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kansalliset, kes- kittym(cid:228) (19) laajentaisi niit(cid:228) esimerkiksi kiinteiden puhe- linyhteyksien ja mahdollisesti my(cid:246)s joidenkin muiden palvelujen osalta ja loisi Norjan ja Ruotsin kattavat markkinat. Vaikka sulautuma voi johtaa t(cid:228)h(cid:228)n tulokseen, markkinoiden laajeneminen ei tapahdu automaattisesti, (121) My(cid:246)s tilaajille tarjottavien puhelinpalvelujen markkinat luokitellaan tilaajan kannalta katsottuna yleens(cid:228) kansal- lisiksi. Palveluja on aiemmin tarjottu yleens(cid:228) kansallisten rajojen sis(cid:228)ll(cid:228), koska palvelujen tarjoamisesta vastaavat teleoperaattorit eiv(cid:228)t ole kyenneet tarjoamaan palveluja rajojen yli. Operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy paikallis-, kauko- ja ulkomaanpuheluverkkoihin (19) Ilmoitettuun liiketoimeen viitataan k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n syist(cid:228) toisinaan ter- mill(cid:228) (cid:148)sulautuma(cid:148), vaikka sulautuma-asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan onkin tekniselt(cid:228) kannalta kyse yhteisyrityksest(cid:228). (122) Aivan kuten tilaajille tarjottavien palvelujen markkinat on katsottava kansallisiksi, my(cid:246)s operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy tilaajaliittymiin muodostaa kansalliset markkinat. Aiem- min, monopoliasemassa olevien vakiintuneiden teleope- L 40/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 raattoreiden aikakaudella, tilaajaliittym(cid:228)verkkoihin p(cid:228)(cid:228)- syll(cid:228) ei yleens(cid:228) ollut merkityst(cid:228) sellaiselle ulkopuoliselle operaattorille, joka pyrki v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n puheluja kyseisess(cid:228) maassa. Puhelun v(cid:228)litt(cid:228)minen siirrettiin tuolloin vastaan- ottavan teleoperaattorin vastuulle maiden v(cid:228)lisen kaape- lin teoreettisessa keskikohdassa. Puhelu k(cid:228)siteltiin t(cid:228)st(cid:228) kohdasta l(cid:228)htien vakiintuneen operaattorin vertikaalisesti integroidussa verkossa. T(cid:228)m(cid:228)n prosessin viimeinen vaihe oli puhelun v(cid:228)litt(cid:228)minen tilaajaliittym(cid:228)(cid:228)n. (123) Ulkomaanpuhelupalvelujen tarjonnan osalta ulkomaan- liikennett(cid:228) voidaan tarkastella erillisen(cid:228) liiketoiminta- alana. Tarvittaessa saatetaan kuitenkin joutua tutkimaan my(cid:246)s suppeampia merkityksellisi(cid:228) markkinoita. Tutkimi- nen perustuu maiden v(cid:228)lisiin reitteihin, joita pitkin voi- daan v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) kyseisten maiden v(cid:228)list(cid:228) puhelinliikennett(cid:228). J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitetyss(cid:228) arvioinnissa tarkastellaan tilannetta ulkomaanpuhelupalvelujen tarjonnan markkinoiden kan- nalta ja sulautuman vaikutusta tiettyihin maayhdistel- miin (esimerkiksi Norja ja Ruotsi, Norja tai Ruotsi + Tanska ja Suomi). Matkapuhelinpalvelut ja lis(cid:228)ksi (124) Osapuolet pitiv(cid:228)t monista eri syist(cid:228) matkapuhelinmark- kinoita kansallisina. N(cid:228)it(cid:228) syit(cid:228) olivat muun muassa se, ett(cid:228) eri j(cid:228)senvaltiot asettivat operaattoreille erilaisia toi- milupaehtoja, taajuuksien saatavuus rajoitti operaattoreiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n 2(cid:151)4 operaattoriin, mik(cid:228) mer- kitsi sit(cid:228), etteiv(cid:228)t eri maiden operaattorit v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) voi- neet odottaa saavansa toimilupaa kaikkiin naapurimai- hin. Lis(cid:228)ksi useimmissa toimiluvissa operaattoreiden edellytettiin rakentavan toimiluvan kattamalle alueelle infrastruktuuria. N(cid:228)iden syiden lis(cid:228)ksi on otettava huo- mioon roaming-maksut, joita veloitetaan soitettaessa puheluja palveluntarjoajan kotialueen ulkopuolella. N(cid:228)i- den maksujen vuoksi yhdest(cid:228) maasta matkapuhelinliitty- mans(cid:228) hankkineiden asiakkaiden ei kannata pysyv(cid:228)sti k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) eri kansallisilla markkinoilla toimivien palvelun- tarjoajien palveluja p(cid:228)(cid:228)asiassa siksi, ett(cid:228) asiakkaiden olisi maksettava kaikista asuinmaassaan soittamistaan puhe- luista ulkomaanpuhelumaksu. t(cid:228)neet luoda itsen(cid:228)isesti omia rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) verkkoja. Koska osapuolet ovat kuitenkin itse v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) kyseisten palvelujen markkinat ovat kansalliset, t(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi on otettu kansalliset markki- nat. Internet-palvelut ja mainonta (126) Yleisen(cid:228) n(cid:228)kemyksen(cid:228) on, ett(cid:228) Internet-palvelujen maan- tieteelliset markkinat ovat p(cid:228)(cid:228)osin kansalliset, sill(cid:228) palve- luntarjoajien yhdist(cid:228)minen k(cid:228)ytt(cid:228)jiin edellytt(cid:228)(cid:228) tilaajaliit- tym(cid:228)palveluja tai vuokrajohtoja. T(cid:228)m(cid:228) rajoittaa nykyis- ten liittym(cid:228)markkinoiden luokittelemista kansallisia laa- jemmiksi. (127) Komissio katsoi asiassa SOL tekem(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) johon viitataan 10 kappaleessa), ett(cid:228) (asia N:o IV/JV. 1, Internet-verkossa tapahtuvan mainonnan markkinat olisi luokiteltava laajuudeltaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kansallisiksi, mah- dollisesti kielellisist(cid:228) syist(cid:228). Er(cid:228)s kilpailija on huomautta- nut, ett(cid:228) koska Ruotsi ja Norja ovat kielellisesti ja kult- tuurisesti eritt(cid:228)in samankaltaisia, sulautuma voisi tarjota samaa Internet-sis(cid:228)lt(cid:246)tarjontaa molemmissa maissa ja kilpailla kyseisten maiden mainostuloista. K(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)minen ruotsin ja norjan v(cid:228)lill(cid:228) on suuren yhtenev(cid:228)isyyden takia nopeaa ja huokeaa eik(cid:228) aina edes ole tarpeen, koska ruotsalaiset osaavat yleens(cid:228) lukea norjankielist(cid:228) teksti(cid:228) ja p(cid:228)invastoin. Sulautuman seurauksena merkitykselliset maantieteelliset markkinat voisivat siten olla kansallisia laajemmat. Osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t vastauksessaan, ettei tarjota sek(cid:228) Ruotsissa ett(cid:228) samaa Internet-sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) voi Norjassa, sill(cid:228) huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) on kyse naapurivalti- oista, joiden kielet ovat samankaltaiset, maiden v(cid:228)lill(cid:228) on kulttuuri- ja kielieroja. Osapuolten mukaan erot ovat huomattavia eik(cid:228) ole n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) mainostajat hankkisivat yhdistetty(cid:228) mainostilaa Ruotsia ja Norjaa varten. T(cid:228)m(cid:228)n seikan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen on kuitenkin tar- peetonta, sulautumalla on kilpailuvaikutuksia, vaikka markkinat m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)isiinkin mahdollisimman suppeiksi eli kansallisiksi. sill(cid:228) Yritysten tiedonsiirto Paikalliset puhelinluettelot ja yrityshakemistot (125) Telian ja Telenorin mukaan yritysten tiedonsiirron mer- kitykselliset markkinat ovat kansalliset. Osapuolet toi- mittivat v(cid:228)itteens(cid:228) tueksi numerotietoja. Monissa aiem- min k(cid:228)sitellyiss(cid:228) vastaavanlaisissa tapauksissa yrityksille tarjottavien tiedonsiirtopakettien markkinoiden katsottiin olevan kansallisia laajemmat, mahdollisesti Euroopan tai jopa maailmanlaajuiset. Yksi niist(cid:228) tekij(cid:246)ist(cid:228), jotka kan- nustivat yrityksi(cid:228) ostamaan t(cid:228)llaisia palveluja, oli halu v(cid:228)ltty(cid:228) asioimasta monen eri kansallisen teleoperaattorin kanssa, kuten olisi tapahtunut, jos yritykset olisivat yrit- (128) Osapuolet katsovat, ett(cid:228) sek(cid:228) paikallisiin puhelinluette- loihin ett(cid:228) yrityshakemistoihin myyt(cid:228)v(cid:228)n mainostilan merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat kansalli- set. Osapuolten myynti- ja jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)t on organi- soitu kansallisesti. Osapuolet mainitsevat my(cid:246)s kielierot esteen(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sylle mainosten myyntimarkkinoille. Kolman- net n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t yleens(cid:228) olevan samaa mielt(cid:228) merkityksellis- ten maantieteellisten markkinoiden m(cid:228)(cid:228)rittelemisest(cid:228) kansallisiksi. Merkitykselliset maantieteelliset markkinat katsotaan n(cid:228)in ollen t(cid:228)ss(cid:228) arvioinnissa kansallisiksi. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/19 Vaihteet (129) Osapuolet m(cid:228)(cid:228)rittelev(cid:228)t vaihteiden markkinat kansalli- siksi muun muassa siksi, ett(cid:228) alalla tarvitaan paikallista myynti-, asiakaspalvelu- ja markkinointihenkil(cid:246)kuntaa, joilla on tarvittava kielitaito ja yhteyksi(cid:228) paikallisiin. Osapuolet huomauttivat lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) osa niiden kilpaili- joista toimii eritt(cid:228)in aktiivisesti joko Ruotsissa tai Nor- jassa muttei molemmissa. Komission tutkimustulokset ja osapuolten vaihteiden maantieteellisist(cid:228) markkinoista esitt(cid:228)m(cid:228)t arviot eiv(cid:228)t ole kesken(cid:228)(cid:228)n ristiriidassa. C KILPAILUA KOSKEVA ARVIOINTI (130) Ennen kuin siirryt(cid:228)(cid:228)n tarkastelemaan yksitt(cid:228)isi(cid:228) markki- noita on aiheellista tutkia yksityiskohtaisemmin sulautu- man yleisi(cid:228) vaikutuksia. Sulautuma yhdist(cid:228)isi kaksi kan- sallista teleoperaattoria, joiden palveluvalikoima kattaa kaikki puhelinpalvelut ja jotka ovat eritt(cid:228)in vahvassa ase- massa markkinoilla, joilla on eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)n kilpailua (kiinte(cid:228)n verkon puhelintoimintamarkkinat), mutta suh- teellisen vahvoja my(cid:246)s kilpaillummilla markkinoilla, esi- merkiksi Internet-markkinoilla ja yritysten tiedonsiirron markkinoilla. Telia ja Telenor ovat erityisen vahvassa (cid:151) jopa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) (cid:151) asemassa tilaajaliittym(cid:228)infrastruk- tuurin markkinoilla. Niill(cid:228) on kohtuullisen laajat k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeudet infrastruktuureihin my(cid:246)s Tanskassa ja Suo- messa, koska n(cid:228)iss(cid:228) maissa sovelletaan Ruotsia ja Norjaa sallivampia tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Telia ja Telenor ovat my(cid:246)s toistensa t(cid:228)rkeimm(cid:228)t kilpaili- jat. Sulautuma olisi kilpailun kannalta eritt(cid:228)in ongelmal- linen, koska a) se poistaisi osapuolten v(cid:228)lilt(cid:228) todellisen ja potentiaalisen kilpailun, ja b) uusi yhti(cid:246) olisi entist(cid:228) kykenev(cid:228)mpi ja halukkaampi poistamaan markkinoilta kolmansien taholta tulevaa todellista ja potentiaalista kil- pailua. Koska yhdistyneet operaattorit vahvistaisivat sulautumalla asemiaan Pohjoismaiden markkinoilla, ne voisivat soveltaa liiketoimintatapoja, jotka olisivat mui- den ulottumattomissa, esimerkiksi yhdist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuot- teensa koko Pohjoismaat kattavaksi tuotevalikoimaksi. S(cid:228)(cid:228)ntelytilanne (131) T(cid:228)m(cid:228)n laajemman tarkastelun t(cid:228)rke(cid:228) osa-alue on ero yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) Ruotsin ja Norjan ja toisaalta Tanskan ja Suo- men s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelmien v(cid:228)lill(cid:228). Olennaisimmat erot liittyv(cid:228)t hintas(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stelymenetelmiin ja k(cid:228)ytt(cid:246)liittymien tarjoamiseen (tilaajaliittymien tarjoaminen erillisen(cid:228) tuot- teena ja muilla tavoilla, esimerkiksi j(cid:228)lleenmyynnin ja operaattorin valinnan kautta). Hintas(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stelyst(cid:228) voi- daan todeta, ett(cid:228) verkkojen yhteenliit(cid:228)nn(cid:228)st(cid:228) veloitetta- via maksuja valvotaan sek(cid:228) Norjassa ett(cid:228) Ruotsissa yleens(cid:228) j(cid:228)lkik(cid:228)teen eik(cid:228) ennakolta. T(cid:228)m(cid:228) voi aiheuttaa sen, ett(cid:228) vakiintuneet operaattorit veloittavat yhteenlii- t(cid:228)nn(cid:228)st(cid:228) kohtuuttomia maksuja ja ottavat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kil- pailunvastaisia k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ennen kuin k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ille on saatu s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisten ennakkolupa. Toisin kuin Tanskassa ja Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa vakiintu- neiden operaattoreiden ei edellytet(cid:228) tarjoavan kilpailijoi- densa loppuk(cid:228)ytt(cid:228)jille vastaavantasoisia k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)liittymi(cid:228) kuin omille asiakkailleen (Tanskassa s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomai- nen edellytt(cid:228)(cid:228) kilpailukykyisten liittymien tarjoamista tilaajaliittymien tarjoamista erillisen(cid:228) loppuk(cid:228)ytt(cid:228)jille, tuotteena, telepalveluiden tukkumyynti(cid:228) kilpailijoille j(cid:228)l- leenmyynti(cid:228) varten, yhteisvuokrausta, operaattorin valin- taa ja kansallisia roaming-palveluja; Suomen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n kilpailukykyisen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)liittym(cid:228)n tarjoa- johon sis(cid:228)ltyy velvoite tarjota tilaajaliittymi(cid:228) misesta, erillisen(cid:228) tuotteena, velvoite tarjota telepalvelujen tukku- myyntipalveluja kilpailijoille j(cid:228)lleenmyynti(cid:228) varten ja operaattorin valinta). (132) Osapuolet korostivat v(cid:228)itetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa, ett(cid:228) Telian asettamien yhteenliit(cid:228)nt(cid:228)ehtojen k(cid:228)sittelyss(cid:228) on mahdollista p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) sovitteluratkaisuun. Kilpailijat huomauttivat kuitenkin tutkimusten aikana, ett(cid:228) sovitteluratkaisun l(cid:246)yt(cid:228)minen kiistanalaisen ehdon k(cid:228)sittelyss(cid:228) voi olla eritt(cid:228)in hankalaa ja vied(cid:228) jopa kaksi vuotta. My(cid:246)s Norjassa sovittelu on ennakkoedellytyksen(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ntelytoimien toteuttamiselle riitojen ratkaisemiseksi. (133) Telia ja Telenor v(cid:228)ittiv(cid:228)t suullisessa kuulemistilaisuu- dessa, ett(cid:228) Ruotsin ja Norjan s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)t olivat t(cid:228)rkein osapuolten toimintaa rajoittanut tekij(cid:228). Osapuo- let totesivat esimerkiksi, ett(cid:228) Ruotsin yhteenliit(cid:228)nt(cid:228)tariffit ovat s(cid:228)(cid:228)nneltyj(cid:228) ja kustannusl(cid:228)ht(cid:246)isi(cid:228). Tutkimuksissa kuitenkin ilmeni, ett(cid:228) kustannusl(cid:228)ht(cid:246)isyytt(cid:228) koskeva vel- vollisuus rajoittuu ainoastaan puhelinpalveluihin. Vaikka Telialla on velvollisuus julkaista yhteenliitt(cid:228)mist(cid:228) kos- keva viitetarjous, jonka se julkaiseekin kotisivuillaan, jul- kaiseminen ei edellyt(cid:228), ett(cid:228) kansallinen s(cid:228)(cid:228)ntelyviran- omainen on hyv(cid:228)ksynyt tarjouksen virallisesti ennak- koon. Tarjouksiin ei siten kohdistu ennakkovalvontaa eik(cid:228) kansallisella s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisella ole lakis(cid:228)(cid:228)teist(cid:228) velvollisuutta antaa tarjoukselle virallista hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). Viitetarjousta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ennemminkin osapuolten v(cid:228)lis- ten neuvottelujen l(cid:228)ht(cid:246)kohtana. Puhelinpalvelutariffeja lukuun ottamatta kaikki yhteenliitt(cid:228)mistariffit m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n osapuolten v(cid:228)listen neuvottelujen j(cid:228)lkeen. Norjassa Tele- norin velvollisuus tarjota yhteenliitt(cid:228)mispalveluja kustan- nusl(cid:228)ht(cid:246)isesti kattaa yleisen puhelinverkon, yleisten puhelinpalvelujen ja siirtokapasiteetin k(cid:228)yt(cid:246)n. Tarjouk- siin ei kuitenkaan kohdisteta ennakkovalvontaa, koska laki ei edellyt(cid:228) niiden virallista hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) eik(cid:228) valvon- taviranomainen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) hyv(cid:228)ksyk(cid:228)(cid:228)n tarjouksia. (134) Telia ja Telenor ovat sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) komissio liioittelee Pohjoismaiden s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelmien v(cid:228)lisi(cid:228) eroja. Osa- puolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) vaikka Tanskassa ja Suomessa on voimassa erillisten tilaajaliittymien tarjoamista koskeva L 40/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) mutta Norjassa ja Ruotsissa ei, Pohjoismai- den s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)t vastaavat olennaisimmilta osil- taan toisiaan. (135) Osapuolet eiv(cid:228)t kiell(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) Ruotsissa ja Norjassa ei ole Tanskan ja Suomen tavoin voimassa pakkoa tilaaja- liittym(cid:228)n tarjoamiseen erillisen(cid:228) tuotteena. Kyse on olen- naisesta erosta, sill(cid:228) vakiintuneen operaattorin erillinen tilaajaliittym(cid:228) tarjoaa uusille operaattoreille mahdollisuu- den p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille pienemmin kustannuksin. On t(cid:228)smennett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) Ruotsissa ja Norjassa uusien operaat- toreiden on erillisen tilaajaliittym(cid:228)n puuttuessa pyritt(cid:228)v(cid:228) saamaan loppuk(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228) joko rakentamalla oma infrast- ruktuuri tai turvautumalla kytkent(cid:228)iseen yhteyteen (joka kattaa operaattorin valinnan puhelukohtaisesti ja ennak- koon sek(cid:228) yhteenliit(cid:228)nn(cid:228)n) tai kiinte(cid:228)(cid:228)n yhteyteen (vuokrajohdot ja virtuaalipiiri). N(cid:228)m(cid:228) liittym(cid:228)muodot eiv(cid:228)t vastaa erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) niiss(cid:228) yhdiste- t(cid:228)(cid:228)n vakiintuneen operaattorin vaihteiden tai liikenneinf- rastruktuurin k(cid:228)ytt(cid:246) tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Vakiintu- neelle operaattorille on siten maksettava ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen puhelukohtainen maksu. Jos tilaajaliittym(cid:228) sit(cid:228) vastoin tarjotaan erillisen(cid:228) tuotteena, kilpailijat voivat olla yhtey- dess(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jiin maksamalla ainoastaan kiinte(cid:228)n kuukau- simaksun vuokraamastaan liittym(cid:228)st(cid:228). Toisin kuin erillis- ten tilaajaliittymien kautta, Ruotsissa ja Norjassa saa- tavilla olevien liittym(cid:228)muotojen kautta ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n voi- taisi tarjota esimerkiksi xDSL-, IP-, ATM-tekniikkaan ja digitaalivideoon liittyvi(cid:228) palveluja eik(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vakiintu- neen operaattorin valvomaa ja hinnoittelemaa tekniik- kaa. (136) Telia ja Telenor toteavat yhteenliitt(cid:228)mistariffien lasken- nassa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kustannusperusteesta, ett(cid:228) aiempien kustannusten k(cid:228)ytt(cid:246) laskentaperusteena Norjassa ja Ruotsissa on yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaista ja erityi- sesti televiestinn(cid:228)n yhteenliitt(cid:228)misest(cid:228) soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)- kuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvos- j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)yhteenliitt(cid:228)misdi- ton direktiivin 97/33/EY, rektiivi(cid:146) (20), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 98/61/EY (21), mukaista. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on tuotava esiin kaksi seikkaa. Kustannusl(cid:228)ht(cid:246)inen yhteenliit(cid:228)nt(cid:228) ei ensinn(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n est(cid:228) osapuolia poistamasta kolmansien taholta tulevaa todellista ja mahdollista kilpailua. Yhteen- liit(cid:228)nt(cid:228) antaa vakiintuneille operaattoreille mahdollisuu- den pakottaa uudet operaattorit turvautumaan my(cid:246)s jat- kossa palveluihinsa ja on siten vakiintuneille operaatto- reille pysyv(cid:228) tulonl(cid:228)hde. Vaikka yhteenliitt(cid:228)mismaksut laskettaisiin yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti, osapuo- tarjoamansa silti heikent(cid:228)(cid:228) kolmansille let voisivat (20) EYVL L 199, 26. 7. 1997, s. 32. (21) EYVL L 268, 3. 10. 1998, s. 37. saavat yhteenliit(cid:228)nn(cid:228)n teknist(cid:228) laatua. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n se, ett(cid:228) yhteenliit(cid:228)nt(cid:228) on saatavilla, ei poista etuja, jotka osapuolet tilaajaliittym(cid:228)n hallinnasta. Valitusta kustannusperustasta voidaan lis(cid:228)ksi todeta, ett(cid:228) kilpailun kiristyess(cid:228) teleyhti(cid:246)t pyrkiv(cid:228)t kaikin keinoin alentamaan kustannusperustaansa esimerkiksi korvaamalla vanhat, k(cid:228)ytt(cid:246)kustannuksiltaan ep(cid:228)edulliset laitteet edullisem- milla ja tehokkaammilla laitteilla. Aiempien kustannus- ten pit(cid:228)isi n(cid:228)in ollen olla nykyisi(cid:228) toiminta- tai lis(cid:228)kus- tannuksia korkeammat, ja vakiintuneet operaattorit saisi- vat siten yhteenliit(cid:228)nn(cid:228)st(cid:228) paremman tuoton. (137) Komissio huomauttaa lis(cid:228)ksi, ettei t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) ole kyse s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tai s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelmien riitt(cid:228)- vyydest(cid:228) sulautuneiden yritysten tulevan k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen rajoittamiseksi, vaan ennemminkin siit(cid:228), luoko Telian ja Telenorin sulautuminen niille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vahvistaako se niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa. Ruotsin ja Norjan s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)t on suunniteltu vakiintunei- den teleyhti(cid:246)iden toimintatapojen valvomiseksi ja kulut- tajien suojelemiseksi. N(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelmien ei nii- den tehokkuudesta huolimatta voida olettaa est(cid:228)v(cid:228)n sulautuneita yrityksi(cid:228) luomasta ja/tai lujittamasta sulau- tuman kautta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa. Telealan s(cid:228)(cid:228)ntely on jotka edellytt(cid:228)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ntelyviran- monimutkainen teht(cid:228)v(cid:228), omaiselta huolellista harkintaa ja laajakantoisia neuvotte- luja alan edustajien kanssa. S(cid:228)(cid:228)ntelyn ei voida odottaa ratkaisevan sulautuman luomia rakenteellisia kilpailu- Jos Telian ja Telenorin sulautuminen loisi ongelmia. m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vahvistaisi sit(cid:228), kuten komission markkinatutkimuksesta ilmenee, ainoa riitt(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)line n(cid:228)iden vaikutusten est(cid:228)miseen on sulautumien valvonta, ei j(cid:228)lkis(cid:228)(cid:228)ntely. Todellisen kilpailun poistaminen osapuolten v(cid:228)lilt(cid:228) (138) Telian todettiin olleen Telia Norgen (22) kautta yksi aktii- visimmista uusista operaattoreista Norjan markkinoilla ja Telenor oli puolestaan Telenordian (23) kautta yksi (22) Telia Norge tarjoaa Norjassa koti- ja ulkomaan puhelin- ja tietolii- kennepalveluja. (ks. (23) Telenordia on Telenorin, BT:n ja TeleDanmarkin v(cid:228)linen yhteis- yritys IV/M. 570,TBT/BT/Tele Danmark/Telenor, 24. 4. 1995 tehty komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s EYVL C 154, 21. 6. 1995, s. 4). Telenordia tarjoaa koti- ja ulkomaan puhelinpalveluja Ruotsissa ja laajennettuja yleispalveluja (Concertin kautta). asiassa 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/21 aktiivisimmista tulokkaista Ruotsin markkinoilla. Osa- tulivat yksitt(cid:228)isten markkinasegmenttien lis(cid:228)ksi puolet hyvin monenlaisen puhelintoiminnan markkinoille, esi- merkiksi tilaajaliittymien ja kauko- ja ulkomaanpuhelu- palvelujen tarjoamisen sek(cid:228) yritysten tiedonsiirron mark- kinoille. (139) Sulautuman seurauksena Telia Norge ei en(cid:228)(cid:228) kilpailisi Norjan markkinoilla. Telia Norgesta tulisi k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) sulautuman tyt(cid:228)ryhti(cid:246). Telenordiasta tulisi sulautuman yhteisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa oleva yritys eik(cid:228) se en(cid:228)(cid:228) voisi toimia uudesta yksik(cid:246)st(cid:228) riippumattomana yksikk(cid:246)n(cid:228). Kuten j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) todetaan, vahvimpiin markkinoille tulijoihin kuuluvien yritysten poistuminen Ruotsin ja Norjan markkinoilta vahvistaisi osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa monilla markkinoilla. (142) Telia ja Telenor v(cid:228)ittiv(cid:228)t vastauksessaan ja suullisessa kuulemistilaisuudessa, ettei niiden asema ole ainutlaatui- nen verrattuna muihin myyt(cid:228)vin(cid:228) olevien toiminta-alo- jen mahdollisiin ostajiin. Osapuolet huomauttavat, ett(cid:228) jotkin muutkin operaattorit t(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t vaatimukset, jotka komission mielest(cid:228) tekev(cid:228)t Teliasta ja Telenorista mit(cid:228) parhaimpia potentiaalisia kilpailijoita. Komissio ei yleisesti ottaen kiell(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) on olemassa muita edell(cid:228) mainitut vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) telealan yhti(cid:246)it(cid:228), mutta Telian ja Telenorin lis(cid:228)ksi yksik(cid:228)(cid:228)n muu yhti(cid:246) ei kykene t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kaikkia n(cid:228)it(cid:228) edellytyksi(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) onkin tarkasteltava vaatimusten muodostamaa kokonai- suutta ja niiden yhteisvaikutusta eik(cid:228) kutakin vaatimusta erikseen. Kaikkien vaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)minen nostaa Telian ja Telenorin ainutlaatuiseen asemaan toistensa potentiaalisina kilpailijoina. P(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isest(cid:228) toiminnasta luopuminen olisi riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n korjaustoimenpide (140) Asian tutkinnan ensimm(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa osapuolet oli- vat tarjoutuneet luopumaan p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isest(cid:228) toiminnas- taan mahdollisten kilpailua koskevien ep(cid:228)varmuusteki- j(cid:246)iden poistamiseksi. (143) Telia ja Telenor v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) tehokkaan p(cid:228)(cid:228)syn takaa- miseksi vakiintuneen teleoperaattorin kotimarkkinoille t(cid:228)rkeimpi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228) ovat tulokkaan taloudelliset resurssit ja tekninen asiantuntemus. Telian ja Telenorin mukaan niill(cid:228) ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n sellaisia poikkeuksellisen suu- ria taloudellisia resursseja ja asiantuntemusta, jotka olisi- vat kolmansien ulottumattomissa. Komissio katsoo, ett(cid:228) muiden alojen tavoin my(cid:246)s telealalla taloudelliset resurs- sit ja tekninen asiantuntemus ovat kiistatta onnistuneen kilpailun ennakkoedellytyksi(cid:228). Komissio on kuitenkin sit(cid:228) mielt(cid:228), etteiv(cid:228)t n(cid:228)m(cid:228) ole ainoita huomioon otettavia seikkoja. Yht(cid:228) t(cid:228)rkeit(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228) ovat esimerkiksi tuote- merkin tunnettuus, paikallis-, kauko- ja ulkomaan- puheluverkko (kaapeliverkot mukaan lukien) ja liiketoi- mintaymp(cid:228)rist(cid:246)n tuntemus. N(cid:228)m(cid:228) saattavat olla yht(cid:228) tehokkaaseen p(cid:228)(cid:228)syyn tekij(cid:246)it(cid:228) pyritt(cid:228)ess(cid:228) t(cid:228)rkeit(cid:228) vakiintuneen operaattorin markkinoille. (141) Luopuminen voi vahvistaa jotain toista kilpailijaa mark- kinoilla tai mahdollistaa toisen uuden operaattorin p(cid:228)(cid:228)- syn markkinoille. Mutta monien vastaajien mielest(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n keskittym(cid:228)(cid:228)n liittyvi(cid:228) ongelmakohtia ja erityisesti puhelintoimintaan liittyvi(cid:228) ongelmia ei voitaisi koko- naan poistaa sill(cid:228), ett(cid:228) osapuolet luopuvat nykyisist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isist(cid:228) toiminnoistaan. Telia Norge saa monia etuja yhdistymisest(cid:228)(cid:228)n Teliaan, esimerkiksi tuotemerkin, teknist(cid:228) ja taloudellista tukea, suhteellisen l(cid:228)hell(cid:228) sijaitse- vat t(cid:228)rke(cid:228)t tukiverkot ja neuvotteluaseman naapurimaan vakiintuneen teleoperaattorin tyt(cid:228)ryhti(cid:246)n(cid:228). Telenordia saa vastaavia etuja yhdistymisest(cid:228)(cid:228)n Telenoriin. Ostaja, joka ei harjoita toimintaa alueella, saattaa kyet(cid:228) tarjoa- maan taloudellista tukea, muttei miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa ylt(cid:228)isi samantasoisiin etuihin. Telia on t(cid:228)rkein ja suurin potentiaalinen kilpailija Norjan markkinoilla ja Telenor on t(cid:228)rkein ja suurin potentiaalinen kilpailija Ruotsin markkinoilla. Toisen osapuolen toiminnoista luopumi- nen v(cid:228)hent(cid:228)isi olennaisesti Telian Norjassa tarjoamaa kil- pailua ja Telenorin Ruotsissa tarjoamaa kilpailua. T(cid:228)m(cid:228) johtuu yritysten ainutlaatuisesta maantieteellisest(cid:228) sijain- nista ja kullekin osapuolelle tilaajaliittymi(cid:228) koskevan s(cid:228)(cid:228)ntelytilanteen ansiosta tulevista eduista. (144) Telia ja Telenor v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, etteiv(cid:228)t niiden tuotemerkit tuo niille erityisetuja, sill(cid:228) etenkin kotitalouksien kannalta olennaisin tekij(cid:228) on uuden tulokkaan hinnoittelustrate- gia. Komissio ei kiell(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) joidenkin asiakasryhmien osalta t(cid:228)rkein tekij(cid:228) voi olla kilpailukykyinen hinta. Komissio katsoo kuitenkin, ett(cid:228) osa asiakkaista saattaa pit(cid:228)(cid:228) tuotemerkki(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mp(cid:228)n(cid:228) seikkana, sill(cid:228) se takaa tarjottavien telepalvelujen luotettavuuden. Osapuolet tunnustavat, ett(cid:228) yritysasiakkaille tuotemerkin tunnet- tuus on t(cid:228)rke(cid:228) seikka, mutta toteavat kuitenkin ett(cid:228) n(cid:228)ille asiakkaille t(cid:228)rkeimm(cid:228)t eurooppalaiset ja kansain- v(cid:228)liset tuotemerkit, esimerkiksi BT ja AT&T, olisivat v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) houkuttelevia kuin Telia ja Telenor. Osa- puolet eiv(cid:228)t kuitenkaan ole toimittaneet todisteita, jotka osoittaisivat, ett(cid:228) ulkomaiset tuotemerkit ovat tai tulevat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti olemaan Norjassa ja Ruotsissa yht(cid:228) tun- nettuja kuin Telia ja Telenor. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huo- mattava, ett(cid:228) BT p(cid:228)(cid:228)tti siirty(cid:228) Ruotsin markkinoille yhteisty(cid:246)ss(cid:228) Telenorin ja Tele Denmarkin kanssa k(cid:228)yt- t(cid:228)en omasta tavaramerkist(cid:228)(cid:228)n poikkeavaa, jokseenkin Telenorin tavaramerkin kaltaista tavaramerkki(cid:228). L 40/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 (145) Telia ja Telenor v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ettei naapurimaiden verkkojen l(cid:228)heisyys tarjoa niille mit(cid:228)(cid:228)n olennaisia etuja eik(cid:228) ole olemassa mit(cid:228)(cid:228)n yksinomaan Teliaa ja Telenoria koske- via liiketoiminta-, kieli- tai kulttuurisiteit(cid:228) taikka markki- natuntemusta. (146) Verkkojen l(cid:228)heisyyden osalta on otettava huomioon se seikka, ett(cid:228) mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) toistensa l(cid:228)hell(cid:228) sijait- sevia runkoverkkoja on (ainakin joidenkin k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoi- tusten osalta) ainoastaan osapuolten ulottuvilla oleva vaihtoehto yhteenliit(cid:228)nt(cid:228)maksujen maksamiselle. On lis(cid:228)ksi selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) naapurioperaattori hy(cid:246)tyy joistakin eduista, esimerkiksi mahdollisuudesta tarjota palveluja (esimerkiksi l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) huoltoteknikoita toiseen maahan komennukselle) l(cid:228)hialueella k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kotimarkkinoilla ty(cid:246)skentelev(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) tai k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kotimaan inf- rastruktuuria l(cid:228)himarkkinoille perustettavan infrastruk- tuurin perustana. Osapuolet vahvistavat vastauksessaan (cid:151) tosin jokseenkin ep(cid:228)johdonmukaisesti (cid:151) ett(cid:228) vapau- tumisen edistytty(cid:228) jotkin operaattorit ovat tutkineet ensiksi mahdollisuuksiaan harjoittaa toimintaa l(cid:228)himark- kinoilla. T(cid:228)m(cid:228) on ominaista kaikkien alojen yrityksille, jotka pohtivat mahdollisuutta laajentaa toimintaansa kotimarkkinoiden ulkopuolelle. (147) Komissio ei v(cid:228)it(cid:228), ett(cid:228) liiketoiminta-, kieli- ja kulttuurisi- teet tai Pohjoismaiden markkinoiden tuntemus koskevat ainoastaan Teliaa ja Telenoria, vaan ett(cid:228) Telia ja Telenor t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n vaatimuksen ja hy(cid:246)tyv(cid:228)t muualta tule- viin teleoperaattoreihin verrattuna pitk(cid:228)aikaisista lii- kesuhteista erityisesti yritysasiakkaisiin. Potentiaalisen kilpailun poistaminen osapuolten v(cid:228)lilt(cid:228) (149) Telia ja Telenor v(cid:228)ittiv(cid:228)t vastauksessaan, etteiv(cid:228)t ne ole toisilleen yht(cid:228)(cid:228)n suurempi markkinoille tulon olleet uhka kuin monet muutkaan operaattorit eiv(cid:228)tk(cid:228) aiheut- taneet toisilleen ennen sulautumaa kilpailupainetta, joka perustuisi niiden neuvotteluasemaan puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)- jin(cid:228). Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t erityisesti, ett(cid:228) ne olisivat toimi- neet lainvastaisesti, jos olisivat tarjonneet toisilleen mah- dollisuuden p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille muita uusia operaatto- reita edullisemmin ehdoin (esimerkiksi yhteenliit(cid:228)nt(cid:228)- maksujen osalta). (150) Monilla telemarkkinoilla, erityisesti edell(cid:228) tuotemerkki-imagoon jne. laajakaistamarkki- noilla, on pitk(cid:228)aikaisen ja vahvan markkinoille tulon kannalta t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), jos ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), ett(cid:228) saa tilaajaliit- tym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) kilpailukykyisin ehdoin. Telia ja Tele- nor ovat ennen sulautuman toteuttamista olleet Pohjois- maissa otollisessa asemassa paitsi siksi, ett(cid:228) ne ovat voi- neet k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rahoituskapasiteettiin, lueteltuja liittyvi(cid:228) asiantuntemukseen, etuja, my(cid:246)s siksi, ett(cid:228) ne ovat voineet vaihtaa oman verkkonsa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden oikeuteen k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) toisen ope- raattorin verkkoa. Koska vakiintuneiden operaattoreiden asema on s(cid:228)(cid:228)ntelyn kannalta vahva sek(cid:228) Norjassa ett(cid:228) Ruotsissa ja koska ne ovat tilaajaliittym(cid:228)infrastruktuurin tarjoavina operaattoreina m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa, molem- milla on mahdollisuus neuvotella toistensa verkon k(cid:228)yt- t(cid:246)oikeudesta vastavuoroisuuden perusteella. Koska Telia ja Telenor ovat riippuvaisia toistensa verkoista voidak- seen tarjota telepalveluvalikoimaa (muun muassa ulkomaanpuhelu-, alue-, matkapuhelin- ja Internet-palveluja), niill(cid:228) on yht(cid:228) hyv(cid:228)t mahdollisuu- det neuvotella verkkojen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeudesta mahdollisim- teleoperaattorit esimerkiksi man hyvin ehdoin. Muut Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa tai Suomessa eiv(cid:228)t voi (cid:148)k(cid:228)yd(cid:228) vaihtokauppaa(cid:148) verkkojen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeudesta joko siksi, ett(cid:228) niiden verkot eiv(cid:228)t ole riitt(cid:228)v(cid:228)n kattavia anta- maan vahvaa neuvotteluasemaa suhteessa vakiintunee- seen operaattorin tai niiden toiminta-alueen s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)r- jestelm(cid:228) est(cid:228)(cid:228) niit(cid:228) k(cid:228)ym(cid:228)st(cid:228) vaihtokauppaa oman verk- konsa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeudella, eik(cid:228) niill(cid:228) siten ole mit(cid:228)(cid:228)n, mill(cid:228) k(cid:228)yd(cid:228) kauppaa. eritt(cid:228)in kattavaa (148) Telia ja Telenor ovat vahvimmat potentiaaliset tulokkaat toistensa kotimaan markkinoille. Niiden sulauduttua t(cid:228)m(cid:228) kilpailupaine h(cid:228)vi(cid:228)isi. N(cid:228)in k(cid:228)visi riippumatta siit(cid:228), olivatko ne ennen sulautuman toteutumista toistensa todellisia kilpailijoita. Koska osapuolet olivat lis(cid:228)ksi riip- puvaisia toisistaan puhelinliikenteens(cid:228) v(cid:228)litt(cid:228)misen osalta (t(cid:228)ll(cid:228) tarkoitetaan sit(cid:228), ett(cid:228) Telia v(cid:228)litti suuren osan Tele- norin l(cid:228)htev(cid:228)st(cid:228) puhelinliikenteest(cid:228) (cid:151) ulkomaanpuhelut, matkapuhelut ja muut puhelulajit (cid:151) ja Telenor v(cid:228)litti olennaisen osan Telian l(cid:228)htev(cid:228)st(cid:228) puhelinliikenteest(cid:228)), osapuolet kykeniv(cid:228)t vaikuttamaan toistensa tilitys-/p(cid:228)(cid:228)t- t(cid:228)mismaksujen suuruuteen. My(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228) kilpailupaine poistuisi sulautuman seurauksena. (151) Kuten edell(cid:228) todettiin, sulautuman osapuolten parantu- neet mahdollisuudet p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille ovat my(cid:246)s maantieteellisen l(cid:228)heisyyden ansiota. Muissa Euroopan maissa on havaittu, ett(cid:228) l(cid:228)hialueiden operaattorit ovat usein ensimm(cid:228)isi(cid:228) uusia operaattoreita toisensa markki- noilla. Esimerkiksi Belgacomilla on osakkuuksia Rans- kassa ja Alankomaissa, BT ja Cable & Wireless ovat laa- jentaneet osakkuuksiaan Yhdistyneest(cid:228) kuningaskunnasta Irlantiin ja Deutsche Telekomilla on osakkuuksia p(cid:228)(cid:228)asi- assa It(cid:228)vallassa, Unkarissa ja T(cid:154)ekin tasavallassa. My(cid:246)s monet muut tekij(cid:228)t saattavat vaikuttaa t(cid:228)h(cid:228)n, esimerkiksi l(cid:228)hioperaattorin tuotemerkin parempi tunnettuus ja tii- viimm(cid:228)t liike-, kieli- ja kulttuurisiteet sek(cid:228) l(cid:228)himarkki- 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/23 noiden parempi tuntemus ja verkkojen l(cid:228)heisyys (mik(cid:228) tarjoaa niille muun muassa mahdollisuuden v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) osa k(cid:228)ytt(cid:246)maksuista). T(cid:228)st(cid:228) on osoituksena se, ett(cid:228) Telia ja Telenor kuuluvat jo nyt vahvimpiin uusiin operaattorei- hin toistensa kotimaissa. eri toimenpiteit(cid:228) ole perustamissopimuksen 81 artiklan mukaan lainvastainen. (152) Vaikka on totta, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)syn ehtoihin liittyv(cid:228)(cid:228)n syrjin- t(cid:228)(cid:228)n voitaisiin puuttua perustamissopimuksen 82 artik- lan (tai kansallisen lain) nojalla, kuten osapuolet totesivat vastauksessaan, t(cid:228)ll(cid:228) ei ole merkityst(cid:228), sill(cid:228) sulautuma- asetuksen tarkoituksena on est(cid:228)(cid:228) sellaisten rakenteiden luominen tai vahvistaminen, jotka mahdollistaisivat tai helpottaisivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Mahdol- lisuus k(cid:228)yd(cid:228) vaihtokauppaa verkon k(cid:228)ytt(cid:246)oikeudella ei kuitenkaan perustu syrjivin ehdoin tapahtuvaan markki- noillep(cid:228)(cid:228)syyn, sill(cid:228) keskin(cid:228)isen riippuvuuden vaikutukset voivat hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s muita kyseisill(cid:228) markkinoilla toi- mivia operaattoreita. (153) Keskin(cid:228)isen riippuvuuden poistamisesta tekij(cid:228)n(cid:228), joka kohdistaa kilpailupainetta osapuolten ennen sulautuman toteuttamista veloittamiin v(cid:228)litysmaksuihin, komissio katsoo saamiensa tietojen perusteella, ett(cid:228) Ruotsissa ja Norjassa veloitettavien yhteenliitt(cid:228)mismaksujen alhaisuus johtuu s(cid:228)(cid:228)ntelyn ja keskin(cid:228)isen riippuvuuden yhteisvai- kutuksesta. Siit(cid:228), ett(cid:228) Telia on joutunut my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Telenorille ja muilla uusille operaattoreille syrjim(cid:228)tt(cid:246)min ehdoin p(cid:228)(cid:228)syn Ruotsin markkinoille, on ollut todellista hy(cid:246)ty(cid:228) kaikille uusille operaattoreille v(cid:228)litysmaksujen laskettua s(cid:228)(cid:228)ntelytoimenpiteiden ja my(cid:246)s Telian ja Tele- norin keskin(cid:228)isen riippuvuuden seurauksena. T(cid:228)m(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) paikkansa my(cid:246)s Norjan markkinoilla. Osapuolten keski- n(cid:228)isen riippuvuussuhteen poistamisen kielteiset vaiku- tukset tulevat n(cid:228)in esiin entist(cid:228) selvemmin. T(cid:228)m(cid:228) mak- suja alentava tekij(cid:228) menetet(cid:228)(cid:228)n sulautuman toteuduttua, sill(cid:228) muilla operaattoreilla ei ole kaupank(cid:228)yntivalttinaan yksinomaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaa tilaajaverkkoon. (154) Osapuolten mukaan komission v(cid:228)ite potentiaalisen kil- jonka har- pailun menett(cid:228)misest(cid:228) perustuu toimintaan, joittaminen olisi laitonta. Osapuolet eiv(cid:228)t varsinkaan voineet (cid:148)k(cid:228)yd(cid:228) vaihtokauppaa(cid:148) p(cid:228)(cid:228)syll(cid:228) toistensa mark- kinoille tai hillit(cid:228) toistensa k(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228) rikkomatta samalla kansallista tai yhteis(cid:246)n kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) (EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa). Komissio katsoo, ett(cid:228) markkinoille p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) koskevan kaupank(cid:228)yn- nin ja keskin(cid:228)isen riippuvuuden teoriat perustuvat Telian ja Telenorin yhteisiin taloudellisiin etuihin eiv(cid:228)tk(cid:228) edel- lyt(cid:228) ennakkosopimusta tai v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksi(cid:228). Vaikka asi- asta vaadittaisiin sopimus, se ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) eik(cid:228) ilman Paremmat mahdollisuudet ja suurempi motivaatio kolmansien taholta tulevan potentiaalisen kilpailun poistamiseen (cid:151) Paremmat mahdollisuudet nostaa kilpailijoiden kustannuksia korottamalla yhteenliitt(cid:228)mismaksua (tai olla alentamatta sit(cid:228)) tai heikent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yhteenliitt(cid:228)misen laatua (155) Sulautuma lis(cid:228)(cid:228) Telian ja Telenorin mahdollisuuksia ja motivaatiota nostaa v(cid:228)litysmaksuja (tai pit(cid:228)(cid:228) ne ennal- laan) tai heikent(cid:228)(cid:228) yhteenliit(cid:228)nn(cid:228)n laatua. T(cid:228)m(cid:228) johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) sulautuma poistaisi yhden t(cid:228)rkeimmist(cid:228) osa- puolten k(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228) ennen sulautumaa hillinneist(cid:228) tekij(cid:246)ist(cid:228), nimitt(cid:228)in niiden pyrkimyksen alentaa toistensa tilitys-, roaming-, ja/tai v(cid:228)litysmaksuja. Sulautuma pois- taa my(cid:246)s osapuolten pelot siit(cid:228), ett(cid:228) niiden kesken v(cid:228)li- tett(cid:228)vien puheluiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)heneminen aiheuttaa niille tulonmenetyksi(cid:228). Koska sulautuma antaa lis(cid:228)ksi yhdelle operaattorille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan alueella, joka on paljon aiempaa laajempi ja jolla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta kuului aiemmin kahdelle operaattorille, eiv(cid:228)tk(cid:228) aiemmat vakiin- tuneet operaattorit ole en(cid:228)(cid:228) toistensa todellisia eiv(cid:228)tk(cid:228) tois- potentiaalisia kilpailijoita, molemmat hy(cid:246)tyisiv(cid:228)t tensa alueilla sovellettujen strategioiden kilpailunvastai- sista vaikutuksista. Osapuolilla ei siten ollut mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) vastustaa (markkinoiden sulke- mista) (24). strategioita t(cid:228)llaisia (156) Sulautumaa edelt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa kummankaan vakiin- tuneen operaattorin ei olisi kannattanut my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n hei- kent(cid:228)(cid:228) toisilleen tarjoamiensa yhteenliitt(cid:228)mispalvelujen laatua, koska laadun heikent(cid:228)minen v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) v(cid:228)litett(cid:228)- vien puheluiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) muttei vaikuta vakiintuneen operaattorin katteeseen. Sulautumisen j(cid:228)lkeen uudella yksik(cid:246)ll(cid:228) olisi mahdollisuudet ja syyt heikent(cid:228)(cid:228) uusien operaattoreiden tarjoamien puhelunv(cid:228)lityspalvelujen laa- (24) Norjalainen vakiintunut operaattori olisi voinut saattaa ep(cid:228)edulli- seen asemaan sellaiset Ruotsista k(cid:228)sin toimivat potentiaaliset kil- pailijansa, joiden toimintaan Ruotsin vakiintuneen operaattorin yhteenliitt(cid:228)mismaksuilla ei muutoin olisi ollut vaikutusta, vaikeut- tamalla esimerkiksi Ruotsin markkinoille tulevan uuden operaatto- rin mahdollisuuksia saada Norjan markkinoilla muita kuin kalliita tai heikkolaatuisia puheluiden p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)mispalveluja. Se, ett(cid:228) t(cid:228)llainen toiminta olisi johtanut vastatoimenpiteisiin, olisi est(cid:228)nyt molem- pien maiden vakiintuneita operaattoreita suunnittelemasta t(cid:228)llaista strategiaa. Sulautuman toteutuessa ainoita t(cid:228)t(cid:228) toimintaa rajoittavia tekij(cid:246)it(cid:228) olisivat s(cid:228)(cid:228)ntelyn tarjoamat keinot L 40/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 tua, sill(cid:228) se voisi siten nostaa kilpailijoiden kustannuksia keinotekoisesti. Sulauduttuaan osapuolet voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tarjota jollekin uudelle operaattorille heikompilaatuisia palveluja (25). (157) Sulautuman osapuolet hy(cid:246)tyv(cid:228)t lis(cid:228)ksi mahdollisuudesta sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) tilitys- ja/tai yhteenliitt(cid:228)mismaksut hintoihin, erityisesti Ruotsin ja Norjan v(cid:228)lisell(cid:228) reitill(cid:228). Norjan ja Ruotsin v(cid:228)lisi(cid:228) puheluita (joita k(cid:228)siteltiin aiemmin ulko- maanpuheluina) koskeva maksuliikenne loppuisi sulautu- vien operaattoreiden v(cid:228)lilt(cid:228). Niiden kilpailijoiden olisi kuitenkin edelleen maksettava tilitysmaksuihin ja/tai yhteenliitt(cid:228)missopimuksiin perustuvia maksuja. Sulau- tuma heikent(cid:228)isi siten muiden operaattoreiden kilpailu- asemaa. (158) Telia ja Telenor v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t vastauksessaan saavansa keske- n(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)litt(cid:228)mist(cid:228)(cid:228)n ulkomaanpuheluista vain v(cid:228)h(cid:228)n nettotuloja verrattuna kiinteiden puhelinliikennetulojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, ja Telian mahdollisesti saama hy(cid:246)ty poistuisi Telenorille aiheutuneen vastaavansuuruisen hai- tan seurauksena, ja p(cid:228)invastoin. T(cid:228)ll(cid:228) v(cid:228)itt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ei ole kuitenkaan juurikaan merkityst(cid:228). Osapuolten keskin(cid:228)isi(cid:228) nettotuloja voidaan ensinn(cid:228)kin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ainoastaan sen mittaamiseen, onko maiden v(cid:228)linen puhelinliikenne taloudellisesti tasapainossa. Nettotulojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei anna mit(cid:228)(cid:228)n viitteit(cid:228) puhelinliikenteen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) eik(cid:228) puhelinliikenteeseen liittyvist(cid:228) palveluista saatavien tulo- jen suuruudesta. Lis(cid:228)ksi v(cid:228)itteest(cid:228), jonka mukaan korke- ammat tilitys- ja yhteenliitt(cid:228)mismaksut saattavat johtaa nollatulokseen osapuolten v(cid:228)lill(cid:228), ei voida luonnollisesti p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n strategian vaikutuksista kilpailijoi- hin. Arvioitaessa sulautuman kyky(cid:228) sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kus- tannukset hintoihin on kuitenkin t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ottaa huomi- oon, ett(cid:228) ulkomaanpuhelinliikenteen osuus kaikkien uusien operaattoreiden kokonaisliikevaihdosta on suuri. Uudet operaattorit joutuvat v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n suurimman osan puheluistaan vakiintuneen operaattorin tilaajaliittym(cid:228)n kautta. Operaattorit, jotka tarjoavat mahdollisuuden operaattorin valintaan ennakkoon tai puhelukohtaisesti Norjan ja Ruotsin v(cid:228)lisi(cid:228) puheluita soitettaessa, joutuisi- vat mit(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isimmin k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vakiintuneen operaattorin tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s l(cid:228)htevien puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)miseen, mik(cid:228) kaksinkertaistaisi niille aiheutuvan haitan, sill(cid:228) sulautuma voisi sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) hintoihin sek(cid:228) tulevien ett(cid:228) l(cid:228)htevien puhelujen v(cid:228)litysmaksut. Osapuo- let v(cid:228)ittiv(cid:228)t suullisessa kuulemistilaisuudessa, ett(cid:228) kol- mansien oli halutessaan helppo l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) keinoja tilitys- maksujen v(cid:228)ltt(cid:228)miseen joko v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) puhelunsa itse tai k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) jonkun muun kuin vakiintuneen operaat- torin tilaajaliittym(cid:228)(cid:228). Kilpailijat olisivat kuitenkin n(cid:228)inkin toimiessaan monista syist(cid:228) ep(cid:228)edullisessa kilpailuase- massa sulautuman osapuoliin verrattuna. Ne joutuisivat maksamaan edelleen l(cid:228)htevien ja/tai tulevien puhelujen (25) T(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite koskee kaikkia Norjan ja Ruotsin v(cid:228)listen ulkomaan- puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) kilpailevia. Vaikutus on kaksinkertainen niiden operaattoreiden osalta, jotka v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)t ulkomaanpuheluita molempiin suuntiin. v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) maksuja, jotka Telia ja Telenor olisivat sis(cid:228)llytt(cid:228)neet hintoihinsa sulautumisestaan l(cid:228)htien. Kil- pailijat joutuisivat maksamaan my(cid:246)s suurempia maksuja, sill(cid:228) kuten edell(cid:228) todettiin, tulevien ja l(cid:228)htevien puhe- lujen v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) veloitettavat hinnat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti nousevat tai yhteenliit(cid:228)nn(cid:228)n laatu voi heiket(cid:228) sulautu- man seurauksena. Puheluiden v(cid:228)litt(cid:228)minen itse aiheut- taisi kilpailijoille lis(cid:228)kustannuksia, sill(cid:228) ne joutuisivat hankkimaan tarvittavat kytkent(cid:228)- ja v(cid:228)lityspalvelut saa- dakseen operaattoreiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) yhteenliit(cid:228)nt(cid:228)pisteet. vakiintuneiden (159) On huomattava, ett(cid:228) kustannusten sis(cid:228)llytt(cid:228)minen hin- taan koskisi kaikkien lankapuhelinpalvelujen tarjoami- seen liittyvien kustannusten (26) lis(cid:228)ksi Pohjoismaissa tar- jottavia alueellisia palveluja (esimerkiksi yritysten tiedon- siirtoa) ja matkapuhelinpalvelujen osalta sek(cid:228) sijainnin seurantaa ett(cid:228) yhteenliit(cid:228)nt(cid:228)(cid:228). Osapuolet olivat vastauk- sessaan p(cid:228)(cid:228)osin samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) matkapuhelin- palvelujen roaming-maksujen sis(cid:228)llytt(cid:228)miseen hintoihin liittyy samoja t(cid:228)m(cid:228)n asian kannalta merkityksellisi(cid:228) teki- j(cid:246)it(cid:228) kuin edell(cid:228) esitetyn kiinte(cid:228)n puhelinliikenteen hin- toihin. Voidaankin p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) sulautuman ansiosta osapuolet tarjotessaan saisivat matkapuhelinpalveluja samat edut kuin kiinte(cid:228)(cid:228) puhelinliikennett(cid:228) harjoittaes- saan. Ne voisivat etenkin poistaa yhteisk(cid:228)ytt(cid:246)maksut v(cid:228)lilt(cid:228)(cid:228)n tai asettaa ne sellaiselle tasolle, ettei Norjan ja Ruotsin v(cid:228)lisen puhelun hintaan lis(cid:228)tt(cid:228)isi ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) ulkomaanlisi(cid:228). Jos muut norjalaiset ja ruotsalaiset matka- puhelinoperaattorit yritt(cid:228)isiv(cid:228)t j(cid:228)ljitell(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) menettelyta- paa sopimalla yhteisk(cid:228)ytt(cid:246)maksujen poistamisesta v(cid:228)lil- t(cid:228)(cid:228)n, ne huomaisivat ennen pitk(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) jos liikennem(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t eiv(cid:228)t ole t(cid:228)ysin tasapainossa, jompikumpi osapuoli joutuisi k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) avustamaan toista. Suuriosa niiden kustannuksista riippuisi lis(cid:228)ksi edelleen sulautuman osa- puolista, sill(cid:228) ne tarvitsisivat molemmissa maissa edel- leen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)n puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)mist(cid:228) varten. Paremmat mahdollisuudet tuotteiden yhdist(cid:228)miseen laajemmalla maantieteellisell(cid:228) alueella (160) Telia ja Telenor p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t Pohjoismaissa ainutlaatuiseen asemaan tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden kannalta. Ne valvovat tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) Norjassa ja Ruotsissa ja niill(cid:228) on laillinen oikeus tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Suo- messa ja Tanskassa. Sulautuman seurauksena syntyneest(cid:228) joka kykenee operaattorista tuleekin ainoa operaattori, (26) T(cid:228)m(cid:228) johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246) ja sen edellytt(cid:228)m(cid:228) yhteenliit(cid:228)nt(cid:228) ovat olennainen osa puhelinpalvelujen tarjontaa. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/25 tarjoamaan yhdistelm(cid:228)tuotteita (esimerkiksi yhdistettyj(cid:228) matka- ja lankapuhelinpalvelupaketteja sek(cid:228) yhdistettyj(cid:228) tiedonsiirto-/puhelin-/Internet-palvelupaketteja) Pohjois- maissa muiden operaattoreiden ulottumattomissa olevin ehdoin. Kun Pohjoismaissa oli ennen sulautuman toteut- tamista kaksi samoilla ehdoilla t(cid:228)llaisia palveluja tarjoa- vaa operaattoria tai ainakin potentiaalista palvelujen tar- joajaa, sulautuma merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228) vain yksi operaattori, jolla on tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus kaikissa nelj(cid:228)ss(cid:228) maassa. (164) Ennen sulautumistaan Telialla tai Telenorilla ei olisi yht(cid:228) hyvi(cid:228) mahdollisuuksia est(cid:228)(cid:228) muiden operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) suljetuille kotimarkkinoilleen. T(cid:228)m(cid:228) johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) niill(cid:228) molemmilla on oltava p(cid:228)(cid:228)sy toistensa markki- noille tarjotakseen asiakkailleen tiettyj(cid:228) palveluja, esimer- kiksi ulkomaanpuhelupalveluja ja alueellisia palveluja, joita ei k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) voida tarjota asiakkaille kilpailuky- kyisin ehdoin ilman tilaajaliittym(cid:228)verkon kohtuuhin- taista k(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta kyseisiss(cid:228) maissa. (161) Osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t vastauksessaan, ettei niill(cid:228) ole poik- keuksellisen hyvi(cid:228) mahdollisuuksia tarjota yhdistelm(cid:228)- tuotteita Pohjoismaissa. T(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite perustui kuitenkin niiden toteamukseen, jonka mukaan kaikkien nelj(cid:228)n alu- een s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)t vastaavat suurelta osin toisiaan, vaikka j(cid:228)rjestelmien v(cid:228)lill(cid:228) on se olennainen ero, ett(cid:228) tilaajaliittymi(cid:228) tarjotaan erillisen(cid:228) tuotteena Tanskassa ja Suomessa muttei Norjassa eik(cid:228) Ruotsissa. Jo pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228) ero riitt(cid:228)isi tuomaan osapuolille edell(cid:228) esitetyt edut. Osapuolet voisivat muodostaa turvalliset suljetut kotimarkkinat est(cid:228)(cid:228)kseen Suomessa ja Tanskassa toimivien operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)syn niille (162) Monet kolmannet totesivat, ett(cid:228) Suomen ja Tanskan s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ovat uusien operaattoreiden kannalta Ruotsin ja Norjan j(cid:228)rjestelmi(cid:228) suotuisammat, muun muassa siksi, ett(cid:228) Suomessa ja Tanskassa on tarjottava tilaajaliittymi(cid:228) erillisen(cid:228) tuotteena. (163) Sulautuneet operaattorit saisivat n(cid:228)in ollen paremmat mahdollisuudet suojata kotimarkkinansa uusilta operaat- jotka ovat sijoittautuneet Suomen ja Tanskan toreilta, vapaammille markkinoille. Sulautuman liiketoiminta olisi kaiken kaikkiaan huomattavasti laajempaa kuin mill(cid:228)(cid:228)n muulla operaattorilla Tanskassa ja Suomessa, ja lis(cid:228)ksi sulautuma saisi Tanskassa ja Suomessa tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) erillisen(cid:228) tuotteena, mik(cid:228) ei ole mahdollista niille tanskalaisille ja suomalaisille operaattoreille, jotka haluvat p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) sulautuman kotimarkkinoille. T(cid:228)m(cid:228) saa tanskalaiset ja suomalaiset operaattorit luopumaan siirty- misest(cid:228) Ruotsin ja Norjan markkinoille, sill(cid:228) ne ovat tie- toisia siit(cid:228), ett(cid:228) Ruotsin ja Norjan markkinoille tulo saisi sulautuman aloittamaan panostustoimenpiteet Tanskassa ja Suomessa, joille tulon sulautuma voi rahoittaa peri- m(cid:228)ll(cid:228) Norjan ja Ruotsin markkinoiden vakioasiakka- iltaan kustannusperusteista vuokraa. (165) Ennen sulautumaa osapuolten kannatti tarjota toisilleen p(cid:228)(cid:228)sy kotimarkkinoilleen molempien operaattoreiden kannalta edullisin ehdoin. T(cid:228)st(cid:228) on osoituksena Telenor- dian ja Telia Norgen perustaminen. Telenordian perusta- minen on lis(cid:228)ksi hyv(cid:228) esimerkki siit(cid:228), ett(cid:228) osapuolilla oli ainutlaatuisen hyv(cid:228)t mahdollisuudet tarjota kolmansille tilaisuus p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) Pohjoismaiden markkinoille perustamalla yhteenliittym(cid:228). Jos sulautuma sallitaan ehdotetussa muo- dossa, sulautumasta tulisi Pohjoismaiden ainoa operaat- tori, jolla on kotimarkkinoillaan tilaajaliittym(cid:228)verkko t(cid:228)ysin omassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassaan. Sulautumalla olisi siten paremmat mahdollisuudet rajoittaa Tanskaan tai Suo- meen (tai johonkin muuhun maahan) sijoittautuneiden operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) kotimarkkinoilleen. (166) Sen lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) uuden yrityksen poikkeuksellisen hyv(cid:228)t mahdollisuudet saada k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) olennaiset laitteistot (ti- laajaliittym(cid:228)) Pohjoismaiden alueella loisi esteit(cid:228) muiden operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)syll(cid:228) Pohjoismaiden markkinoille, uusi yritys saisi my(cid:246)s strategisesti edullisen aseman, sill(cid:228) jonka siit(cid:228) tulisi ainoa pohjoismainen teleoperaattori, kanssa Pohjoismaiden ulkopuolelta tulevat operaattorit voisivat muodostaa yhteenliittymi(cid:228), esimerkiksi euroop- palaisen tai maailmanlaajuisen yritystoimintaa koskevan tiedonsiirtosovelluksen pohjoismaista osaa varten. ei ole (167) Telia ja Telenor katsovat komission viittaavan lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kiellettyyn toimintaan, osoituksena siit(cid:228), ett(cid:228) sulautuma lis(cid:228)(cid:228) osapuolten markkinavoimaa. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t erityisesti, ett(cid:228) sulautuman pyrkimykset nostaa jos hintoja tai v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) hintojen laskua estett(cid:228)isiin lailla, toimenpiteelle todellisia kustannusperusteita. Komissio on huomauttanut jo aiemmin, ett(cid:228) sen v(cid:228)itteet perustuvat osapuolten kykyyn poistaa kolmansien har- joittama todellinen tai potentiaalinen kilpailu markkinoil- ta eik(cid:228) niink(cid:228)(cid:228)n yhteenliitt(cid:228)misehtojen kustannusl(cid:228)ht(cid:246)i- syyteen. Komissio katsoo kuitenkin, ett(cid:228) Ruotsissa ja Norjassa hyv(cid:228)ksytyn kustannuslaskennan historiallinen jossa yhteenliitt(cid:228)mis- tausta saattaa johtaa tilanteeseen, korkeammat. maksut Vakiintuneet operaattorit saisivat n(cid:228)in ollen toiminnas- taan korkean katteen, ja operaattorit voisivat siten v(cid:228)lt- t(cid:228)(cid:228) yhteenliitt(cid:228)mismaksujen alentamisen. Yhteenliitt(cid:228)mis- maksujen s(cid:228)(cid:228)ntelyn osalta on muistettava, ett(cid:228) sulau- tuma-asetuksessa on kyse sen tutkimisesta, luoko keskit- kustannuksia todellisia ovat L 40/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 tym(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vahvistaako se osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa. Jos komissiolla on todisteet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)n aseman vahvistumisesta, hintoja tai muuta kilpailun- vastaista k(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228) koskevan s(cid:228)(cid:228)ntelyn voimassaolo ei poista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa. Komission mainitsemat esi- merkit eiv(cid:228)t ole keskittym(cid:228)n kielt(cid:228)misen syy, mutta ne ovat osoituksena m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman olemassaolosta tai vahvistumisesta. MARKKINAKOHTAINEN ARVIOINTI Tilaajaliittym(cid:228)infrastruktuurin tarjoaminen (168) Telenorin arvioiden mukaan sen Norjassa omistama tilaajaliittym(cid:228)kapasiteetti on suuruudeltaan kaiken kaik- kiaan [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Telia puolestaan arvioi tilaaja- liittym(cid:228)kapasiteettinsa suuruudeksi [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Hyv(cid:228) osoitus niiden kapasiteettien suuruudesta kilpaili- joihin verrattuna ovat niiden osuudet paikallispuhelujen markkinoista, jotka esitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). Telia on Ruot- sin ja Telenor Norjan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa oleva tila- ajaliittym(cid:228)infrastruktuurin tarjoaja, ja ne omistavat suu- rimman osan n(cid:228)ist(cid:228) yhteyksist(cid:228). Muiden kilpailijoiden tulo markkinoille uusia verkkoja rakentamalla tai entisi(cid:228) kunnostamalla on vaikeaa verkkojen kopioinnin, kun- nostamisen ja laajentamisen aiheuttamien korkeiden kus- tannusten takia. tarjoavat (169) Ruotsissa ei tarjota tilaajaliittymi(cid:228) erillisen(cid:228) tuotteena, ja kilpailijoiksi luokiteltujen yritysten on siten yleens(cid:228) tar- jottava tilaajaliittym(cid:228)palveluja muita keinoja k(cid:228)ytt(cid:228)en. Telia ja Telenor huomauttivat, ett(cid:228) jotkin paikalliset operaattorit (esimerkiksi Stokab, Gotnet, Link(cid:246)ping Energi, Bitnet ja G(cid:228)vlenet) omistavat valokuituverkkoja ja Internet-palveluja kaapelitelevisiolinjojen kautta. N(cid:228)m(cid:228) verkot ovat kuitenkin suhteellisen sup- peita. Osapuolten mukaan kaapelitelevisioverkkoja voi- daan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) puhelinpalvelujen tarjoamiseen. T(cid:228)m(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isesti paikkansa, sill(cid:228) verkkoja voidaan muut- taa siten, ett(cid:228) niit(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)mi- seen. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) kaapelitelevisioverkkojen uusimi- sessa on yleens(cid:228) keskitytty verkkojen rakenteen muutta- miseen (suihkul(cid:228)hde- tai puumallista t(cid:228)htimalliin), mik(cid:228) mahdollistaa Internetin eritt(cid:228)in nopean lataamisen, eik(cid:228) toimenpiteisiin, joiden avulla perinteisi(cid:228) puhelinpalveluja voidaan tarjota kaapelitelevisioverkkojen kautta. J(cid:228)lkim- m(cid:228)iset toimenpiteet edellytt(cid:228)isiv(cid:228)t investoimista eritt(cid:228)in tehokkaisiin paluulinjoihin, mik(cid:228) olisi huomattavasti kal- liimpi (er(cid:228)(cid:228)n kilpailijan mukaan viisi kertaa kalliimpi) vaihtoehto. Toinen haittapuoli on se, ett(cid:228) kaapelitele- visioverkot rajoittuvat maantieteellisesti verkonhaltijan asiakaskuntaan. Uudet operaattorit olisivat siten eritt(cid:228)in riippuvaisia vakiintuneesta operaattorista, koska suurin osa niiden l(cid:228)htev(cid:228)st(cid:228) puhelinliikenteest(cid:228) on edelleen v(cid:228)li- tett(cid:228)v(cid:228) vakiintuneen operaattorin verkon kautta, kun taas vakiintuneen operaattorin l(cid:228)htevist(cid:228) puheluista vain pieni osa on v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228) uusien operaattoreiden ver- koissa. Uudet operaattorit ovatkin siten huonossa neu- votteluasemassa Teliaan n(cid:228)hden sovittaessa yhteenliitt(cid:228)- misen hinnasta. Ilmoituksen tehneet osapuolet voivat nostaa yhteenliitt(cid:228)mismaksuja tai asettaa vaikeasti t(cid:228)ytet- t(cid:228)vi(cid:228) teknist(cid:228) yhteensopivuutta koskevia vaatimuksia ja nostaa siten uusien operaattoreiden verkkokustannuksia sen puhelinliikenteen osalta, jonka ne joutuvat ohjamaan Telian v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228)ksi. Telian v(cid:228)litt(cid:228)mien puhelujen osuus niiden puhelinliikenteen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on todenn(cid:228)- k(cid:246)isesti huomattava. Vaikka voitaisiinkin v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) osapuolten mahdollisuuksia korottaa hintoja rajoitetaan s(cid:228)(cid:228)ntelyll(cid:228), osapuolet voisivat kaikesta huolimatta veloit- taa niin korkeita yhteenliitt(cid:228)mismaksuja kuin on s(cid:228)(cid:228)nte- lyj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa mahdollista ja haitata uusien operaattoreiden toimintaa muihin tekij(cid:246)ihin kuin hin- taan liittyvill(cid:228) toimintastrategioilla. T(cid:228)llaisia strategioita on esimerkiksi uusille operaattoreille tarjottavien palve- lujen laadun heikent(cid:228)mien. Yhteenliit(cid:228)nt(cid:228)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)ksi Norjassa ja Ruotsissa j(cid:228)lkik(cid:228)teen, eik(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ntelyn siten voida sulautumien valvonnan kannalta katsoa koh- distavan jatkuvaa painetta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevien yhti(cid:246)iden markkinak(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen (27). (170) Osapuolet todellisiksi luokittelivat tai potentiaalisiksi markkinoille tulijoiksi my(cid:246)s sellaiset operaattorit, jotka tarjosivat yrityksille kiinte(cid:228)n yhteyden radiolinkkien kautta (Teracom ja Rymdbolaget). Osapuolet huomautti- vat kuitenkin, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tarjonta suunnattiin joko vain suhteelliseen suppealle tai paikalliselle asiakaskunnalle, esimerkiksi jonkin kunnan verkoille, tai ei ollut viel(cid:228) t(cid:228)y- simittaisessa kaupallisessa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) (radiolinkit). (171) Yksik(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ist(cid:228) yrityksist(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n kykene kilpaile- maan tasap(cid:228)isesti vakiintuneen operaattorin kanssa kai- kista tilaajaliittymien asiakasryhmist(cid:228) vaan keskittyy p(cid:228)(cid:228)- asiassa joko suurten volyymien yritysasiakkaisiin tai tar- joaa sellaista teknist(cid:228) vaihtoehtoa (kaapelitelevisio, radio- linkki), jonka avulla voidaan ratkaista erillisten tilaajaliit- tymien puuttumisesta aiheutuva ongelma. (172) On lis(cid:228)ksi huomattava, ett(cid:228) Telian hallussa on jo yksi t(cid:228)rkeimmist(cid:228) verkoista, joka voisi harjoittaa kilpailuky- kyist(cid:228) toimintaa kyseisill(cid:228) markkinoilla ja joka on Ruot- sin suurin kaapelitelevisioverkko. Telenor puolestaan omistaa Norjan toiseksi suurimman kaapelitelevisiover- kon, Telenor Avidin (28). Vaikka osapuolten kaapelitele- visioverkot voitaisiin uudistaa siten, ett(cid:228) verkkojen kautta voitaisiin tarjota puhelinpalveluja, Telia ja Telenor eiv(cid:228)t ole halukkaita toteuttamaan kyseisi(cid:228) uudistuksia, sill(cid:228) ne kilpailisivat toistensa kanssa tilaajaliittym(cid:228)infra- siten struktuurin tarjoamisesta. N(cid:228)iden verkkojen ei voida katsoa tarjoavan niihin liittyneille asiakkaille mah- dollista vaihtoehtoista puhelinyhteytt(cid:228), jos ne pysyv(cid:228)t osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa. (27) Ks. asiassa T-102/99, Gencor Ltd v. komissio, 25. 3. 1999 annettu tuomio, 317(cid:151)319 kohta; ei viel(cid:228) julkaistu oikeustapauskokoel- massa. (28) Ks. televisiopalveluja k(cid:228)sittelev(cid:228) II jakso, 261 kappale ja sit(cid:228) seuraavat kappaleet. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/27 (173) Norjassa muita todellisia tai potentiaalisia kilpailijoita ovat Janco Multicom (joka tarjoaa puhelinpalveluja kaa- pelitelevisioverkkonsa kautta), Eltele (joka tarjoaa tilaaja- liittym(cid:228)palveluja valokaapelin kautta suurehkoille julkis- yhteis(cid:246)ille ja yrityksille), Enitel (joka tarjoaa liittym(cid:228)pal- ilmei- veluja valokaapelin ja radiolinkin kautta, muttei sesti viel(cid:228) puhelinpalveluja) ja NetCom (joka tarjoaa tilaajaliittym(cid:228)palveluja kiinteiden johtojen kautta osana yrityksille suunnattua palvelupakettia). saavat (174) Edell(cid:228) Ruotsia k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) kohdassa esitettyj(cid:228) v(cid:228)itteit(cid:228) voidaan soveltaa my(cid:246)s Norjaan. Norjan markkinoille tulevat operaattorit tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) vain vakiintuneen operaattorin verkkojen kautta. Uudet operaattorit voivat tarjota operaattorin valintamahdolli- suutta ennakkoon tai puhelukohtaisesti taikka liittym(cid:228)- palveluja kaapelitelevisioverkkojen kautta. Niiden toi- mintaa kuitenkin vaikeuttaa edell(cid:228) esitetyll(cid:228) tavalla se, etteiv(cid:228)t ne voi saada tuloja puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228). Ne eiv(cid:228)t siten pysty uhkaamaan merkitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Tele- norin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa. (175) Uusien operaattoreiden v(cid:228)h(cid:228)inen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) markki- noilla on osoitus niille pyrkivien uusien yritysten ylei- sesti kohtaamista vaikeuksista. Jos tilaajaliittymi(cid:228) ei tar- jota erillisen(cid:228) tuotteena, uudet operaattorit eiv(cid:228)t voi luoda itselleen markkina-asemaa sek(cid:228) tulevien ett(cid:228) l(cid:228)hte- vien puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)n(cid:228), elleiv(cid:228)t ne ole valmiita sijoit- tamaan omien verkkojen perustamiseen. Valmiiden kaa- peliverkkojen uusiminen ja laajentaminen voi olla k(cid:228)yt- t(cid:246)kelpoinen vaihtoehto vakiintuneen operaattorin ver- kolle varsinkin silloin, kun uusi operaattori voi tarjota kyseisen verkon kautta vakiintuneen operaattorin tarjon- nan kanssa kilpailevia kaapelitelevisio-, puhelin- ja Inter- net-palveluja. Kuten edell(cid:228) kuitenkin todettiin, Telia omistaa Ruotsin laajimman kaapeliverkon ja Telenor Norjan toiseksi suurimman verkon. T(cid:228)ysin uusien verk- kojen luominen tai valmiiden kaapeliverkkojen ja/tai muiden verkkojen uudistaminen tai laajentaminen k(cid:228)y- tett(cid:228)v(cid:228)ksi yksitt(cid:228)isten tilaajien tulevien ja l(cid:228)htevien puhe- lujen v(cid:228)litt(cid:228)miseen vaatisi runsaasti aikaa ja p(cid:228)(cid:228)omaa. Vaikka etenkin kaapelitelevisioverkot voivat keskipitk(cid:228)ll(cid:228) tai pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) tarjota taloudelliselta kannalta hou- kuttelevan vaihtoehdon kaikkien telepalvelumuotojen tarjoamiseen, ei ole n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kehityksen kulkemisesta t(cid:228)h(cid:228)n suuntaan siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) se helpottaisi kilpai- luongelmia, jotka aiheutuvat ainoan paikallisen telepal- velujen tarjoamiseen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n liitynt(cid:228)verkon osapuol- ten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaan kuulumisesta. Markkinoille p(cid:228)(cid:228)sy on siten edelleen eritt(cid:228)in vaikeaa. Kuten edell(cid:228) todettiin, keskittym(cid:228) poistaa lis(cid:228)ksi osapuolten taholta mahdolli- sesti tulevan huomattavan kilpailupaineen, jota pakot- taisi ne avaamaan paikalliset verkkonsa kilpailijoille. Kauko- ja ulkomaanpuhelujen v(cid:228)litt(cid:228)miseen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n verkkoinfrastruktuurin tarjoaminen (177) Telenorin arvioiden mukaan sen kaukopuhelukapasiteetti on noin [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km ja ulkomaanpuhelukapasi- teetti (tai tarkemmin sanottuna sen ulkomaanpuheluka- [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Noin pasiteetin kotimaan osuus) [55(cid:151)65 %]* Telenorin kaukopuhelukapasiteetista on sen itsens(cid:228) tai kolmansien k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) (esim. verkkojen yhteen- liitt(cid:228)misen kautta). Noin [35(cid:151)45 %]* t(cid:228)st(cid:228) kapasiteetista on vuokrak(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228). Osapuolet ett(cid:228) noin [65(cid:151)75 %]* Norjassa kaiken kaikkiaan vuokratusta kau- kopuhelukapasiteetista vuokrattiin Telenorilta. arvioivat, (178) Norjassa on my(cid:246)s muita verkkoinfrastruktuurin tarjoajia, Telia N(cid:228)ttj(cid:228)nster Norden AB mukaan lukien (ks. IV jakso). Monet kilpailijat pitiv(cid:228)t kuitenkin ongelmallisena sit(cid:228), ett(cid:228) suurin osa vaihtoehtoisesta kaapeli-infrastruk- tuuritarjonnasta oli ilmeisesti valtion omistamien tai mahdollisesti valtion m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaan kuuluvien yleishy(cid:246)- dyllisten laitosten, esimerkiksi Jernbaneverketin (rautatie- ja laitos), E1Telen hallussa. Komissio ei kuitenkaan havainnut markkinatutkimuksessaan merkkej(cid:228) sellaisista eturistirii- doista, jotka v(cid:228)hent(cid:228)isiv(cid:228)t vaihtoehtoisten palveluntar- joajien halukkuutta tarjota kapasiteettiaan Telenorin kapasiteetin korvaavana vaihtoehtona. (s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)iden yhteenliittym(cid:228)) Enitelin kaukopuheluverkkoinfrastruktuurin (179) Ruotsalainen Telia (jonka omistaman kapasiteetin luokit- telu poikkeaa Telenorin kapasiteetin luokittelusta) arvioi alueellisen kapasiteettinsa suuruudeksi [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km ja kaukopuhelukapasiteettinsa suuruudeksi noin [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Noin [20(cid:151)30 %]* Telian verkkokapasitee- tista on vuokrattu kolmansille (asiakkaille ja muille ope- raattoreille). Telia ei omien sanojensa mukaan ole varan- nut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) osaa kapasiteetistaan omaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228). Osapuolten mainitseman kertomuksen (29) perusteella arvioitiin, ett(cid:228) 43 prosenttia vuokratusta kaukopuhelu- kapasiteetista vuokrattiin Telialta. Ruotsissa on my(cid:246)s muita tarjoajia, joista t(cid:228)rkeimpin(cid:228) mainittiin Banverket ja Svenska Kraft- n(cid:228)t. Muita vaihtoehtoisen verkkoinfrastruktuurin tarjoa- jia ovat muun muassa Tele 2, Stokab ja monet kunnat. Vaikka muiden kaukopuheluinfrastruktuurin tarjoajien kapasiteetti ei vastaa Telian kapasiteettia, niit(cid:228) ei voida j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) huomiotta, sill(cid:228) niill(cid:228) on yksin ja yhdess(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)s- s(cid:228)(cid:228)n huomattava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vaihtoehtoista kapasiteettia, jota ne tarjoavat markkinoilla (pime(cid:228) kuitu mukaan lukien). Komission markkinatutkimuksessa saatu viitteit(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n sellaisten eturistiriitojen olemassaolosta, jotka v(cid:228)hent(cid:228)isiv(cid:228)t tarjoajien halukkuutta kilpailla Telian kanssa kapasiteetin tarjoa- jina. vaihtoehtoisen kapasiteetin ei (176) Ehdotettu sulautuma vahvistaisi n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) kahden vakiintuneen operaattorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa tilaajaliitty- m(cid:228)infrastruktuurin tarjoamisessa kotimarkkinoillaan. (29) Price Waterhouse Coopersin PTS:lle (Ruotsin telealan s(cid:228)(cid:228)ntelyvi- ranomainen) laatima kertomus. L 40/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 (180) Jos kapasiteetin hintoja nostetaan jossakin maassa toisen maan hintoja korkeammiksi, kapasiteettia tarvitsevat operaattorit saattavat nykytilanteessa olla kiinnostuneita etsim(cid:228)(cid:228)n ratkaisuja, jotka mahdollistavat toisessa maassa sijaitsevan kapasiteetin k(cid:228)yt(cid:246)n (kyseinen kapasiteetti on maanp(cid:228)(cid:228)llist(cid:228) ja siin(cid:228) on useita yhteyspisteit(cid:228) teleliiken- nett(cid:228) varten, kun taas joidenkin maiden, esimerkiksi Tanskan, Suomen tai Ven(cid:228)j(cid:228)n, infrastruktuuria ei voitaisi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen joko siksi, ett(cid:228) se edellytt(cid:228)isi vesist(cid:246)n ylitt(cid:228)vi(cid:228) yhteyksi(cid:228) tai koska siin(cid:228) on v(cid:228)hemm(cid:228)n Jos esimerkiksi Telenorin kapasiteetin yhteyspisteit(cid:228)). hinnat nousisivat liian korkeiksi Norjassa, on mahdol- lista, ett(cid:228) Telia Norge k(cid:228)ytt(cid:228)isi hyv(cid:228)kseen erityisase- maansa tarjoamalla kaukopuhelupalveluja ainakin tie- tyiss(cid:228) osissa Norjaa, erityisesti Pohjois- ja Etel(cid:228)-Norjan v(cid:228)lill(cid:228), siirt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) puhelinliikenteen rajan yli Ruotsiin kiinteit(cid:228) johtoja pitkin, v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) puhelut Telian kau- kopuheluverkoissa ja siirt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) puhelut takaisin Nor- jaan, j(cid:228)lleen kiinteit(cid:228) johtoja pitkin, mutta t(cid:228)ll(cid:228) kertaa l(cid:228)hell(cid:228) vastaanottopaikkaa. Puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)minen my(cid:246)s vastakkaiseen suuntaan olisi luonnollisesti mahdollista. Osapuolet ovat kuitenkin todenneet vastauksessaan, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) skenaario on eritt(cid:228)in ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)inen, sill(cid:228) suu- rin osa niiden asiakaskunnasta asuu Ruotsin ja Norjan etel(cid:228)osissa. On kuitenkin totta, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) reititysvaihto- ehto voi olla k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoinen ainakin osalle yrityksist(cid:228). Vaikka Telenor saattaa pyrki(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaiset v(cid:228)itteet huomiotta neuvottelutaktisista ei kykene kumoamaan t(cid:228)ysin t(cid:228)t(cid:228) hinnoitteluunsa jossain m(cid:228)(cid:228)rin vaikuttavaa kilpailupainetta, joka rajoittaa sen hinnoittel- up(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Molemmilla osapuolilla on kuitenkin t(cid:228)ss(cid:228) kilpailutilanteessa yht(cid:228) suuret panokset, sill(cid:228) jos Telia Norgelle aiheutuu haittaa Norjan korkeista hinnoista, Telenordia voisi joutua Ruotsissa Telian vastatoimenpi- teiden kohteeksi. Osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t vastauksessaan, ett(cid:228) t(cid:228)llaiset toimenpiteet rikkoisivat kansallista tai yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). On kuitenkin todettava, ett(cid:228) mahdollisuus valvoa tulevia v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksi(cid:228) kansallisen tai yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti ei oikeuta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman luomista tai vahvistamista. N(cid:228)m(cid:228) kilpailupaineet h(cid:228)vi(cid:228)i- siv(cid:228)t sulautuman toteuduttua, ja osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema molempien maiden markkinoilla vahvistuisi. syist(cid:228), se (181) Ennen sulautumaa molemmat osapuolet voivat lis(cid:228)ksi ainakin yritysasiakkaita palvellessaan ohittaa vakiintu- neen operaattorin infrastruktuurin t(cid:228)m(cid:228)n kotimaassa k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kiinte(cid:228)(cid:228) yhteytt(cid:228) (vuokrajohtoja ja virtuaa- lisia erillisverkkoja). T(cid:228)t(cid:228) mahdollisuutta ei en(cid:228)(cid:228) olisi sulautuman toteuduttua. (182) Ehdotettu sulautuma vahvistaisi t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa kauko- ja ulkomaanpuhelujen v(cid:228)litt(cid:228)- miseen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n verkkoinfrastruktuurin tarjoamisen markkinoilla Norjassa. Koska osapuolet ovat tarjoutuneet tekem(cid:228)(cid:228)n sitoumuksia, jotka koskevat luopumista niiden p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isest(cid:228) toiminnasta kaapelitelevisiotoiminnan ja erillisten tilaajaliittymien markkinoilla (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) IV jakso), ei ole tarpeen selvitt(cid:228)(cid:228), luoko sulautuma osapuo- lille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vahvistaako se niiden m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa kauko- ja ulkomaanpuhelujen v(cid:228)litt(cid:228)mi- seen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n verkkoinfrastruktuurin tarjoamisen markkinoilla Ruotsissa. Tilaajille tarjottavat puhelinpalvelut Tilaajille tarjottavat paikallispuhelupalvelut (183) Telian markkinaosuus Ruotsissa on tulojen perusteella m(cid:228)(cid:228)riteltyn(cid:228) [90(cid:151)100 %]*. j(cid:228)(cid:228)v(cid:228) [0(cid:151)10 %]* markkinaosuus jakautuu hyvin pieniin osuuksiin useiden kilpailijoiden kesken, Tele 2 ja Telenordia mukaan lukien. Telia on markkinaosuutensa perusteella selke(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa. J(cid:228)ljelle (184) Norjassa vakiintuneen operaattorin, Telenorin, markki- naosuus on [90(cid:151)100 %]*. N(cid:228)in suuri markkinaosuus merkitsee m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa. Telian osuus Norjan mark- kinoista Telenorin kautta on [0(cid:151)10 %]* (30) ja Tele 2:n osuus alle [0(cid:151)10 %]*. (185) Sulautuman toteuduttua Telenordia poistuisi todellisena kilpailijana Ruotsin markkinoilta ja Telia Norge todelli- sena kilpailijana Norjan markkinoilta (31). Sulautuma poistaisi Norjan ja Ruotsin markkinoilta my(cid:246)s t(cid:228)rkeim- m(cid:228)n potentiaalisen kilpailijan. Lis(cid:228)ksi sulautumalla olisi paremmat mahdollisuudet ja suurempi houkutus nostaa yhteenliitt(cid:228)mismaksuja (tai olla laskematta niit(cid:228)) tai hei- kent(cid:228)(cid:228) kotimaan puhelinliikennett(cid:228) varten tarjottavan tilaajaliittym(cid:228)n laatua edell(cid:228) mainituista syist(cid:228). Ennen sulautumaa esimerkiksi Telenorin mahdollisuudet nostaa kotimaisilta kilpailijoilta veloitettavia yhteenliitt(cid:228)mismak- suja olivat v(cid:228)h(cid:228)iset, sill(cid:228) maksujen korottaminen olisi vaikuttanut my(cid:246)s Telia Norgeen, joka olisi ehk(cid:228) saanut Telian k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n neuvotteluasemaansa suhteessa Tele- noriin tai Telenorin Ruotsissa harjoittamaan toimintaan. Sulautuma poistaisi t(cid:228)m(cid:228)n rajoittavan tekij(cid:228)n (32). (30) Osapuolet ilmoittivat my(cid:246)hemmin, ett(cid:228) markkinaosuudet olivat vuoden 1998 lopulla [0(cid:151)10 %]* puheluminuuttien perusteella ja [0(cid:151)10 %]* tulojen perusteella. Sill(cid:228), p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) t(cid:228)t(cid:228) asiaa k(cid:228)sitel- t(cid:228)ess(cid:228) ottaa huomioon aiemmin vai my(cid:246)hemmin ilmoitetut luvut, ei ole kuitenkaan merkityst(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa. (31) Vaikka sulautuman markkinaosuuden kasvu Ruotsissa ja Norjassa olisi hyvin pieni, kasvu lohkaisisi huomattavan osan siit(cid:228) pienest(cid:228) markkinaosuudesta, joka ei ole jo nyt vakiintuneen operaattorin hallussa. vaikuttaisivat paikallispuheluja (32) Osapuolten paremmat mahdollisuudet nostaa kilpailijoiden kustan- nuksia tarjoaviin kilpailijoihin enemm(cid:228)n tai v(cid:228)hemm(cid:228)n riippuen siit(cid:228), tarjosivatko ne kotimaan puhelinpalveluja vain yhdess(cid:228) maassa vai molemmissa maissa, kotimaan ja ulkomaan palveluja vain yhdess(cid:228) maassa vai molem- missa maissa tai edell(cid:228) mainittujen palvelujen yhdistelm(cid:228)(cid:228). 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/29 (186) Keskittym(cid:228) vahvistaisi edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) ja muiden kilpailua koskevan arvioinnin johdantojaksossa esitetty- jen yleisten syiden takia vakiintuneiden operaattoreiden nykyist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa tilaajille tarjottavien paikal- lispuhelinpalvelujen markkinoilla. Kaukopuhelupalvelut Norjassa ja Ruotsissa tarjottavat kaukopuhelupalvelut (187) Telian ja Telenorin toimittamien tietojen mukaan Nor- jassa soitettiin kaukopuheluja noin [(cid:133)]* miljoonaa minuuttia ja Ruotsissa noin [(cid:133)]* miljoonaa minuuttia. (188) Tulojen perusteella m(cid:228)(cid:228)ritetyt kaukopuheluliikenteen markkinaosuudet vuonna 1998 esitet(cid:228)(cid:228)n seuraavassa taulukossa Kaukopuhelut Vain Ruotsi Vain Norja Telia Telenor [65(cid:151)75 %]* [0(cid:151)10 %]* [0(cid:151)10 %]* [90(cid:151)100 %]* Telenordia [0(cid:151)10 %]* [0(cid:151)10 %]* Tele2 Tele 8 [15(cid:151)25%]* [0(cid:151)10 %]* [0(cid:151)10 %]* Global One [0(cid:151)10 %]* Sonera [0(cid:151)10 %]* RSL Com [0(cid:151)10 %]* Netnet [0(cid:151)10 %]* (189) Telenor on Norjassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa [90(cid:151) 100 %]* markkinaosuudellaan ja Telia Norgella on siell(cid:228) [0(cid:151)10 %]* markkinaosuus. Siten Telia Norgella on yhden kuudesosan osuus markkinoista, jotka eiv(cid:228)t ole jo nyt vakiintuneen operaattorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa. Telialla on Ruotsissa [70(cid:151)80 %]* markkinaosuus. Telenor on edustettuna Telenordia-yhteisyrityksess(cid:228), jonka markki- naosuus on [0(cid:151)10 %]*. T(cid:228)m(cid:228) [0(cid:151)10 %]* osuus vastaa noin nelj(cid:228)sosaa siit(cid:228) osasta markkinoita, joka ei ole vakiintuneen operaattorin hallinnassa. (190) Sulautuma poistaa Telia Norgen todellisena kilpailijana Norjan markkinoilta ja Telenordian todellisena kilpaili- jana Ruotsin markkinoilta, koska ne eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) kilpailisi kesken(cid:228)(cid:228)n palvelujen tarjoajina. Sulautuman toteutumi- nen poistaisi edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) my(cid:246)s Telian ja Tele- norin taholta mahdollisesti tulevan kilpailun. Mahdolli- suus liitty(cid:228) vakiintuneen operaattorin ja muiden kilpaili- joiden verkkoon on t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228) kaukopuhelupalveluja tarjottaessa. Kilpailija, joka pyrkii kaukopuhelumarkki- noille, saattaa joutua maksamaan vakiintuneelle operaat- torille maksun t(cid:228)m(cid:228)n verkkojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) (esimerkiksi sil- loin, kun puhelun v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) ennakkoon tai puhelukohtai- sesti valittu operaattori), vuokraa kaukopuhelulinjojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), mahdollisesti j(cid:228)lleen vakiintuneelle operaatto- rille, ja yhteenliitt(cid:228)mismaksun puhelun siirt(cid:228)misest(cid:228) takaisin vakiintuneen operaattorin verkkoon v(cid:228)litett(cid:228)- v(cid:228)ksi edelleen. Vakiintunut operaattori pystyy m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n kaikista n(cid:228)ist(cid:228) kustannuksista. (191) Sulautuma parantaa Telian ja Telenorin mahdollisuuksia poistaa kilpailijat markkinoilta nostamalla yhteenliitt(cid:228)- mismaksuja tai heikent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yhteenliitt(cid:228)misen laatua puhelujen v(cid:228)lityspalveluja tarvitsevien kolmansien osalta tai tarjoamalla omille asiakkailleen kaukopuheluja hin- noilla, joihin kilpailijat eiv(cid:228)t kykene vastaamaan, koska ne joutuvat maksamaan yhteenliitt(cid:228)mismaksuja. Niill(cid:228) olisi paremmat mahdollisuudet ja ne olisivat entist(cid:228) innokkaampia lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kilpailijan kaukopuhelukustan- nuksia syist(cid:228), jotka on esitetty jo edell(cid:228) paikallispuheluja koskevassa kohdassa, sill(cid:228) niiden omille, sulautuman toi- sen osapuolen alueella toimiville tyt(cid:228)ryhti(cid:246)ille ei en(cid:228)(cid:228) aiheutuisi haittaa toisen vakiintuneen operaattorin vasta- toimenpiteen(cid:228) toteuttamista hinnankorotuksista. Kun Telia ja Telenor toimivat erillisin(cid:228) yksikk(cid:246)in(cid:228), niiden kaukopuhelupalvelujen ja kyseisiin palveluihin liittyvien tukipalvelujen hintoihin kohdistui keskin(cid:228)isen riippu- vuuden aikaansaamaa painetta, joka perustui tietoisuu- teen siit(cid:228), etteiv(cid:228)t ne voineet nostaa kilpailijoilta, eiv(cid:228)tk(cid:228) toisiltaan veloitettavia hintoja vahingoittamatta omia etujaan l(cid:228)hialueella ja antamatta asiakkailleen aihetta pyrki(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n naapurimaan infrastruktuuria, jotta asiakkaiden p(cid:228)(cid:228)asiallinen palveluntarjoaja joutuisi k(cid:228)y- m(cid:228)(cid:228)n hintakilpailua. T(cid:228)m(cid:228) kilpailupaine poistuisi sulau- tuman toteutuessa. Osapuolet voisivat hy(cid:246)ty(cid:228) tuotteiden tarjoamisesta yhteenliitt(cid:228)mispalveluja tarvitseville ope- raattoreille, sill(cid:228) niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta tilaajaliittym(cid:228)(cid:228)n tuo niille edun, jota kilpailijat eiv(cid:228)t voi saada. Ne voivat lis(cid:228)ksi tarjota kaukopuhelupalveluja paljon laajemmalla maantieteellisell(cid:228) alueella ja myyd(cid:228) palvelujaan edulli- semmilla hinnoilla kuin kilpailijansa, joiden tarjontaa kansalliset rajat rajoittavat. T(cid:228)m(cid:228) vaikutus korostuu enti- sest(cid:228)(cid:228)n sen seikan takia, ett(cid:228) osapuolet ovat eritt(cid:228)in vah- vassa asemassa kotimarkkinoillaan perusinfrastruktuurin (kaapelikapasiteetin) tarjoajina. (192) Ehdotettu sulautuma vahvistaisi t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) Telian m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa Ruotsin ja Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa Norjan kaukopuhelupalvelujen markkinoilla. L 40/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 Ulkomaanpuhelupalvelut (193) Ulkomaanpuhelumarkkinoita voidaan tarkastella joko ulkomaanpuhelupalvelujen tarjoamisen markkinoina tai tiettyjen maaparien muodostamina markkinoina. (198) Pohjoismaiden v(cid:228)lisen ulkomaanpuheluliikenteen pro- sentuaalinen osuus kunkin maan l(cid:228)htevist(cid:228) puheluista vuonna 1997 esitet(cid:228)(cid:228)n seuraavassa taulukossa (l(cid:228)hde: Direction of traffic 1999, ITU:n puhelinliikennetilastot): (194) Tarkasteltaessa n(cid:228)it(cid:228) markkinoita aluksi yhten(cid:228) kokonai- suutena osapuolten CO-lomakkeella antamien tietojen perusteella soitettiin vuonna [(cid:133)]* miljoonaa minuuttia ja Ruotsissa [(cid:133)]* miljoonaa minuuttia. ulkomaanpuheluja voidaan todeta, ett(cid:228) Norjassa 1998 Ruotsiin Norjaan Suomeen Ruotsista Norjasta Suomesta Tanskasta (cid:151) 26 28,7 15,5 12,7 13,6 (cid:151) 2,5 3,6 (cid:151) 2,9 9,4 1,8 (cid:151) Tanskaan 10,3 14,6 (195) Kansallisten markkinoiden ulkomaanpuhelutulojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n perustuvat markkinaosuudet esitet(cid:228)(cid:228)n seuraavassa taulukossa: Ulkomaanpuhelut Vain Norja Vain Ruotsi Telia Telenor [0(cid:151)10 %]* [60(cid:151)70 %]* [80(cid:151)90 %]* [0(cid:151)10 %]* Telenordia [0(cid:151)10 %]* [0(cid:151)10 %]* Yhteens(cid:228) Tele 2 Tele 8 Global One Sonera RSL Com [0(cid:151)10%]* [20(cid:151)30 %]* [0(cid:151)10 %]* [0(cid:151)10 %]* [0(cid:151)10 %]* [0(cid:151)10 %]* [0(cid:151)10 %]* MCI WorldCom Netnet [0(cid:151)10 %]* (196) Tarkasteltaessa kansallisia markkinoita havaitaan, ett(cid:228) Telenor on [80(cid:151)90 %]* markkinaosuudellaan selke(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)vass(cid:228) asemassa Norjan markkinoilla. My(cid:246)s Ruot- sissa Telian [60(cid:151)70 %]* osuus ulkomaanpuheluista on osoitus m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) asemasta. (197) N(cid:228)m(cid:228) markkinaosuudet esitt(cid:228)v(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa mitattuna osapuolten osuuksilla ulkomaanpuheluliiken- teen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Kun tarkastellaan eri maiden v(cid:228)list(cid:228) ulkomaanpuheluliikennett(cid:228), havaitaan, ett(cid:228) Tele- nor v(cid:228)litti vuonna 1998 [20(cid:151)30 %]* ulkomaanpuhelu- Tanskaan liikenteest(cid:228)(cid:228)n Ruotsiin, ja [15(cid:151)25 %]* ulko- [0(cid:151)10 %]* Suomeen. Telia v(cid:228)litti maanpuheluliikenteest(cid:228)(cid:228)n Norjaan, [10(cid:151)20 %]* Tans- kaan ja [0(cid:151)10 %]* Suomeen. [10(cid:151)20 %]* (199) Taulukosta voidaan havaita, ett(cid:228) Pohjoismaiden v(cid:228)linen puhelinliikenne on eritt(cid:228)in vilkasta. (200) Sulautuma poistaa Telia Norgen todellisena kilpailijana Norjan markkinoilta ja Telenordian todellisena kilpaili- jana Ruotsin markkinoilta, kun n(cid:228)m(cid:228) operaattorit pois- tuvat markkinoilta kilpailevina palveluntarjoajina. Sulau- tuman toteutuminen poistaisi edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) my(cid:246)s Telian ja Telenorin taholta mahdollisesti tulevan kilpailun. (201) Kuten edell(cid:228) todettiin, sulautuma lis(cid:228)isi my(cid:246)s sen osapuolten motivaatiota ja mahdollisuuksia kohdella kol- mansia syrjiv(cid:228)sti. Sulautuman vaikutuksista edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- riteltyihin maapareihin voidaan havaita, ett(cid:228) sulautuma lis(cid:228)(cid:228) osapuolten motivaatiota ja mahdollisuuksia nostaa (tai olla laskematta) v(cid:228)litysmaksuja tai heikent(cid:228)(cid:228) yhteen- liit(cid:228)nn(cid:228)n laatua. Vaikka kaikki puhelut eiv(cid:228)t edellyt(cid:228) nii- den v(cid:228)litt(cid:228)mist(cid:228) Norjassa tai Ruotsissa (muun muassa siksi, ett(cid:228) osa reitill(cid:228) sijaitsevista kilpailijoista tarjoaa ehk(cid:228) vain l(cid:228)htevien puheluiden v(cid:228)lityspalveluja), my(cid:246)s vakiintuneiden operaattoreiden niiden l(cid:228)hett(cid:228)misest(cid:228) verkoista on maksettava ja osa kyseisten operaattoreiden kustannuksista riippuu siten vakiintuneesta operaatto- rista. (202) Telia ja Telenor ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) niiden v(cid:228)lisen rajan ylitt(cid:228)v(cid:228)n puhelinliikenteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on eritt(cid:228)in pieni ja sen osuus niiden liikevaihdosta on siten v(cid:228)h(cid:228)inen. On kui- tenkin huomattava, ett(cid:228) [20(cid:151)30 %]* Norjan ulkomaan- puheluliikenteest(cid:228) suuntautui Ruotsiin ja noin [10(cid:151) 20 %]* Ruotsin ulkomaanpuheluliikenteest(cid:228) Norjaan. Osapuolten kanssa kilpailevat kolmannet ilmoittivat, ett(cid:228) Norjan ja Ruotsin v(cid:228)lisen ulkomaanpuheluliikenteen osuus osapuolten tuloista oli huomattava. Ulkomaan- tarjoavat usein kilpailijoille keinon p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) puhelureitit sellaisten maiden markkinoille, joilla vakiintunut ope- raattori oli ollut siihen menness(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/31 Kolmansien komissiolle toimittamien todisteiden perus- teella voitiin vahvistaa, ett(cid:228) Ruotsin ja Norjan v(cid:228)lisell(cid:228) puhelinliikenteell(cid:228) oli osapuolille niiden kokonaistulojen kannalta palojen suurempi merkitys kuin osapuolet ole- vat itse valmiita my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n. Sulautumalla olisikin vai- kutusta ennemminkin kilpailijoiden kuin osapuolten kustannusperustaan, sill(cid:228) kilpailijat ovat usein vakiintu- neita operaattoreita riippuvaisempia Norjan ja Ruotsin v(cid:228)lisest(cid:228) ulkomaanpuheluliikenteest(cid:228) saamistaan tuloista paitsi tarkasteltavana olevalla reitill(cid:228), my(cid:246)s tuoteyhdistel- mien osalta. (203) Tanskaan ja Suomeen suuntautuvien puhelujen osalta sulautuman ei tarvitse pel(cid:228)t(cid:228) vastatoimenpiteit(cid:228), jos se nostaisi muiden Pohjoismaissa toimivien operaattoreiden tilitysmaksuja. Se voi v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)htev(cid:228)t puhelunsa noissa maissa omien tyt(cid:228)ryhti(cid:246)idens(cid:228) v(cid:228)lityksell(cid:228). Telian ja Telenorin Tanskassa ja Suomessa sijaitsevat tyt(cid:228)ryhti(cid:246)t voivat joko v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) puheluja hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) oikeuttaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) tai liitty(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nnellyin ehdoin paikallisten operaattoreiden verkkoon tiet(cid:228)en, ett(cid:228) Tanskassa ja Suomessa toimivilla kilpailijoilla on heikommat mahdollisuudet toteuttaa vastatoimenpiteit(cid:228), koska niill(cid:228) ei ole k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n keinoja v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) puheluja Norjaan tai Ruotsiin joutumatta maksamaan vakiintu- neelle operaattorille tilitys- ja yhteenliitt(cid:228)mismaksuja (33). (204) Ehdotettu sulautuma vahvistaisi n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa Ruotsin ja Norjan ulkomaanpuhelu- markkinoilla, erityisesti n(cid:228)iden maiden v(cid:228)lisen puhelinlii- kenteen osalta. (206) Ruotsin matkapuhelinmarkkinoiden arvoksi [20(cid:151)30 %]* vuonna 1998 arvioitiin noin [1 500(cid:151)2 000]* miljoonaa euroa. Telian osuudeksi Ruotsin matkapuhelinmarkkinoista arvioitiin tulojen perusteella [50(cid:151)60 %]*, Europolitanin osuudeksi [10(cid:151)20 %]*. Puheluminuuttien perusteella markkinoiden koon arvioi- tiin olevan [(cid:133)]* miljardia minuuttia. Telenorin osuus Norjan (GSM-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n perustuvista) matkapuhelin- markkinoista oli [65(cid:151)75 %]* ja sen kilpailijan, Netcom GSM ASA:n osuus [25(cid:151)35 %]*. N(cid:228)iden lukujen perus- teella voidaan todeta, ett(cid:228) osapuolilla on eritt(cid:228)in vahva tai jopa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema kotimarkkinoillaan. ja Comviqin (207) Koska kyse on kansallisista markkinoista, osapuolet v(cid:228)it- t(cid:228)v(cid:228)t, ettei Norjan tai Ruotsin markkinoilla ole p(cid:228)(cid:228)llek- k(cid:228)isyyksi(cid:228), sill(cid:228) osapuolten tyt(cid:228)ryhti(cid:246)t eiv(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228) niille my(cid:246)nnetty(cid:228) GSM-toimilupaa. Sit(cid:228) seikkaa, ett(cid:228) osapuol- ten tyt(cid:228)ryhti(cid:246)t ovat jo uhranneet vaivaa ja varoja n(cid:228)iden GSM-toimilupien saamiseen, voidaan kuitenkin pit(cid:228)(cid:228) osoituksena vakaasta aikomuksesta aloittaa toiminta tois- tensa markkinoilla. Koska edell(cid:228) sit(cid:228) paitsi annettiin todisteet Ruotsin ja Norjan v(cid:228)lisen puhelinliikenteen vilkkaudesta ja operaattorit kykenev(cid:228)t v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n puhe- luja omakustannushintaan kotimarkkinoillaan, on p(cid:228)(cid:228)tel- t(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) molemmilla osapuolilla olisi ilman sulautuman toteutumista hyv(cid:228)t l(cid:228)ht(cid:246)kohdat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) GSM-toimil- upaansa p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)kseen vahvaan asemaan toistensa koti- markkinoilla. Markkinoille tulo olisi, kuten j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) todetaan, voitu toteuttaa luopumalla Norjan ja Ruotsin v(cid:228)lisist(cid:228) roaming-maksuista. Sulautuma poistaa n(cid:228)in ollen t(cid:228)rke(cid:228)n potentiaalisen kilpailijan sek(cid:228) Norjan ett(cid:228) Ruotsin markkinoilta. Norjan ja Ruotsin matkapuhelinpalvelumarkkinat (205) Telia ja Telenor tarjoavat kotimaissaan matkapuhelinpal- veluja. Telia Norgelle on my(cid:246)nnetty GSM-toimilupa Norjan markkinoille ja Telenordialle Ruotsin markki- noille. Sulautuman osapuolet hy(cid:246)tyisiv(cid:228)t toimiluvista, jotka ne saisivat sulautuman ansiosta haltuunsa Tans- kassa ja Suomessa. (33) On huomattava, ett(cid:228) Telia omistaa Ruotsin ja Tanskan v(cid:228)lille vedettyj(cid:228) kaapeleita, joiden kapasiteetti riitt(cid:228)(cid:228) kolmansien mukaan v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Telian ja Telenorin Tanskaan suuntautuvan puhelinlii- kenteen kokonaisuudessaan, ja lis(cid:228)ksi Telia omistaa Ruotsista Suo- meen ja Ruotsista Norjaan vedettyj(cid:228) kokoyhteyksi(cid:228) (208) Pohjoismaissa tarjottaviin matkapuhelinpalveluihin liit- tyy vastaavia ongelmia kuin kiinte(cid:228)n verkon puhelinpal- velujen tarjoamiseen. Sulautuman toteutuminen antaisi osapuolille mahdollisuuden poistaa roaming-maksut tai asettaa ne tasolle, jolla Norjan ja Ruotsin v(cid:228)lisen puhe- lun hintaan ei kannata sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) ulkomaan- puhelulis(cid:228)(cid:228). Niit(cid:228) olisi kannustanut t(cid:228)h(cid:228)n mahdollisuus poistaa kilpailijat markkinoilta t(cid:228)m(cid:228)n liiketoimintstrate- gian avulla. Roaming-maksun k(cid:228)site j(cid:228)isikin pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n teoreettiseksi, jos verkkojen v(cid:228)liset maksut olisivat vain maksuja sulautuman osapuolelta toiselle. Ruotsalaiset kuluttajat voisivat tilata palvelunsa Norjasta ja norjalaiset Ruotsista ja pit(cid:228)(cid:228) matkapuhelimensa pysyv(cid:228)sti roaming- tilassa. Postamalla roaming-maksut (tai alentamalla roa- ming-maksuja sellaisten puheluiden osalta, jotka soite- taan niiden yhteisten verkkojen kautta, k(cid:228)sittelem(cid:228)ll(cid:228) niit(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kotimaanpuheluina) osapuolet voivat myyd(cid:228) palvelujaan kilpailijoita halvemmilla hinnoilla, sill(cid:228) kilpailijoiden olisi maksettava edelleen roaming- maksuja tai ne voisivat joutua maksamaan toisilleen avustuksia, jos niiden kesken v(cid:228)litetyn puhelinliikenteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi ep(cid:228)tasapainossa. L 40/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 (209) Edell(cid:228) kiinte(cid:228)n verkon puhelinpalvelujen tarkastelun yhteydess(cid:228) mainituista syist(cid:228) sulautuma lis(cid:228)isi my(cid:246)s osa- puolten mahdollisuuksia tai halukkuutta nostaa (tai olla laskematta) v(cid:228)litysmaksuja tai heikent(cid:228)(cid:228) yhteenliit(cid:228)nn(cid:228)n laatua. Matkapuhelinpalvelujen liittyykin samoja n(cid:228)k(cid:246)kohtia kuin mihin tahansa muuhun puhe- linpalveluun, jonka tarjoaminen edellytt(cid:228)(cid:228) tilaajaliitty- m(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta. Koska muut matkapuhelinoperaat- torit olisivat joutuneet k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n osapuolten palveluja puhelinliikenteens(cid:228) v(cid:228)litt(cid:228)miseksi Norjan ja Ruotsin alu- eella osapuolten tilaajaliittym(cid:228)n kautta, ovat osapuolet samassa asemassa kuin jos ne v(cid:228)litt(cid:228)isiv(cid:228)t puheluja tavanomaisesta kiinte(cid:228)st(cid:228) verkosta. k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Irlannin matkapuhelinpalvelumarkkinat (210) Ainoa esimerkki toiminnan p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyydest(cid:228) Ruotsin ja Norjan ulkopuolella on Irlanti. Telialla ja Telenorilla on kummallakin yhteinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta niihin kahteen operaattoriin, jotka tarjoavat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) matkapuhelin- palveluja Irlannin markkinoilla. Telialla on yhdess(cid:228) KPN:n ja Irlannin valtion kanssa yhteinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta Eircomissa (jonka nimi oli aiemmin Telecom Eireann). Eircomin matkapuhelinoperaattori on Eircell, jonka markkinaosuus on [60(cid:151)70 %]*. Telenorilla on ESAT Telecomin kanssa yhteinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta ESAT Digifo- neen, joka on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Eircellin ainoa kilpailija ja jonka markkinaosuus on [30(cid:151)40 %]*. toistivat (211) Telia ja Telenor ilmoittivat suullisessa kuulemistilaisuu- dessa aikovansa luopua p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isest(cid:228) liiketoiminnas- taan, mik(cid:228) merkitsee my(cid:246)s Irlannin markkinoilla havait- tujen p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksien poistamista kokonaisuudessaan. Osapuolet t(cid:228)m(cid:228)n tarjouksen ehdottamissaan sitoumuksissa (ks. jakso IV). Jos p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isest(cid:228) toimin- nasta luopumista ei vahvisteta, sulautuman osapuolet Irlannin matka- saisivat yhteiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaansa toimivien kahden puhelinmarkkinoilla operaattorin matkapuhelintoiminnan kokonaisuudes- saan. Sulautuman saadessa yhteiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaansa kaikki kyseisill(cid:228) markkinoilla toimivat operaattorit osa- puolet p(cid:228)(cid:228)sisiv(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan Irlannin markki- noilla, jos ne eiv(cid:228)t luovu riitt(cid:228)v(cid:228)n laajasti p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isist(cid:228) liiketoimistaan. t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy tilaajaliittym(cid:228)verkkoihin (Norjassa ja Ruotsissa) (212) Tilaajaliittym(cid:228)palveluja tarjoavien operaattoreiden mark- kinavoima voi perustua niiden v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)n puhelinliiken- teen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, joka puolestaan riippuu tilaajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) ja kyseisille operaattoreille ohjatun liikenteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Telenorin tilaajaliittym(cid:228)verkon (34) kautta v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228)n puhelinliikenteen markkinaosuudet olivat vuonna 1998 seuraavat: Yhti(cid:246) (Norja) Tuloihin perustuva markkinaosuus (suluissa puhelu- minuutteihin perustuva prosentuaa- linen osuus) Tilaajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n perustuva markkinaosuus (35) (yritykset/kotitaloudet) Telenor [90(cid:151)100 %]* ([90(cid:151)100 %]*) [90(cid:151)100 %/90(cid:151)100 %]* [0(cid:151)10 %/0(cid:151)10 %]* [5(cid:151)15 %/0(cid:151)10 %]* Ei saatavilla [0(cid:151)10 %/0(cid:151)10 %]* Telia Tele 2 Tele 8 NetNet Muut [0(cid:151)10 %]* ([0(cid:151)10 %]*) [0(cid:151)10 %]* ([0(cid:151)10 %]*) [0(cid:151)10 %]* ([0(cid:151)10 %]*) [0(cid:151)10 %]* ([0(cid:151)10 %]*) [0(cid:151)10 %]* ([0(cid:151)10 %]*) (213) Taulukosta havaitaan, ett(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246) on Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa riippumatta siit(cid:228), perustu- vatko markkinaosuuksia kuvaavat luvut tuloihin, puhe- luminuutteihin vai tilaajam(cid:228)(cid:228)riin. Telenor ei tarjoa tilaa- jaliittymi(cid:228) erillisen(cid:228) tuotteena, ja sen markkinaosuus vuotta 1998 edelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) aikana oli 100 prosenttia. Mark- kinoille on vuodesta 1998 tullut kilpailua. Osapuolten mukaan Telia Norge sai noin [(cid:133)]* operaattorin ennak- koon valinnutta asiakasta, Tele 2 noin [(cid:133)]* asiakasta ja Tele 1 Europe noin [(cid:133)]* asiakasta. Uudet kilpailijat eiv(cid:228)t kuitenkaan saa tuloja puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228), ja vain ne kilpailijat, joilla on oma kiinte(cid:228) liittym(cid:228), esimerkiksi lan- gaton liitym(cid:228) tai yritysasiakkaita, joilla on kiinte(cid:228) yhteys toiseen operaattoriin, voivat k(cid:228)yd(cid:228) todellista kilpailua vakiintuneen operaattorin kanssa. (34) Osapuolet huomauttivat, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) luvut koskevat vain Telenorin verkon kautta l(cid:228)htenytt(cid:228) puhelinliikennett(cid:228) ja osapuolten markki- naosuudet pienenisiv(cid:228)t, jos muiden verkkojen kautta v(cid:228)litetty lii- kenne lis(cid:228)tt(cid:228)isiin lukuihin. Koska Telenor ei kuitenkaan tarjoa tilaa- jaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) eriliisen(cid:228) tuotteena, suurin osa tilaajaliittym(cid:228)- markkinoilla toimivien kilpailijoiden v(cid:228)litt(cid:228)mist(cid:228) puheluista soitet- taisiin Telenorin verkossa siten, ett(cid:228) asiakas valitsee operaattorin ennakkoon tai puhelukohtaisesti. Vain sellaiset verkot, joilla on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n oma kiinte(cid:228) tilaajaliittym(cid:228), pystyisiv(cid:228)t v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n puheluja perille saakka, ja ne voisivat odottaa v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) vain sel- laisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n liikennett(cid:228), joka on suhteutettu niiden kokoon Tele- noriin verrattuna. V(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228) olisi siten korkeintaan muutaman prosenttiyksik(cid:246)n suuruinen. (35) Lukujen yhteissumma on yli 100, koska jotkin tilaajat valitsevat ja k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t siten operaattorin ennakkoon tai puhelukohtaisesti useampaa kuin yht(cid:228) teleoperaattoria. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/33 (214) Osapuolten arvioiden mukaan Telian osuus liitty- m(cid:228)tuloista oli noin [90(cid:151)100 %]*, puheluminuuteista [90(cid:151)100 %]* ja tilaajam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) [90(cid:151)100 %]*. N(cid:228)in kor- kea markkinaosuus on osoitus m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) asemasta. Ruotsissa operaattoria ei voida viel(cid:228) valita ennakkoon, mutta t(cid:228)m(cid:228) palvelu oli tarkoitus ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 11 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999. Operaattorin valintamenettelyn toteutukseen liittyvien n(cid:228)kemyserojen vuoksi (Telia on kielt(cid:228)ytynyt ohjaamasta asiakkaita toisille operaattoreille, elleiv(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt ehdot t(cid:228)yty) on sovittu, ett(cid:228) siirtym(cid:228)- aikaa pidennet(cid:228)(cid:228)n toiset kaksi kuukautta (11 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n marraskuuta 1999). (215) Sek(cid:228) Telian ett(cid:228) Telenorin voidaan n(cid:228)in ollen katsoa ole- van m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla. Sulau- tuma vahvistaa Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa Norjassa poistamalla markkinoilta Telian, joka on Tele 2:n kanssa kyseisill(cid:228) markkinoilla sen vahvin todellinen kilpailija. Kuten kilpailua koskevan arvioinnin johdantojaksossa lis(cid:228)ksi sulautuma poistaa my(cid:246)s osapuolten v(cid:228)lisen potentiaalisen kilpailun. todettiin, (216) Todellisen ja potentiaalisen kilpailun poistuessa sulautu- malla on kilpailua koskevan arvioinnin johdannossa esi- tetyist(cid:228) syist(cid:228) paremmat mahdollisuudet nostaa kilpaili- jalta tilaajaliitym(cid:228)verkon k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) veloittamiaan maksuja. (217) Ehdotettu sulautuma vahvistaisi n(cid:228)in ollen Telian m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa operaattoreille tarjottavien tilaajaliittym(cid:228)- verkkopalvelujen markkinoilla Ruotsissa ja Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa vastaavilla markkinoilla Norjassa. Operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)sy kauko- ja ulkomaanpuheluverkkoihin (218) Edell(cid:228) olevassa taulukossa esitetyt kauko- ja ulkomaan- puhelujen markkinaosuudet vahvistavat osapuolten m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman kauko- ja ulkomaanpuhelupalvelujen tar- joamisen markkinoilla. Operaattorit, jotka pyrkiv(cid:228)t tar- joamaan kauko- tai ulkomaanpuhelupalveluja n(cid:228)ill(cid:228) kan- sallisilla markkinoilla, kohtaavat vaikeuksia, koska ne eiv(cid:228)t kykene tarjoamaan puhelunv(cid:228)lityspalveluja vastine- periaatteella. Vaikka kyseiset ooperaattorit voivat sopia tilaajaliittym(cid:228)markkinoille tulevien uusien operaattorei- den kauko- tai ulkomaanpuhelujen v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228), niiden olisi vaikea tarjota kaukopuhelupalveluja kilpailukykyi- sill(cid:228) hinnoilla, sill(cid:228) niiden olisi liitytt(cid:228)v(cid:228) vakiintuneen operaattorin verkkoon puhelujen v(cid:228)litt(cid:228)mist(cid:228) varten. Operaattorit tukeutuvat joka tapauksessa v(cid:228)kiintuneiden operaattoreiden verkkoon l(cid:228)htevi(cid:228) puheluja v(cid:228)litt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n, ja osa niiden kustannuksista riippuu siten vakiintuneiden operaattoreiden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228). Ulkomaanpuhelumarkki- noilla ne eiv(cid:228)t kykenisi neuvottelemaan tehokkaasti sel- laisten Norjan ja Ruotsin ulkopuolelta tulevien operaat- toreiden kanssa, jotka etsiv(cid:228)t operaattoria v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n puhelujaan Norjassa ja Ruotsissa, sill(cid:228) niiden hintoihin olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) maksettava osuus. Vakiintunut operaattori voisi milloin tahansa tehd(cid:228) niiden pyrkimykset turhiksi nk. tasausstrategioilla. Koska vakiintunut operaattori kykenisi yhdist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Norjassa ja Ruotsissa sijaitsevia verkkoja toisiinsa ja val- vomaan asiakkaiden p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) verkkoihin, se p(cid:228)(cid:228)sisi kus- tannusten osalta tilanteeseen, joka olisi kilpailijoiden ulottumattomissa. Ehdotettu keskittym(cid:228) vahvistaisi n(cid:228)in ollen Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa operaattoreille tarjot- tavien kauko- ja ulkomaanpuheluverkkojen markkinoilla Norjassa. Koska osapuolet ovat sitoutuneet luopumaan p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isist(cid:228) liiketoimistaan ja kaapelitelevisiotoimin- nastaan sek(cid:228) tarjoamaan tilaajaliitymi(cid:228) erillisen(cid:228) tuot- teena (ks. IV jakso), t(cid:228)t(cid:228) asiaa k(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228) ei ole tarpeen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228), loisiko keskittym(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vah- ja ulkomaan- vistaisiko se m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa kauko- puheluliikenteen tarjoamisen verkkoinfrastruktuurin markkinoilla Ruotsissa. Yritysten tiedonsiirto (219) Laajuudeltaan kansallisiksi m(cid:228)(cid:228)ritelyihin markkinoihin perustuvat markkinaosuudet esitet(cid:228)(cid:228)n seuraavassa taulu- kossa: Prosentuaalinen osuus yritysten tiedonsiirrosta Telia Telenor Yhteens(cid:228) Vain Norjassa [10(cid:151)20 %]* [60(cid:151)70 %]* [70(cid:151)80 %]* Vain Ruotsissa [65(cid:151)75 %]* [10(cid:151)20 %]* [80(cid:151)90 %]* (220) Telian ja Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema vahvistuisi sulautu- man my(cid:246)t(cid:228) niiden markkinaosuuksien kasvaessa. Sulau- tuma poistaisi markkinoilta vakiintuneen operaattorin t(cid:228)rkeimm(cid:228)n kilpailijan sek(cid:228) Ruotsissa ett(cid:228) Norjassa. Ruotsin markkinoiden nelj(cid:228) t(cid:228)rkeint(cid:228) kilpailijaa olisivat jonka markkinaosuus olisi [5(cid:151)15 %]*, Global Tele 2, One, jonka markkinaosuus olisi [0(cid:151)10 %]*, MCI World- Com, jonka markkinaosuus olisi [0(cid:151)10 %]*, ja Sonera, jonka markkinaosuus olisi [0(cid:151)10 %]*. Norjassa suu- rimmat kilpailijat olisivat Posten SDS, jonka markkina- jonka markkinaosuus osuus olisi olisi jonka markkinaosuus jonka markkinaosuus olisi olisi [0(cid:151)10 %]*, jonka markkinaosuus olisi [0(cid:151)10 %]*. Sulautuma poistaisi markkinoilta my(cid:246)s vah- vimman potentiaalisen kilpailijan. [0(cid:151)10 %]*, IBM, [0(cid:151)10 %]*, Global One, [0(cid:151)10 %]*, Equant, ja Fellesdata, (221) N(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla toimii yrityksi(cid:228), jotka tarjoavat p(cid:228)(cid:228)- asiassa Pohjoismaiden markkinoille suunnattuja yritysten tiedonsiirtopalveluja. Yksi n(cid:228)ist(cid:228) yrityksist(cid:228) on Telenor- dia, joka on Telenorin, BT:n ja Tele Danmarkin v(cid:228)linen yhteisyritys, joka perustettiin nimenomaan tarjoamaan kyseisi(cid:228) palveluja Ruotsissa ja Pohjoismaissa. Yhteisyri- tyksen asiakaskunta koostuu muun muassa Pohjoismai- den alueella toimivista yirtyksist(cid:228), jotka tarvitsevat yri- tysten tiedonsiirtopalveluja. Toinen esimerkki t(cid:228)llaisista yrityksist(cid:228) on Nordicom, joka on Telenordian Tele Dan- markin ja Telenorin yhteisyritys, joka tarjoaa pikatiedon- L 40/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 siirtopalveluja Pohjoismaiden alueella. Kolmannet ovat maininneet useita esimerkkej(cid:228) sellaisista pohjoismaisista jotka ovat osoittaneet kiinnostusta sellaisia yrityksist(cid:228), palveluja kohtaan, jotka kattavat vain niiden Pohjois- maissa tarvitsemat telepalvelut. (224) Osapuolet voisivat tukeutua vahvaan asemaansa kiintei- den johtojen tarjoajina (ks. edell(cid:228) esitetyt n(cid:228)kemykset). (222) Sulautuma voisi vaikuttaa yritysten tiedonsiirron markki- noihin kahdella tavalla. Se voisi vaikuttaa ensinn(cid:228)kin tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuteen ja toiseksi infrastruktuu- rin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Yritysten tiedonsiirron markkinoilla toimi- vat kilpailijat, jotka pyrkiv(cid:228)t saamaan tilaajaliittym(cid:228)n ja infrastruktuurin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yleisen puhelinverkon kautta, joutuisivat ep(cid:228)edulliseen asemaan sulautumaan verrat- tuna, sill(cid:228) ne eiv(cid:228)t kykenisi tarjoamaan osapuolten pal- veluja vastaavia palveluja. Koska sulautuman osapuolet s(cid:228)(cid:228)telisiv(cid:228)t tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), ne voisivat yhdist(cid:228)(cid:228) yritysten tiedonsiirron tilaajaliittym(cid:228)palveluihin, puhelin- palvelut mukaan lukien, kaikkialla Pohjoismaissa. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena ne kykenisiv(cid:228)t tarjoamaan erityisesti Poh- joismaiden markkinoille suunniteltuja tuotteita, joita tar- jotaan Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Suomen markki- noilla. Vaikka ei ole tarpeen tutkia, kuuluvatko n(cid:228)m(cid:228) tuotteet erillisille markkinoille, komissio on havainnut tutkimuksissaan, ett(cid:228) jotkin pohjoismaiset yritykset ovat jotka kattavat vain osoittaneet kiinnostusta palveluihin, telepalvelut. Muiden niiden Pohjoismaissa tarvitsemat tekij(cid:246)iden pysyess(cid:228) ennallaan (cid:148)pohjoismaiset(cid:148) tuotteet olisivat houkuttelevia yritysten tiedonsiirtopalveluja tar- vitsevan asiakkaan kannalta. Osapuolten kilpailijat eiv(cid:228)t kykenisi tarjoamaan ainakaan Norjassa eiv(cid:228)tk(cid:228) Ruotsissa my(cid:246)s tilaajaliittym(cid:228)palvelut kattavia tiedonsiirtopalve- luja, sill(cid:228) ne olisivat riippuvaisia oikeudesta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) osa- puolten tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) joutuessaan tarjoamaan tilaajaliit- tym(cid:228)palveluja. Osapuolilla olisi edell(cid:228) mainituista syist(cid:228) paremmat mahdollisuudet nostaa kilpailijoiden kustan- nuksia tai kohdella kilpailijoitaan syrjiv(cid:228)sti. Kilpailijat olisivat siten ep(cid:228)edullisessa asemassa osapuoliin n(cid:228)hden. (223) Kuten kilpailua koskevan arvioinnin johdannossa todet- tiin, on muistettava, ett(cid:228) osapuolet voivat soveltaa kilpai- lunvastaisia k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) kaikkiin yritysten tiedonsiirtopal- veluihin (samoin kuin muihin telepalveluihin) Pohjois- maissa. Tanskassa ja Suomessa tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246) on s(cid:228)(cid:228)nnelty(cid:228), ja t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)palveluja on saa- tavilla kannattavampaan hintaan kuin Norjassa ja Ruot- sissa, joissa operaattoreilla ei ole velvollisuutta tarjota tilaajaliittymi(cid:228) erillisen(cid:228) tuotteena. T(cid:228)m(cid:228) tilanne ja kus- tannusten sis(cid:228)llytt(cid:228)minen hintoihin sulautuman seurauk- sena nostavat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kustannuksia, jotka Telian ja Telenorin kilpailijoiden on maksettava tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) Ruotsissa ja Norjassa tarjotakseen asiakkailleen kaikki Pohjoismaat kattavia palveluja. Sulautuman osa- puolet sit(cid:228) vastoin hy(cid:246)tyisiv(cid:228)t edelleen Tanskan ja Suo- men vapaammista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) ja voisivat v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) puheluja kyseisiss(cid:228) maissa kustannusl(cid:228)h- t(cid:246)iseen hintaan. Hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) vahvistunutta asemaansa tilaajaliittym(cid:228)n tarjoajana sulautuma voi sulkea kilpailijat Pohjoismaiden markkinoiden ulkopuolelle. (225) Jos sulautuma vahvistaa Telian ja Telenorin asemaa nii- den yhteyksiss(cid:228) muihin teleoperaattoreihin, yksityiset tiedonsiirtoverkot, jotka pyrkiv(cid:228)t liittym(cid:228)(cid:228)n osapuolten verkkoon muiden operaattoreiden tavoin, k(cid:228)rsiv(cid:228)t toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti sill(cid:228) niiden t(cid:228)st(cid:228) tilanteesta ensimm(cid:228)isin(cid:228), neuvotteluasema olisi tuolloin suhteellisen heikko. Telian ja Telenorin muodostama keskittym(cid:228) voi tarjota my(cid:246)s tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) tuoteyhdistel- mi(cid:228) edullisin ehdoin ja hintaan, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n varmistu- maan siit(cid:228), ett(cid:228) tietoverkko-operaattorille j(cid:228)(cid:228) vain v(cid:228)h(cid:228)n, jos lainkaan, valinnanvaraa p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n, hyv(cid:228)ksyyk(cid:246) se Telian ja Telenorin tarjouksen vai ei. Sulautuma voi siten huonontaa mahdollisten tulevien kilpailijoiden tarjousten kilpailukyky(cid:228), ainakin paikallispuhelujen v(cid:228)litt(cid:228)misen markkinoilla, ja huomattavasti laajemmalla alueella kuin olisi ollut mahdollista ennen sulautumaa. (226) Telenor tarjoaa Norjan markkinoilla verkkopalveluja monille yritysten tiedonsiirtopalvelujen tarjoajille. Sen t(cid:228)rkein asiakas on Telia Norge, joka osti silt(cid:228) vuonna 1998 verkkopalveluja [(cid:133)]* miljoonalla eurolla. Telia Norge osti lis(cid:228)ksi Telenorilta varaosia [(cid:133)]* miljoonalla eurolla. Sulautuma tarjoaa osapuolille mahdollisuuden sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kustannukset hintoihin ja saada siten sulautumisestaan lis(cid:228)etua. (227) Tarkasteltaessa sulautuman vaikutusta mahdollisuuteen tarjota yhteispohjoismaisia telepalveluja voidaan todeta, ett(cid:228) sulautuma poistaa Telian ja Telenorin v(cid:228)lisen poten- tiaalisen kilpailun. Telia ja Telenor olivat ennen sulautu- maa ainoat yritykset, jotka kykeniv(cid:228)t tarjoamaan koti- maansa lis(cid:228)ksi my(cid:246)s Suomen ja Tanskan kattavia telepal- veluja, joihin sis(cid:228)ltyi tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246) erityisoikeuk- sin. Ne olivat my(cid:246)s ainoat yritykset, jotka kykeniv(cid:228)t k(cid:228)y- m(cid:228)(cid:228)n vaihtokauppaa tilaajaliittym(cid:228)ns(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeudella saadakseen siit(cid:228) vastineeksi muiden liittymien k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeuksia. Olisi lis(cid:228)ksi otettava huomioon se seikka, ett(cid:228) Telenordia, Tele Danmark ja Telenor ovat perustaneet Nordicom-yhteisyrityksen voidakseen tarjota pikatiedon- siirtopalveluja pohjoismaisille yritysasiakkaille. Telian ja Telenorin v(cid:228)linen todellinen ja potentiaalinen kilpailu poistuisi sulautuman toteutuessa. (228) Ehdotettu keskittym(cid:228) vahvistaisi n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) Telian m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa Ruotsin yritysten tiedonsiirron mark- kinoilla ja Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa vastaavilla mark- kinoilla Norjassa. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/35 Internet-verkko Internet-verkko, peering-j(cid:228)rjestelyt ja kauttakulkusopimus (229) Tekniselt(cid:228) kannalta tarkasteltuna Internet on maailman- laajuinen verkko, jossa reitittimet ja palvelimet on yhdis- tetty toisiinsa (yleens(cid:228) tele-) kaapeleilla. Sek(cid:228) Telia ett(cid:228) Telenor omistavat Internetiin tarvittavaa verkkokapasi- teettia, mutta niiden Internet-liikenne v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n vain osittain niiden omissa verkoissa. Internet-liikenne voi- daan jakaa kolmeen ryhm(cid:228)(cid:228)n: (cid:151) Internet-palvelujen tarjoajan kauttakulkuliikenteen tarjoajalle tai tarjoajille v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228) liikenne, (cid:151) Internet-palvelujen verkossaan tarjoajan v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228) liikenne (joka v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n suoraan sen palve- luja k(cid:228)ytt(cid:228)ville asiakkaille tai muille Internet-palvelu- jen tarjoajille), omassa yhdistetty Telian Ruotsissa sijaitsevaan verkkoon ja sen kansainv(cid:228)liseen verkkoon. Telia on tehnyt peering-sopi- muksen [(cid:133)]* Internet-palvelujen tarjoajan kanssa, joihin my(cid:246)s Telenor lukeutuu Oslossa sijaitsevan Internet-sol- mukohdan (NIX) kautta. Telialla on [(cid:133)]* kauttakulkulii- kenneasiakasta. (233) Telian kansainv(cid:228)linen Internet-infrastruktuuri (runko- verkko) koostuu [(cid:133)]* Euroopassa sijaitsevasta solmupis- test(cid:228) ja [(cid:133)]* Yhdysvalloissa sijaitsevasta solmupisteest(cid:228). Telian Internet-liikennett(cid:228) Yhdysvalloissa ohjataan Ruot- sista k(cid:228)sin [(cid:133)]*-kaapelij(cid:228)rjestelm(cid:228)n kautta ja edelleen eteenp(cid:228)in [(cid:133)]*-kaapelij(cid:228)rjestelmien kautta (37). Yhdysval- loissa Telia ostaa kauttakulkupalveluita [(cid:133)]*:lta. Telialla on lis(cid:228)ksi peering-sopimus noin [(cid:133)]* yhdysvaltalaisen Internet-palvelujen tarjoajan kanssa. Euroopassa Telia ostaa kauttakulkupalveluja operaattoreille palveluja tarjo- avilta operaattoreilta, [(cid:133)]*, jotka toimivat [(cid:133)]*:ssa. Teli- alla on peering-sopimus my(cid:246)s [(cid:133)]* Internet-palvelujen tarjoajan kanssa LINX:ss(cid:228) (London InterNet exchange). (cid:151) Internet-palvelujen peering-j(cid:228)rjestelyn tarjoajan kautta eteenp(cid:228)in l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228) liikenne (peering-sopi- musten mukaisesti v(cid:228)litetty liikenne ei aiheuta sopi- muspuolille maksuja) (36). (234) Telian oman arvion mukaan [25(cid:151)35 %]* sen verkosta l(cid:228)htev(cid:228)st(cid:228) Internet-liikenteest(cid:228) v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n kauttakulkupal- velujen tarjoajille, [20(cid:151)30 %]* v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n sen omassa verkossa ja [40(cid:151)50 %]* v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n peering-j(cid:228)rjestelyjen kautta eteenp(cid:228)in. (230) Osapuolet ovat kuvailleet verkkojaan j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) toiste- tulla tavalla ja eritelleet liikennem(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) koskevat luvut edell(cid:228) esitetyn ryhm(cid:228)jaottelun mukaisesti. (235) tai alueella (Ruotsin Skandinavian Internet-liikenteen kohdealueiden osalta Telia toteaa, ett(cid:228) noin [50(cid:151)60 %]* sen asiakkaiden Ruotsista l(cid:228)hett(cid:228)mist(cid:228) viesteist(cid:228) l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n Yhdysvaltoihin. Loput [40(cid:151)50 %]* v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n Eurooppaan, josta [30(cid:151)40 %]* Ruotsin sis(cid:228)i- sesti osuus [25(cid:151)35 %]*, Norjan [0(cid:151)10 %]*, Tanskan [0(cid:151)10 %]* ja Suomen [0(cid:151)10 %]*). Sen Ruotsin markkinoilla v(cid:228)litt(cid:228)- m(cid:228)n Internet-liikenteen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) [0(cid:151)10 %]* menee Telenordialle ja alle [0(cid:151)10 %]* Telenorille. Nor- jasta l(cid:228)htev(cid:228)n Internet-liikenteen osalta Telia arvioi, ett(cid:228) [25(cid:151)35 %]* t(cid:228)st(cid:228) liikenteest(cid:228) v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n Norjan alueella, [0(cid:151)10 %]* Ruotsiin, [0(cid:151)10 %]* Tanskaan ja [0(cid:151)10 %]* Suomeen. Telian Norjan markkinoilla v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)n Inter- net-liikenteen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) [0(cid:151)10 %]* menee Tele- norille ja alle [0(cid:151)10 %]* Telenordialle. Telenor (236) Telenor k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Norjassa sijaitsevan verkkoinfrastruktuu- rin ylimmm(cid:228)ll(cid:228) tasolla [(cid:133)]* solmupistett(cid:228), ([(cid:133)]*). Alem- malla tasolla Telenor k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) [(cid:133)]* jakelusolmupistett(cid:228) ja [(cid:133)]* liitynt(cid:228)solmupistett(cid:228). Telenor tekee peering-sopi- muksia kaikkien Oslon Internet-solmukohdassa toimi- vien Internet-palvelujen tarjoajien kanssa. Telenor myy kauttakulkupalveluja [(cid:133)]*:lle Internet-palvelujen tarjoa- jalle. Sen osuus Euroopan talousalueen kauttakulkulii- kenteest(cid:228) on pieni, alle [0(cid:151)10 %]*. Telia (231) Telian verkkoinfrastruktuurin ylimm(cid:228)ll(cid:228) tasolla on [(cid:133)]* solmupistett(cid:228), [(cid:133)]*. Alemmalla tasolla Telia hoitaa [(cid:133)]* jakelusolmupistett(cid:228). N(cid:228)iden [(cid:133)]* solmupisteen lis(cid:228)ksi Telia hoitaa [(cid:133)]* dial-up-solmukohtaa yleisess(cid:228) puhelin- verkossa. Telia on tehynt peering-sopimuksia [(cid:133)]* Inter- net-palvelujen tarjoajan kanssa Tukholmassa sijaitsevassa ja [(cid:133)]* kansallisessa Internet-solmukohdassa (D-GIX) yksityist(cid:228) peering [(cid:133)]*:n kanssa. Telia ja Telenor kuu- luvat n(cid:228)iden [(cid:133)]* Internet-palvelujen tarjoajan ryhm(cid:228)(cid:228)n. Telia ei myy kansallisia kauttakulkupalveluja (se ei siis tarjoa Internet-palvelujen tarjoajille Internet-protokollaan perustuvia v(cid:228)lityspalveluja niiden Internet-viestien v(cid:228)lit- t(cid:228)miseksi maan rajojen si(cid:228)puolella) eik(cid:228) v(cid:228)lityspalveluita, vaan myy kauttakulkupalveluja muiden Internet-palvelu- jen tarjoajien kansainv(cid:228)list(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten. Telian osuus Euroopan talousalueen kauttakulkuliikenteest(cid:228) on noin [5(cid:151)15 %]*, mutta maailmanlaajuisesta kauttakulkulii- kenteest(cid:228) vain noin [0(cid:151)10 %]*. (232) Telialla on Norjassa Internet-verkko, jonka keskuspiste on [(cid:133)]*:ssa sijaitseva solmupiste. T(cid:228)m(cid:228) verkko on (36) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s asiasta WorldCom/MCI, johon viitataan edell(cid:228) 106 kohdassa (37) [(cid:133)] L 40/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 (237) Telenor omistaa Telenordian kautta Ruotsissa kapasitee- tiltaan eritt(cid:228)in tehokkaan Internet-infrastruktuurin. Tele- nordia k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) verkkonsa ylemm(cid:228)ll(cid:228) tasolla [(cid:133)]* p(cid:228)(cid:228)sol- mukohtaa ([(cid:133)]*). Alemmalla tasolla se k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) [(cid:133)]* jakelusolmukohtaa. Telenordia omistaa kiinte(cid:228)n radio- yhteyden, joka yhdist(cid:228)(cid:228) alle [(cid:133)]* yrityst(cid:228) sen Internet- runkoverkkoon. Telenordia tarjoaa muille asiakkailleen verkon k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden Telian kanssa tekemiens(cid:228) yhteen- liitt(cid:228)missopimusten kautta. (238) Lis(cid:228)ksi Telenor omistaa Telenordian kautta [(cid:133)]*:n Inter- net-keskusessa, jossa se on tehnyt [(cid:133)]* peering-sopi- musta. Telenordialla on hallinnassaan my(cid:246)s kaapeli, joka on yhdistetty [(cid:133)]*:ssa sijaitsevaan solukohtaan. Telenor- dia valvoo [(cid:133)]*:n v(cid:228)list(cid:228) linkkiyhteytt(cid:228) ja v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) Inter- net-liikennett(cid:228) [(cid:133)]*:n kautta. Telenordia ostaa kauttakul- kupalveluja [(cid:133)]*:lta Euroopassa v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) liikennett(cid:228) varten. Se on tehnyt kauttakulkusopimuksen my(cid:246)s [(cid:133)]*:n kanssa. Noin [55(cid:151)65 %]* Telenordian Internet- liikenteest(cid:228) suuntautuu ulkomaille ja noin [70(cid:151)80 %]* sen ulkomaan liikenteest(cid:228) Yhdysvaltoihin. Se v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) Yhdysvaltoihin suuntautuvan liikenteens(cid:228) TAT-yhteen- liittym(cid:228)n asentaman kaapelin kautta (kaapeli 12). (239) Telenorin runkoverkossa on [(cid:133)]* solmukohtaa [(cid:133)]*:ssa, [(cid:133)]* solmukohtaa [(cid:133)]*:n kansainv(cid:228)lisess(cid:228) keskuksessa ja [(cid:133)]* [(cid:133)]*:ssa. Sen Yhdysvaltoihin suuntautuva lii- kenne ohjataan Norjasta [(cid:133)]*:n [(cid:133)]*-kaapelin kautta, edelleen Kanadaan [(cid:133)]*-kaapelin kautta ja Kanadasta edelleen [(cid:133)]*: kautta Telenorin [(cid:133)]*:ssa sijaitsevaan sol- mukohtaan. Telenor vuokraa kapasiteettia [(cid:133)]*-verkosta ja [(cid:133)]*-verkosta [(cid:133)]*:lta. (240) Telenorin oman arvion mukaan [50(cid:151)60 %]* sen Inter- net-liikenteest(cid:228) v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n kauttakulkupalvelujen tarjoa- jille, [20(cid:151)30 %]* v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n sen omassa verkossa ja [15(cid:151)25 %]* v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n peering-j(cid:228)rjestelyjen kautta. (241) Internet-liikenteen kohdealueiden osalta Telenor toteaa, ett(cid:228) noin [70(cid:151)80 %]* sen asiakkaiden Norjasta l(cid:228)hett(cid:228)- mist(cid:228) viesteist(cid:228) suuntautuu ulkomaille ja [50(cid:151)60 %]* l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n Yhdysvaltoihin. Liikenteest(cid:228) [0(cid:151)10 %]* v(cid:228)lite- t(cid:228)(cid:228)n Pohjoismaiden alueella [(cid:133)]* ja loput [0(cid:151)10 %]* muihin ett(cid:228) [0(cid:151)10 %]* sen Internet-liikenteen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n Telian verkossa ja alle [0(cid:151)10 %]* Telenordian verkossa. Euroopan maihin. Telenor arvioi, Internet-palvelujen tarjoajien palvelut (242) Telia ja Telenor toimivat Internet-palvelujen tarjoajina sek(cid:228) Ruotsissa ett(cid:228) Norjassa. Norjassa Telenorin valinnai- sen yhteyden ja kiinte(cid:228)n yhteyden yhdistetyn liikenne- (arvon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella mukaan m(cid:228)(cid:228)riteltyn(cid:228)) Telian on [5(cid:151)15 %]*. Telian ja Telenorin yhdistetty markkina- laskettu markkinaosuus ja [50(cid:151)60 %]* osuus olisi siten [60(cid:151)70 %]*. Kiinte(cid:228)n yhteyden markki- noilla Telenorin markkinaosuus on [30(cid:151)40 %]* (arvon ja tilaajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella), Tele 2:n ja EUNetin markkinaosuudet ovat toiseksi suurimmat, sill(cid:228) niiden molempien osuudet ovat [5(cid:151)15 %]*, ja kolmantena on Telia [0(cid:151)10 %]* osuudellaan. Valinnaisten yhteyksien osalta markkinaosuudet ovat (arvon mukaan m(cid:228)(cid:228)ritel- tyin(cid:228)) seuraavat: Telenor [60(cid:151)70 %]*, Telia [10(cid:151)20 %]* ja Tele 2 [5(cid:151)15 %]*. Tilaajam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella m(cid:228)(cid:228)ritel- suu- tyn(cid:228) osapuolten yhdistetty markkinaosuus olisi ja Telia rempi: [10(cid:151)20 %]*). [80(cid:151)90 %]* [65(cid:151)75 %]* (Telenor (243) Ruotsissa Telian valinnaisen yhteyden ja kiinte(cid:228)n yhtey- den yhdistetyn liikennem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella laskettu mark- kinaosuus on [30(cid:151)40 %]* (arvon mukaan m(cid:228)(cid:228)riteltyn(cid:228)) ja Telenordian puolestaan [0(cid:151)20 %]*. Niiden yhdistetty markkinaosuus on siten [40(cid:151)50 %]*. Kiinte(cid:228)n yhteyden (arvon mukaan m(cid:228)(cid:228)riteltyin(cid:228)) osalta markkinaosuudet ovat seuraavat: Telia [30(cid:151)40 %]*, Tele 2 [20(cid:151)30 %]*, Telenordia [10(cid:151)20 %]*, MCI WorldCOM [5(cid:151)15 %]* ja Global One [0(cid:151)10 %]*. Tilaajam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n (sek(cid:228) valinnaisen yhteyden valinneiden tilaajien ett(cid:228) kiinte(cid:228)n yhteyden valinneiden tilaajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n) perusteella m(cid:228)(cid:228)riteltyn(cid:228) osapuolten yhdistetty markkinaosuus olisi suurempi, [50(cid:151)60 %]*. Valinnaisten yhteyksien markkinaosuudet (arvon mukaan m(cid:228)(cid:228)riteltyin(cid:228)) ovat seuraavat: Telia [30(cid:151)40 %]*, Telenordia [10(cid:151)20 %]*, Tele 2 [30(cid:151) 40 %]* ja BIP [0(cid:151)10 %]*. Valinnaisen yhteyden valinnei- den tilaajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mukaan m(cid:228)(cid:228)riteltyn(cid:228) osapuolten yhdistetty markkinaosuus Ruotsissa olisi [50(cid:151)60 %]*. Ilmoituksessa annettujen tietojen perusteella voidaan todeta, ett(cid:228) osapuolten markkinaosuudet ovat pysyneet suhteellisen vakaina kolmen viime vuoden aikana erityi- sesti t(cid:228)rkeimp(cid:228)(cid:228)n kilpailijaan, Tele 2:een verrattuna, jonka markkinaosuudet ovat ilmoituksen mukaan olleet jatkuvassa laskusuunnassa kolmen viime vuoden aikana (sek(cid:228) valinnaisen yhteyden valinneiden tilaajien ett(cid:228) kiin- te(cid:228)n yhteyden vallinneiden tilaajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella arvioituna). (244) Koska osapuolet saisivat sulautumisensa ansiosta vah- vemman aseman kapasiteettimarkkinoilla ja entist(cid:228) tiu- kemman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan tilaajaliittym(cid:228)(cid:228)n, ne p(cid:228)(cid:228)sisiv(cid:228)t Ruotsissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan ja Norjassa niiden nykyi- nen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema vahvistuisi edelleen. Osapuolet voi- vat jo nyt kohdella kilpailijoitaan syrjiv(cid:228)sti hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228)k- seen esimerkiksi Internet-palvelutoimintaansa myym(cid:228)ll(cid:228) puhelin- ja Internet-palvelunsa yhten(cid:228) tuot- teena. Osapuolet voivat lis(cid:228)ksi tukea Internet-palvelutoi- mintaansa tilaajaliittym(cid:228)palveluidensa aiempaa suurem- milla tuotoilla. omaa (245) Koska Internet-palveluja tarjoavien operaattoreiden saa- tavilla ei Ruotsissa ja Norjassa ole tilaajaliittymi(cid:228) erilli- sen(cid:228) tuotteena, ne joutuvat yh(cid:228) heikompaan asemaan sulautuman osapuoliin n(cid:228)hden. Sulautuman molemmat osapuolet ovat ensiksikin julistaneet aikomuksensa siir- ty(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kaikessa teleliikenteess(cid:228)(cid:228)n IP-protokollaa, josta on l(cid:228)hell(cid:228) asiakkaita sijaitsevia kiinteit(cid:228) yhteyspis- teit(cid:228). Jos kilpailijat siirtyisiv(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n IP-protokollaa ilman erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228), ne eiv(cid:228)t kykenisi tarjoa- 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/37 maan asiakkaille nopeita yhteyksi(cid:228), koska ne eiv(cid:228)t voisi sijoittaa omaa elektroniikkalaitteistoaan sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n tiloihin ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)jakokentt(cid:228)(cid:228)n. Internet-palvelujen tarjoa- jien on vaikea kilpailla t(cid:228)llaisen laajan integroidun ja tek- niikaltaan huipputasoisen verkon kanssa (verkko kattaa ainakin Ruotsin ja Norjan ja k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) mahdollisesti my(cid:246)s osapuolten kaiken Pohjoismaiden alueella sijaitsevan inf- rastruktuurin). Internet-palvelujen tarjoajille ei siten j(cid:228)isi muuta vaihtoehtoa kuin palvella asiakkaitaan tarjoamalla n(cid:228)ille valinnaisia yhteyksi(cid:228) vanhentunutta tekniikkaa k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n yleisen televerkon kautta. (246) Sulautuvat operaattorit voisivat toiseksi poistaa kilpaile- vat Internet-palvelujen tarjoajat markkinoilta kokonaan, kun n(cid:228)iden saatavilla ei olisi erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228). Jos Internet-palvelujen tarjoajilla ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n eril- list(cid:228) liittym(cid:228)(cid:228), ei ole takeita siit(cid:228), ett(cid:228) ne voivat tarjota laajakaistapalveluja (nopeita Internet-yhteyksi(cid:228)), sill(cid:228) ne eiv(cid:228)t voi tarjota nopeita yhteyksi(cid:228) sijoittamatta laitteis- toaan sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n tiloihin ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)jakokentt(cid:228)(cid:228)n. Laaja- kaista on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n edellytys uusille Internet-sovelluk- sille (joihin sis(cid:228)ltyy kuvan- ja puheensiirtoa). Sulautuma voisi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tarjota kilpailijoille laajakaistapalveluja tuk- kuperiaatteella, muttei ole mit(cid:228)(cid:228)n takeita siit(cid:228), ett(cid:228) se tarjoaisi palvelut kilpailukykyisill(cid:228) hinnoilla. On toden- n(cid:228)k(cid:246)isemp(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sulautuma s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) laajakaistapalvelu- jen tarjoamisen omana yksinoikeutenaan, jolloin asiak- kaat voisivat saada nopeita Internet-palveluita vain k(cid:228)yt- t(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) sulautuman osapuolten Internet-palveluja. (247) Ehdotettu keskittym(cid:228) loisi n(cid:228)in ollen sen osapuolille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman Internet-yhteyksien markkinoilla Ruotsissa ja lujittaisi Telenorin nykyist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ase- maa kyseisill(cid:228) markkinoilla Norjassa. vaihtokauppaa ja tekee sivuista sponsorisopimuksia yri- tysten kanssa. (249) Osapuolten mukaan Telian (ja siten my(cid:246)s SOL:n) mark- kinaosuus on noin [10(cid:151)20 %]*. Er(cid:228)s kantelijoista kiist(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n prosentuaalisen osuuden toteamalla, ett(cid:228) edell(cid:228) mainituista Internet-verkkosivuista jo pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n kolmen (Passagenin, Evrekan ja Telia Internetin) osuus Internet- mainonnan kokonaistuloista on 50 prosenttia. On huo- mautettava, ettei kyseinen kantelija ole kyennyt anta- maan todisteita vahvistaakseen esitt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) prosenttilu- vun todenmukaisuuden. Komissiolla ei siten ole mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) uskoa, etteiv(cid:228)tk(cid:246) osapuolten esitt(cid:228)m(cid:228)t luvut pit(cid:228)isi paikkansa. Telenor on edustettuna Telenordia-yhteisyri- tyksess(cid:228), jonka markkinaosuus on noin [0(cid:151)10 %]*. Osa- puolet kiistiv(cid:228)t edell(cid:228) esitetyt v(cid:228)itteet todeten, ett(cid:228) IRM (Institute for Advertising and Media) on arvioinut Ruot- sin Internet-mainonnan markkinoiden kokonaisarvoksi vuonna 1998 noin 207 miljoonaa Ruotsin kruunua, josta SOL:n tulot olivat 29,9 miljoonaa kruunua eli 14,4 prosenttia markkinoista. Vuonna 1999 markkinoiden (arvioitu) kokonaisarvo oli 408 miljoonaa kruunua ja SOL:n tulot 50 miljoonaa kruunua (16,4 prosenttia markkinoista). Kun Telian muiden verkkosivujen (Gula Sidornan ja Emfasin) tulot otettiin huomioon, markkina- osuus oli yhteens(cid:228) noin 16,4 prosenttia. (250) Lukuun ottamatta edell(cid:228) mainittuja kahta verkkosivua Telia harjoittaa toimintaa Ruotsin markkinoilla yksin- omaan SOL:n kautta. Telenor ei harjoita SOL:n ulkopuo- lista Internet-mainontaa Ruotsissa. Koska osapuolet ovat jo yhdist(cid:228)neet liiketoimintansa SOL:ssa, keskittym(cid:228)ll(cid:228) ei ole suoranaista kilpailuvaikutusta Ruotsin Internet-mai- nonnan markkinoihin. Internet-mainonta (248) Osapuolten mukaan Ruotsin Internet-mainonnan mark- kinat ovat kehittym(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t, kasvavat markkinat, joista on saatavilla v(cid:228)h(cid:228)n luotettavia tietoja. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)- v(cid:228)t v(cid:228)itetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa esite- tyn n(cid:228)kemyksen mukaisesti, ett(cid:228) Telian toiminta kysei- sill(cid:228) markkinoilla on eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) ja tapahtuu koko- naisuudessaan SOL:n kautta. T(cid:228)m(cid:228) ei pid(cid:228) komission tutkimusten perusteella t(cid:228)ysin paikkaansa. Komissiolle on ilmoitettu, ett(cid:228) Telialla ja Telenorilla on SOL:n kautta ja seitsem(cid:228)nneksi hallinnassaan Ruotsin ensimm(cid:228)iseksi suurimmat verkkosivut, Passagen ja Evreka. Lis(cid:228)ksi Telia toimii Ruotsin Internet-mainonnan markkinoilla v(cid:228)hin- t(cid:228)(cid:228)n neljill(cid:228) verkkosivuilla. N(cid:228)m(cid:228) ovat Telia Internet, Telia-s(cid:228)hk(cid:246)postihakemisto, Gulasidorna ja Telian yritys- verkkosivut. Telia myy mainospalkkeja tai k(cid:228)y niill(cid:228) ja niiden markkinaosuus (251) Norjan markkinoiden osalta osapuolilla on SOL:n kautta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta Norjan t(cid:228)rkeimpiin verkkosivuihin (Scandi- navian OnLine), on [40(cid:151)50 %]* (arvon perusteella m(cid:228)(cid:228)riteltyn(cid:228)). Telenor toimii SOL:n lis(cid:228)ksi ABC Startsiden AS:n ja Telenor Median kautta. Telenor myy esimerkiksi mainospainik- keita keltaisille sivuilleen tai k(cid:228)y painikkeilla vaihtokaup- paa. T(cid:228)m(cid:228)n toiminnan taloudellinen merkitys on kuiten- kin v(cid:228)h(cid:228)inen. SOL on markkinajohtaja [40(cid:151)50 %]* markkinaosuudellaan. Sen kolme t(cid:228)rkeint(cid:228) kilpailijaa ovat Nettavisen, jonka markkinaosuus on [10(cid:151)20 %]*, Aftenposten, jonka osuus markkinoista on [10(cid:151)20 %]*, ja Dagbladet [0(cid:151)10 %]* markkinaosuudella. Ruotsin kohdalla jo esitetyist(cid:228) syist(cid:228) sulautumalla ei ole suoraa kilpailuvaikutusta Internet-mainonnan markkinoihin Norjassa. (252) Komissio katsoo kuulemistilaisuudessa esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)- kantojen ja osapuolten v(cid:228)itetiedoksiantoon esitt(cid:228)m(cid:228)n vastauksen perusteella, etteiv(cid:228)t osapuolet kykene hy(cid:246)ty- m(cid:228)(cid:228)n kasvaneesta markkinavoimastaan Internet-palvelu- jen tarjoajina siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) ne hallitsisivat Internet- mainonnan markkinoita. Komissio ei ole saanut todistus- tutkimusten muo- aineistoa (esimerkiksi tilastojen tai L 40/38 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 dossa), joka osoittaisi, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta Internet-palvelu- jen tarjoajien verkkosivujen oletusarvoksi asettamaan Internetin (cid:148)k(cid:228)ynnistyssivuun(cid:148) olisi ratkaiseva kilpailu- valtti Internet-mainonnan markkinoilla. T(cid:228)m(cid:228) johtuu eri- tyisesti siit(cid:228), ettei mik(cid:228)(cid:228)n est(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)(cid:228) vaihtamasta k(cid:228)ynnistyssivua toiseen eik(cid:228) ole osoitettu, ett(cid:228) k(cid:228)ynnis- tyssivun vaihtaminen olisi harvinaista. (258) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) markkinoille p(cid:228)(cid:228)sylle on vain v(cid:228)h(cid:228)n esteit(cid:228), erityisesti sellaisten valmistajien tapauk- sessa, jotka pyrkiv(cid:228)t markkinoille jakelijoina sen sijaan, ett(cid:228) myisiv(cid:228)t tuotteitaan kolmansien v(cid:228)lityksell(cid:228). Vaihde- tekniikan standardisointi, jotka v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) valmistajan tuo- temerkin tunnettuutta ja antaa jakelijoille mahdollisuu- den huoltaa eri valmistajien toimittamia vaihteita, hei- kent(cid:228)(cid:228) kuitenkin jonkin verran valmistajien vahvaa ase- maa. (253) Komissio on t(cid:228)m(cid:228)n mukaisesti sit(cid:228) mielt(cid:228), ettei keskit- tym(cid:228) luo tai vahvista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa Ruotsin eik(cid:228) Norjan Internet-mainonnan markkinoilla. Mainostilan myynti paikallis- ja yrityspuhelinluetteloihin (254) Telenor on sopinut t(cid:228)m(cid:228)n menettelyn aikana luopu- vansa ruotsalaisista tyt(cid:228)ryhti(cid:246)ist(cid:228)(cid:228)n Lokaldelenist(cid:228) ja F(cid:246)retagsinfosta poistaakseen osapuolten p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)iset lii- ketoiminnat n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla Ruotsissa ja siten my(cid:246)s kaikki kilpailuun liittyv(cid:228)t ongelmakohdat, joita keskit- tym(cid:228) on saattanut aiheuttaa. N(cid:228)it(cid:228) markkinoita ei siten ole tarpeen arvioida yksityiskohtaisemmin. Vaihteet (259) Asiakkaat pit(cid:228)v(cid:228)t asennus-, huolto- ja muita myynninj(cid:228)l- keisi(cid:228) palveluja eritt(cid:228)in t(cid:228)rkein(cid:228), ja jakelijan teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on ottaa t(cid:228)ysi vastuu asiakkaan hankkimasta tuotteesta joka tunnetaan ja siihen liittyvist(cid:228) palveluista. Jakelija, vaihdetoimittajana palvelujen tarjoajana, hy(cid:246)tyy t(cid:228)st(cid:228) vahvuudesta. Vaihteiden valmis- tajilla ei ole tarvittavia palveluorganisaatioita (mink(cid:228) takia ne k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t jakelijoiden, esimerkiksi Telian ja Tele- norin, palveluja). Osapuolten v(cid:228)itt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) vaaraa, ett(cid:228) val- mistajat pyrkiv(cid:228)t n(cid:228)ille markkinoille, on siten syyt(cid:228) ep(cid:228)ill(cid:228). ja myynninj(cid:228)lkeisten (260) Telia ja Telenor ilmoittivat suullisessa kuulemistilaisuu- dessa aikovansa luopua p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isest(cid:228) liiketoiminnas- taan siten, ett(cid:228) niiden toimintojen p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyys Ruot- sissa ja Norjassa poistetaan t(cid:228)ysin. Jos t(cid:228)m(cid:228)n luopumisen toteuttamista ei vahvisteta, ilmoitettu sulautuma vahvis- taisi Telian ja Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa vaihteiden asennus- ja jakelupalvelujen markkinoilla kotimaassaan. (255) Telia toimii Ruotsissa p(cid:228)(cid:228)asiassa vaihteiden asentamisen ja jakelun aloilla, ja sen markkinaosuus on noin [45(cid:151)55 %]*. Telenor toimii Ruotsissa Tele Danmarkin Internordia-yhteisyrityksen kanssa muodostamansa kautta, ja sen markkinaosuus on noin [0(cid:151)10 %]*. T(cid:228)r- keimpien kilpailijoiden markkinaosuudet ovat seuraavat: Alcatel Siemens Philips [0(cid:151)10 %]* ja Enator Dotcom [0(cid:151)10 %]*. [20(cid:151)30 %]*, [0(cid:151)10 %]*, II TELEVISIOPALVELUT A Merkitykselliset tuotemarkkinat (256) Telenorin arvioitu osuus Norjan vaihdemarkkinoista on [50(cid:151)60 %]*. Telia toimii Norjan vaihdemarkkinoilla Telia Norgen kautta toimittamalla suuria vaihteistoja, ja sen markkinaosuus on noin [10(cid:151)20 %]*. T(cid:228)rkein kilpai- lija Norjassa on Alcatel [25(cid:151)35 %:n]* osuudellaan. (257) N(cid:228)in suuret markkinaosuudet ovat vahvoja osoituksia osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) asemasta kotimarkkinoillaan. Osapuolten vahvat asemat johtuvat siit(cid:228) historiallisesta tekij(cid:228)st(cid:228), ett(cid:228) Telialla ja Telenorilla on ollut vakiintu- neina operaattoreina etuoikeutettu asema vaihteiden yhdist(cid:228)misess(cid:228) televiestint(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228)n vahvis- taa Telian ja Telenorin tuotemerkkien tunnettuus niiden kotimaiden vaihdemarkkinoilla. (261) Telia ja Telenor toimivat useilla aloilla, Pohjoismaissa joista voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yhteisnime(cid:228) (cid:148)televisiopalvelut(cid:148). Telenor tarjoaa satelliittitransponderikapasiteettia (t(cid:228)ll(cid:228) tarkoitetaan Norjaa, Ruotsia, Tanskaa ja Suomea), v(cid:228)lit- t(cid:228)(cid:228) satelliittitelevisiol(cid:228)hetyksi(cid:228) suoraan pohjoismaisille kotitalouksille (Direct-to-Home, DTH; l(cid:228)hetyksist(cid:228) vastaa Canal Digital, joka on yhteisyritys Canal+:n kanssa), tar- joaa kaapelitelevisiopalveluja Norjassa (Telenor Avidi AS:n kautta) ja harjoittaa maksutelevision teknisiin pal- veluihin liittyv(cid:228)(cid:228) toimintaa (patentoitu Conax-j(cid:228)rjestelm(cid:228) mukaan lukien). Telian p(cid:228)(cid:228)toiminta-ala on sen kaapelite- levisiotoiminta Ruotsissa (Telia InfoMedia Television AB) ja Tanskassa (Stofa). Molemmat yritykset toimivat sis(cid:228)l- l(cid:246)n ostamisen ja sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n liittyvien oikeuksien tukku- kaupan markkinoilla. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/39 (262) Yleinen piirre televisiopalvelujen jakelun markkinoilla on parhaillaan toteutettava siirtyminen analogisesta digitaa- liseen tekniikkaan. Ilmoituksessaan osapuolet eiv(cid:228)t kat- soneet, ett(cid:228) analogiselle ja digitaaliselle tekniikalle olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) erilliset markkinat eri jakelutasoilla. Komis- sio totesi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n 1999/242/EY (38), ett(cid:228) maksute- levisiopalveluja ei voida jakaa analogisiin ja digitaalisiin palveluihin. Vaikka analogisia ja digitaalisia palveluja tar- jotaan nykyisin rinnakkain, alalla ollaan yleisesti sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) digitaaliset palvelut korvaavat keskipitk(cid:228)ll(cid:228) tai pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) v(cid:228)hitellen analogiset palvelut. Tele- visiol(cid:228)hetys-, Internet- ja puhelintoiminnan alojen odote- taan samaan aikaan l(cid:228)hentyv(cid:228)n yleisesti toisiaan. (263) Koska t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ollaan siirtym(cid:228)ss(cid:228) digitaaliseen maailmaan, jossa kehitet(cid:228)(cid:228)n kasvupotentiaaliltaan valta- via uusia maksutelevisio- ja lis(cid:228)arvopalveluja, Telian asia- kaskunta on ratkaiseva tekij(cid:228) ilmoitettua sulautumaa arvioitaessa. Kuten j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) todetaan, kaapelitele- vision, satelliittitelevision ja SMATV:n (39) (satelliittian- tennij(cid:228)rjestelm(cid:228)) maantieteellisten markkinoiden laajen- tuminen on johtunut p(cid:228)(cid:228)asiassa mainosrahoitettujen ja minimaksukanavien ((cid:148)mini-pay(cid:148)) markkinoilletulosta. Kyky houkutella mainostajia ja saada sit(cid:228) kautta tuloja perustuu asiakaskuntaan, joka voidaan tarjota sis(cid:228)ll(cid:246)ntar- joajien ja/tai mainostajien ulottuville. Digitaalisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sy suuriin asiakaskuntiin on viel(cid:228) t(cid:228)rke- (cid:228)mpi tekij(cid:228) arvioitaessa sulautuman, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Newco(cid:146), kaltaisten palvelujentarjoajien menestymismahdollisuuk- sia. (264) Molempien osapuolten nykyinen markkinavoima, joka perustuu niiden asiakaskuntaan, vahvistuu sulautuman avulla saavutetun t(cid:228)ydellisen, kaikkia televisiotoiminnan jakeluketjun tasoja koskevan vertikaalisen integroitumi- sen ansiosta. Newco hy(cid:246)tyy edell(cid:228) esitetyss(cid:228) digitaa- lisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) huomattavasti aiempaa enemm(cid:228)n markkinavoimastaan, joka vahvistuu vertikaalisen integ- roitumisen seurauksena. Newcon kilpailijoilla, my(cid:246)s Net- com/MTG:ll(cid:228), on paljon pienemm(cid:228)t asiakaskunnat, jotka tosin ovat arvokkaita analogisista televisiopalveluista saa- tavien tulojen l(cid:228)htein(cid:228), mutta eiv(cid:228)t kykene kilpailemaan niiden etujen kanssa, joita Newco saa asiakaskunnastaan ja vertaansa vailla olevasta kyvyst(cid:228)(cid:228)n houkutella mainos- tajia ja sis(cid:228)ll(cid:246)ntarjoajia. (265) Newcon markkina-asemaa, joka on seurausta sen poik- keuksellisen tuottoisasta asiakaskunnasta ja t(cid:228)m(cid:228)n vah- vuuden tuomasta kyvyst(cid:228) houkutella sis(cid:228)ll(cid:246)ntarjoajia ja joka vahvistuu digitaalisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228), on tarkastel- tava suhteessa Newcon aseman vahvistumiseen l(cid:228)hi- markkinoilla. Newcolla on vahva tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema kaikilla telepalvelujen jakeluinfrastruktuurien aloilla ja (38) Asiassa N:o IV/36. 237 (cid:151) TPS 3. 3. 1999 tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, EYVL L 90, 2. 4. 1999, s. 6. (39) Small Master Antenna TV. terrestrial kaapelitelevision, satelliittitelevision ja maanp(cid:228)(cid:228)llisen television, DTT) digitaalitelevision (digital aloilla. Lis(cid:228)ksi sill(cid:228) on hyv(cid:228)t mahdollisuudet kehitt(cid:228)(cid:228) Internet- ja interaktiivisia palveluja. Sis(cid:228)ll(cid:246)ntarjoajien kannalta olisi keskittym(cid:228)n toteutuessa erityisen houkut- televaa luoda sopimussuhde Newcoon, mutta lis(cid:228)ksi Newcolla itsell(cid:228)(cid:228)n olisi houkutin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)kseen etuoikeutettua asemaansa infrastruktuuritasolla ja my(cid:246)s jakeluketjun my(cid:246)hemm(cid:228)n vaiheen tasoilla. Newcon kan- nalta on taloudellisesti houkuttelevaa investoida kaikkein arvokkaimman sis(cid:228)ll(cid:246)n hankintaan sis(cid:228)ll(cid:246)ntarjoajilta ja l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajilta, sill(cid:228) arvokas ohjelmasi- s(cid:228)lt(cid:246) auttaa sit(cid:228) muokkaamaan kasvavat Skandinavian maiden multimediamarkkinat peruuttamattomasti oman etunsa mukaisiksi. T(cid:228)ll(cid:246)in Newcolla olisi mahdollisuus ja kyky hy(cid:246)k(cid:228)t(cid:228) nykyisi(cid:228) kilpailijoita, esimerkiksi Netcom/ MTG:t(cid:228), vastaan. Newcon nykyiset kilpailijat ovat ennen keskittym(cid:228)n toteutumista vahvassa markkina-asemassa tarkasteltaessa ja yhteyksi(cid:228) yksitt(cid:228)isiin asiakkaisiin (analogisten salauksen- purkulaitteiden kautta). niiden tarjoamaa ohjelmasis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) Satelliittikapasiteetti (266) Satelliittil(cid:228)hetyskapasiteettia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n televisiosignaalien, puhelinpalvelujen ja muiden viestint(cid:228)palvelujen jakeluun. Televisiosignaaleja hankkiva asiakas voi olla joko l(cid:228)he- tystoiminnan harjoittaja (CNN, Eurosport, Canal+ jne. ) tai televisio-ohjelmien jakeluyhti(cid:246) (esim. Canal Digital, Telia ja Telenor). Palveluihin voi sis(cid:228)lty(cid:228) maa-satelliitti- yhteyteen perustuvia palveluja (signaalien l(cid:228)hett(cid:228)minen satelliitille), salauspalveluja ja muita teknisi(cid:228) palveluja. Televisiosignaalien hankinta ja jakelu (267) Ilmoituksessa osapuolet eiv(cid:228)t tee eroa televisio-ohjelmien jakeluinfrastruktuurin (joko satelliittijakelu tai kaapeli- infrastruktuuri) ja yksitt(cid:228)isten televisiokanavien tai kana- vapakettien tarjonnan v(cid:228)lill(cid:228). (268) Telia ja Telenor v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t kuitenkin, ett(cid:228) satelliitti- ja kaa- pelitelevisiol(cid:228)hetysten jakelun olisi katsottava kuuluvan erillisille markkinoille, jolloin Telian ja Telenorin nykyi- set toiminnat eiv(cid:228)t olisi p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isi(cid:228). Osapuolet peruste- levat t(cid:228)t(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) satelliitti- ja kaapelijakelutoiminnot ovat l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajan n(cid:228)k(cid:246)kulmasta toisi- l(cid:228)he- aan t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) vaihtoehtoisia toimintoja; L 40/40 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 tystoiminnan harjoittaja haluaa yksinkertaisesti saavuttaa niin paljon katsojia kuin mahdollista. T(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228) tuke- akseen osapuolet ovat ilmoittaneet, ett(cid:228) kaikki l(cid:228)hetys- toiminnan harjoittajat myyv(cid:228)t oikeuksia ohjelmatarjon- taansa Pohjoismaiden alueella erikseen satelliittijakelulle ja kaapelijakelulle. Korvaavuudella ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole kuluttajien kannalta juurikaan merkityst(cid:228), sill(cid:228) kulutta- jalla on joko kaapeliyhteys, jolloin h(cid:228)n ei ole kiinnostu- nut satelliittijakelusta, tai h(cid:228)nen on pakko k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) satel- liittijakelua kaapeliyhteyden puuttuessa. Telia on v(cid:228)itt(cid:228)- nyt, ett(cid:228) sen kaapelijakeluyksikk(cid:246) ei ole menett(cid:228)nyt yht(cid:228)(cid:228)n asiakasta satelliittijakelulle viimeisten kolmen vuoden aikana. Osapuolet ovat my(cid:246)s sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset 94/922/EY (40) ja 96/177/EY (41) aikaisemmissa sulautuma-asioissa (asia IV/M. 496 (cid:151) MSG Media Services ja asia IV/M. 490 (cid:151) Nordic Satellite Distribution) tukevat niiden n(cid:228)kemyst(cid:228), jonka mukaan markkinat olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) erillisiksi. (269) Komission tutkimukset kuitenkin osoittavat, ett(cid:228) markki- noiden m(cid:228)(cid:228)rittely voi olla monimutkaisempaa kuin osa- puolet ovat ehdottaneet. Kaapelitelevisioverkon tai suo- ran satelliittijakelun tarkoituksena on luoda yhteys l(cid:228)he- tystoiminnan harjoittajien ja katsojien v(cid:228)lille. Televisio- ohjelmien jakeluyhti(cid:246) toimii siten sek(cid:228) jakeluketjun aiemmassa vaiheessa sis(cid:228)lt(cid:246)oikeuksien hankinnan mark- kinoilla (ostajana) ett(cid:228) jakeluketjun my(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) vai- heessa, tarjoamalla televisiopalveluja yksitt(cid:228)isille katso- jille ja/tai palvelujen v(cid:228)litt(cid:228)jille, kuten vuokranantajille tai kerrostalojen omistajille sek(cid:228) pienten ja keskisuurten kaapelitelevisioverkkojen (SMATV) operaattoreille. On ehk(cid:228) aiheellista erottaa toisistaan kaapeli- ja satelliittija- kelun keskin(cid:228)inen korvaavuus yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) jakeluketjun alkuvaiheeseen sijoittuvilla sis(cid:228)ll(cid:246)n hankinnan markki- noilla ja toisaalta jakeluketjun my(cid:246)hemp(cid:228)(cid:228)n vaiheeseen sijoittuvilla televisio-ohjelmien jakelun v(cid:228)hitt(cid:228)is- ja tuk- kukaupan markkinoilla, vaikka jakeluketjun alku- ja lop- puvaiheen toiminnot ovatkin kilpailullisesti yhteydess(cid:228) toisiinsa. (270) Kolmannet ovat osoittaneet v(cid:228)(cid:228)riksi n(cid:228)kemykset, jotka osapuolet ovat esitt(cid:228)neet jakeluketjun my(cid:246)hemm(cid:228)n vai- heen markkinoista (joilla kaapeli- tai satelliittioperaattori myy palvelujaan kuluttajille). Vaikka n(cid:228)iden jakelumene- telmien v(cid:228)lill(cid:228) onkin jonkin verran teknisi(cid:228) ja kaupallisia eroja, erot eiv(cid:228)t ole suurempia kuin esimerkiksi erot kahden kilpailevan kaapelitelevisio-operaattorin v(cid:228)lill(cid:228). (271) Varsinaiset infrastruktuuripalvelut tarkoitetaan rakennuksen kaapelij(cid:228)rjestelm(cid:228)n fyysist(cid:228) yhdist(cid:228)mist(cid:228) esimerkiksi Telian verkkoon) ja televisiosignaalien l(cid:228)het- t(cid:228)minen voidaan ehk(cid:228) erottaa toisistaan. Useimmissa tapauksissa infrastruktuurin omistaja on sama kuin tele- (joilla (40) EYVL L 364, 31. 12. 1994, s. 1. (41) EYVL L 53, 2. 3. 1996, s. 20. visiosignaalien l(cid:228)hett(cid:228)j(cid:228). N(cid:228)in ei kuitenkaan ole v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228). Esimerkiksi SMATV-j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) infrastruktuu- rin voi omistaa taloyhti(cid:246) ja joku toinen osapuoli voi puolestaan olla sopimuksen mukaan vastuussa televisio- signaalien l(cid:228)hett(cid:228)misen lis(cid:228)ksi rakennuksen kaapelij(cid:228)rjes- telm(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ja yll(cid:228)pidosta. (272) My(cid:246)s asiakkaiden tasolla infrastruktuurin ostaja ja sis(cid:228)l- l(cid:246)n ostaja voivat olla yksi ja sama. N(cid:228)in on tavallisesti suorassa satelliittijakelussa, kun yksitt(cid:228)inen kotitalous asentaa satelliittilautasen ja salauksenpurkulaitteen ja ostaa (cid:228)lykortteja (infrastruktuuri) vastaanottaakseen tiet- tyj(cid:228) televisiosignaaleja. Kaapelijakelussa infrastruktuu- riasiakas on tavallisesti rakennuksen omistaja (vuokran- antaja) tai taloyhti(cid:246), joka perii vuokralaisilta t(cid:228)st(cid:228) palve- lusta aiheutuvat kustannukset osana vuokraa. Lis(cid:228)ksi satelliittikotitalouksien voivat yksitt(cid:228)iset tapaan ostaa oikeuden tiettyjen televisiosignaalien vas- taanottamiseen. kotitaloudet (273) (274) Infrastruktuuri- ja l(cid:228)hetyspalvelujen erottamista toisis- taan vaikeuttaa se, ett(cid:228) palveluntarjoajat tekev(cid:228)t vaihtele- vassa m(cid:228)(cid:228)rin n(cid:228)ist(cid:228) palveluista erilaisia yhdistelmi(cid:228). Telia esimerkiksi tarjoaa useita peruskanavia, jotka myyd(cid:228)(cid:228)n rakennuksen omistajalle yhdess(cid:228) infrastruktuuripalvelu- jen kanssa (rakennuksen sis(cid:228)isen verkon yhdist(cid:228)minen Telian verkkoon ja mahdollisesti rakennuksen sis(cid:228)isen verkon yll(cid:228)pito ja k(cid:228)ytt(cid:246)). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) suh- teettoman pieni m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yksitt(cid:228)isi(cid:228) kotitalouksia on suo- rassa asiakassuhteessa Telian kaapeliverkkoihin. Muilla kaapelioperaattoreilla on pienempi peruspaketti, ja sen suurempi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yksitt(cid:228)isi(cid:228) seurauksena suhteellisesti kotitalouksia on suorassa asiakassuhteessa niiden kanssa. Joidenkin kolmansien mielest(cid:228) jakelutavalla ei ole merki- tyst(cid:228), koska sek(cid:228) satelliittijakelun ett(cid:228) kaapelijakelun kautta katsojien saatavilla on suurin piirtein samat tele- (vaikka jotkin kanavat ovatkin saatavissa visiokanavat vain toiselta kahdesta satelliittioperaattorista). On my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) asiakkaat ilmeisesti maksavat suurin piirtein saman hinnan vastaavista kaapeli- ja satelliitti- palveluista. Yksitt(cid:228)iset kotitaloudet esimerkiksi maksavat Ruotsissa saman hinnan (199 Ruotsin kruunua) Telian (tai jonkin sen kilpailijan) kaapelin kautta v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kanavapaketista kuin vastaavanlaisesta Telenorin satelliit- tiv(cid:228)litteisest(cid:228) paketista. Ainoa kilpaileva satelliittiv(cid:228)littei- nen paketti (Viasat) on noin 10 prosenttia kalliimpi. Kol- mannet ovat my(cid:246)s esitt(cid:228)neet esimerkkej(cid:228) kaapeliverkon (mukaan lukien Telian verkot) peittoalueella sijaitsevista yksitt(cid:228)isist(cid:228) kotitalouksista, jotka ovat hankkineet satel- liittivastaanotossa tarvittavat laitteet, ja kolmannet totea- vat, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n kehityksen voidaan odottaa jatkuvan digitaalisten palvelujen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton my(cid:246)t(cid:228), kun k(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) oleva televisiokanavakapasiteetti sek(cid:228) muut palve- lut, esimerkiksi Internet- ja puhelinpalvelut, voivat eriyt- t(cid:228)(cid:228) kaapeli- ja satelliittitarjontaa toisistaan lis(cid:228)ten siten asiakkaiden halukkuutta vaihtaa jakelutapaa. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/41 (275) Jos ehdotettu keskittym(cid:228) hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n, Newco tarjoaisi l(cid:228)hitulevaisuudessa edell(cid:228) mainitun l(cid:228)hentymiskehityksen seurauksena palvelupakettia, johon sis(cid:228)ltyy (cid:228)(cid:228)nensiirto- palveluja, nopeita Internet-yhteyksi(cid:228), digitaalisia maksu- televisiopalveluja ja digitaalisia interaktiivisia palveluja. N(cid:228)m(cid:228) palvelut johtavat luonnollisesti siihen, ett(cid:228) Newco on yh(cid:228) useammin suorassa sopimussuhteessa yksitt(cid:228)isiin kotitalouksiin ja n(cid:228)m(cid:228) sopimukset t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t nykyisi(cid:228) ryhm(cid:228)sopimuksia Telian ja vuokranantajien / kiinteist(cid:246)n omistajien v(cid:228)lill(cid:228). Kuten analogisten salauksenpurkulait- teiden osalta, vuokranantajat eiv(cid:228)t ota vastatakseen mak- jotka yksitt(cid:228)iset k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t maksavat digitaalisten suja, salauksenpurkulaitteiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) (Internet, interaktii- viset kertamaksutelevisio). N(cid:228)m(cid:228) palvelut edellytt(cid:228)v(cid:228)t sen vuoksi suoraa sopimus- suhdetta Newcon ja yksitt(cid:228)isten k(cid:228)ytt(cid:228)jien v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan tarkoita sit(cid:228), ett(cid:228) Telian saamat edut vuok- ranantajien kanssa tekemist(cid:228)(cid:228)n sopimuksista poistuisivat. Newco pystyy p(cid:228)invastoin k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ryhm(cid:228)sopimusten lyhent(cid:228)(cid:228)kseen merkitt(cid:228)v(cid:228)sti uuteen neuvottelumallia digitaaliseen ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n siirtymisen edellytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) aikaa ja ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), ja sen kyky yhdist(cid:228)(cid:228) eri palveluja tulee olemaan avaintekij(cid:228) tarjouskilpailujen voittamisen kan- nalta (42). palvelut, maksutelevisio, (276) Kaapeli- ja erottaminen satelliittijakelun toisistaan menett(cid:228)(cid:228) siten aikanaan todenn(cid:228)k(cid:246)isesti merkityst(cid:228)(cid:228)n uudessa digitaalisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). Ensinn(cid:228)kin, kuten edell(cid:228) todettiin, merkityksellisill(cid:228) maantieteellisill(cid:228) mark- kinoilla on suuntauksena kilpailurakenteen muuttuminen yh(cid:228) homogeenisemmaksi, koska kaikilla v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan alalla toimivilla televisio-ohjelmien jakelijoilla on erilliset tilaajasopimukset katsojiensa kanssa (erilliset sopimukset ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) digitaalisten salauksenpurkulaittei- den vuoksi). Vuokranantajat eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) yksin edusta suu- rinta osaa katsojista ja niiden asema jakeluketjussa pie- nenee. Sek(cid:228) kaapeli- ett(cid:228) satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228) v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n suoraankatsojien kanssa tehtyjen erillisten sopimusten perusteella. On lis(cid:228)ksi selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) asiakkaat arvioivat uutta digitaalista tarjontaa sen perusteella, kuinka hou- kuttelevaa ja laajaa sen palveluvalikoima on. Useimmilla asiakkailla ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ole voimakasta mieltymyst(cid:228) tiettyyn uusien digitaalisten palvelujen tekniseen jakelu- tapaan, riippumatta siit(cid:228), onko kyse satelliittijakelusta, tai kaapelista/satelliitista yhdess(cid:228) laajakaistakaapelista interaktiivisten k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n perinteisen kuparisen televerkon kanssa. Koska Newco on kuitenkin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa kaikkien n(cid:228)iden jakelutapojen alalla, kilpailu paikallisten tilaajaliittymien tasolla v(cid:228)henisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. paluureittin(cid:228) palvelujen jolloin kaapeli- toimii miseen) voi olla tarpeen erottaa toisistaan oikeuksien ostaminen televisiokanavien v(cid:228)litt(cid:228)miseen ja yksitt(cid:228)isen ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n, kuten yksitt(cid:228)isten elokuvien, urheiluta- pahtumien tai muiden tapahtumien, ostaminen. Vaihto- ehtoisesti voidaan erottaa toisistaan mainostuloilla rahoi- tettavien televisiokanavien ohjelmasis(cid:228)lt(cid:246) ja pienill(cid:228) tilaa- jamaksuilla rahoitettavien televisiokanavien (niin sanotut tai mini-pay-kanavat) ohjelmasis(cid:228)lt(cid:246), satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228) jakeleva operaattori tukku- kauppiaana ja tavallisesti yhdist(cid:228)(cid:228) useita kanavia yhteen pakettiin ja korkealaatuisia maksutelevisiokanavia toi- seen pakettiin. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) monien mainosrahoitteisten televisiokanavien tulot muodostuvat mainostulojen ja tilaajamaksujen yhdistelm(cid:228)st(cid:228). Lis(cid:228)ksi molempien kana- vatyyppien yhteisen(cid:228) tavoitteena on saavuttaa mahdolli- simman laaja katsojakunta, koska t(cid:228)ll(cid:246)in vain hieman korkeammilla kustannuksilla voidaan nostaa mainostu- loja (jotka ovat suoraan yhteydess(cid:228) verkkoon liittyneiden ja/tai tilaajamaksuista saa- kotitalouksien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n) l(cid:228)hetystoiminnan tavia tuloja. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) useimmat harjoittajat pyrkiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)(cid:228)n mukaan satelliitti-, kaa- peli- tai SMATV-operaattoreiden peruspaketteihin riip- pumatta siit(cid:228), tarvitsevatko kyseisen operaattorin asiak- kaat salauksenpurkulaitteen voidakseen katsella peruspa- kettiin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) kanavia. Korkealaatuisia maksutelevisio- kanavia (p(cid:228)(cid:228)asiassa elokuva- ja urheilukanavia) tarjoavat ohjelmayhti(cid:246)t saavat tulonsa suhteellisen korkeista tilaa- jamaksuista, jotka katsojat maksavat voidakseen katsoa tietty(cid:228) kanavaa, eiv(cid:228)tk(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kanavat koskaan sis(cid:228)lly tai satelliittil(cid:228)hetysten jakelija peruspakettiin. Kaapeli- toimii usein maksullisten kanavien myyntiedustajana; hinnat ovat yleens(cid:228) kanavien p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)viss(cid:228). Korkealaatui- sia maksutelevisiokanavia tarjoavat ohjelmayhti(cid:246)t keskit- tyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa kotitalouksiin, joilla jo on salauksenpur- kulaite tai muu keino ottaa vastaan salattuja televisiosig- naaleja. (278) Monet l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat ovat ilmoittaneet pit(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) kaapeli-, satelliitti- ja SMATV-jakelua kilpaile- vina jakelukanavina. T(cid:228)m(cid:228) johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) vaikka l(cid:228)he- tystoiminnan harjoittajat haluvat, ett(cid:228) niiden ohjelmia levitet(cid:228)(cid:228)n mahdollisimman laajalti, ja vaikka taloudelli- nen malli, jolle l(cid:228)hetystoiminta perustuu, edellytt(cid:228)(cid:228) tiet- ty(cid:228) v(cid:228)himm(cid:228)isjakeluastetta kullakin alueella, ei kannatta- van liiketoiminnan harjoittamiseksi ole v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) saavuttaa 100-prosenttista jakelua. L(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien mukaan niill(cid:228) on t(cid:228)m(cid:228)n seikan ansiosta ollut ennen keskittym(cid:228)(cid:228) hieman joustovaraa eri jakelijoi- den kanssa k(cid:228)ymiss(cid:228)(cid:228)n neuvotteluissa, mutta t(cid:228)m(cid:228) hy(cid:246)ty h(cid:228)vi(cid:228)isi Newcon perustamisen seurauksena. (277) Jakeluketjun alkuvaiheessa (jossa kaapeli- tai satelliittil(cid:228)- hetysten jakelija hankkii oikeudet ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n jakele- (42) Telia ilmoitti 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1999 HSB Malm(cid:246)n kanssa teh- jonka mukaan se yhdist(cid:228)(cid:228) 34 000 asuntoa dyst(cid:228) sopimuksesta, laajakaistaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, Internet-yhteydet, puhelinpalvelut, matkapuhelinpalvelut ja digitaaliset televisiopalve- lut. joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) nopeat (279) Yhteenvetona voidaan todeta, ett(cid:228) useat seikat osoittavat, ett(cid:228) Telian, Telenorin ja Canal Digitalin kaapeli-, satel- liitti- ja SMATV-toimintojen v(cid:228)lill(cid:228) voi olla jonkin verran korvaavuutta sek(cid:228) jakeluketjun my(cid:246)hemp(cid:228)(cid:228)n vaiheeseen kuuluvan televisio-ohjelmien v(cid:228)hitt(cid:228)isjakelun ett(cid:228) jakelu- ketjun alkuvaiheeseen kuuluvan ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n ostami- sen alalla. J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) ei kuitenkaan ole ratkaisevan t(cid:228)rke(cid:228) ehdotet- L 40/42 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 tua keskittym(cid:228)(cid:228) arvioitaessa. Jos osapuolten v(cid:228)ite monia eri aloja koskevien p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksien puuttumisesta hyv(cid:228)ksytt(cid:228)isiin, ehdotettu keskittym(cid:228) vahvistaisi jakelu- ketjun my(cid:246)hemm(cid:228)n vaiheen markkinoiden osalta Telian m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa Ruotsin kaapelitelevisiomarkkinoilla. Jos k(cid:228)ytett(cid:228)isiin yht(cid:228) vaihtoehtoisista markkinam(cid:228)(cid:228)ritel- mist(cid:228) (kaapeli- ja satelliittijakelun yhdistetyt kansalliset markkinat taikka Skandinavian tai Pohjoismaiden mark- kinat), ehdotettu keskittym(cid:228) loisi edelleen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vahvistaisi sit(cid:228). Samoin sis(cid:228)ll(cid:246)n ostamisen markkinoilla ilmoitettu toimenpide loisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n ase- man riippumatta siit(cid:228), katsotaanko osapuolten kaapeli-, satelliitti- ja SMATV-toiminnan kuuluvan samoille vai l(cid:228)himarkkinoille (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n liittyvien oikeuksien tukkukauppa (280) Telia ja Telenor ovat huomauttaneet, ett(cid:228) ne ja niiden t(cid:228)rkeimm(cid:228)t kilpailijat satelliitti- ja kaapelil(cid:228)hetysten jake- lumarkkinoilla tekev(cid:228)t sopimuksia suoraan ohjelmayhti- (cid:246)iden kanssa. Sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n liittyvien oikeuksien tukkumark- kinat rajoittuvat siten t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiassa pienille ja riippumattomille kaapelioperaattoreille (SMATV) suun- nattuun myyntiin. Telenor ja pienemm(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Telia toimivat n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla, jotka ovat kytk(cid:246)ksiss(cid:228) sis(cid:228)l- l(cid:246)n ostomarkkinoihin, sill(cid:228) jakelijoiden oikeutta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) jakelu- ja tukkumyyntitoiminnassaan s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) yhdell(cid:228) ohjelmayhti(cid:246)n kanssa teh- dyll(cid:228) sopimuksella. Maksutelevisioon liittyvien teknisten palveluiden tarjoamiseen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) teknologia (281) Maksutelevisioon liittyvi(cid:228) teknisi(cid:228) palveluita ovat muun muassa televisiosignaalien salaus ja salauksen purku, k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuksien valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n yll(cid:228)pito ja salauk- senpurkulaitteiden ja (cid:228)lykorttien markkinointi. Telenor on kehitt(cid:228)nyt yrityskohtaisen saatavuudeltaan rajoitetun j(cid:228)rjestelm(cid:228)n televisiosignaalien salausta ja salauksen pur- kua varten (Conax). Osa j(cid:228)rjestelm(cid:228)n teknisist(cid:228) toimin- noista on liiketoiminnan kannalta eritt(cid:228)in herkki(cid:228), sill(cid:228) niiden avulla saatetaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)siksi asiakkaita koske- viin tietoihin ja ohjelmayhti(cid:246)iden kanssa tehtyjen sopi- musten yksityiskohtiin. Molemmat osapuolet tarjoavat n(cid:228)it(cid:228) palveluja (cid:148)talon sis(cid:228)ll(cid:228)(cid:148). Ne tarjoavat osaa n(cid:228)ist(cid:228) palveluista my(cid:246)s kilpaileville kaapelitelevisio-operaatto- reille. tysten jakelumarkkinoista, ett(cid:228) satelliittil(cid:228)hetysten, kaa- pelitelevision, ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n ostamisen, sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n liitty- vien oikeuksien tukkukaupan ja maksutelevisioon liitty- vien teknisten palvelujen tarjoamisen markkinat ovat kansalliset. Osapuolet korostivat lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) toi- edellytt(cid:228)(cid:228) kansallisten huolto-organisaatioiden minta tukea, ett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelmien v(cid:228)lill(cid:228) on eroja ja ett(cid:228) ohjelmayhti(cid:246)t myyv(cid:228)t yleens(cid:228) ohjelmasis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) oikeuksia kansallisella tasolla. (283) V(cid:228)itetiedoksiantoon sulautuma-asetuksen 18 artiklan j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)vas- mukaisesti antamassaan vastauksessa, taus(cid:148), osapuolet huomauttivat, ett(cid:228) satelliittitransponderi- kapasiteetin markkinat ovat eurooppalaiset ja muut satelliittil(cid:228)hetysyhti(cid:246)t (Eutelsat ja Astra) tarjoavat palve- luja, joilla voidaan korvata Telenorin palvelutarjonta. yhten(cid:228) investoinnista (284) Osapuolten vastauksessaan esitt(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite on kuitenkin ristiriidassa sen seikan kanssa, ett(cid:228) Telia vuokraa trans- ponderikapasiteettia NSAB:lt(cid:228). Telian p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) vaihtoehtona oli strategisesta jossa Telia, Ruotsin vuokrata kapasiteettia Eutelsatilta, vakiintunut teleoperaattori, on osakkaana. Telia ei kui- tenkaan valinnut Eutelsatin kapasiteettia, vaikka t(cid:228)m(cid:228) tarjosi Telian tarvitsemaa kapasiteettia suunnilleen puo- let edullisempaan hintaan kuin NSAB (koska Telia on lis(cid:228)ksi Eutelsatin osakas, sill(cid:228) olisi ollut paremmat mah- dollisuudet vaikuttaa satelliittipalvelujensa tarjoajan stra- tegisiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin). Telia p(cid:228)(cid:228)tti olla vuokraamatta kapa- siteettia Eutelsatilta, koska sen tarjoama peittoalue ei ollut Pohjoismaihin suunnattujen l(cid:228)hetysten kannalta houkutteleva ja l(cid:228)hes kaikkien kyseisell(cid:228) alueella asuvien potentiaalisten asiakkaiden lautasantennit on suunnattu Telenorin ja NSAB:n satelliitteihin. L(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien kannalta jonkin muun satelliitin k(cid:228)ytt(cid:246) poh- joismaisille katsojille suunnattujen l(cid:228)hetysten v(cid:228)litt(cid:228)mi- seen aiheuttaisi huomattavia kustannuksia, sill(cid:228) l(cid:228)hetys- toiminnan harjoittajien olisi saatava riitt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) katso- jia joko lopettamaan Telenorin (ja NSAB:n) satelliittien v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)n Pohjoismaiden kannalta kiinnostavan ohjel- matarjonnan katselu tai hankkimaan toinen lautasan- tenni. Katsovat eiv(cid:228)t voi yksinkertaisesti k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)(cid:228) lauta- santenniaan Eutelsatin tai Astran satelliitteihin p(cid:228)in, sill(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n pohjoismainen l(cid:228)hetystoiminnan harjoittaja ei l(cid:228)het(cid:228) ohjelmiaan niiden kautta. Osapuolten vastaukses- saan esitt(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite, jonka mukaan satelliittitransponderi- kapasiteetin markkinat ovat Euroopan laajuiset, ei siten voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Komissio pit(cid:228)(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) kiinni asias- sa NSD esitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kannassa, jonka mukaan satelliit- titransponderimarkkinat ovat pohjoismaiset. B Merkitykselliset maantieteelliset markkinat (282) Osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet p(cid:228)(cid:228)asiassa komission aiemmin tekemien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten (ks. edell(cid:228)) perusteella televisiol(cid:228)he- (285) Jotkin kolmannet ovat ehdottaneet, ett(cid:228) televisiol(cid:228)hetys- ten tukkukaupan ja sis(cid:228)ll(cid:246)n ostamisen markkinat olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) Skandinavian (Norjan, Ruotsin ja Tanskan) laajuisiksi (mainitut kolme maata sek(cid:228) Suomi). T(cid:228)t(cid:228) perusteltiin l(cid:228)hinn(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) osapuol- tai pohjoismaisiksi 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/43 ovat sovitaan kolmannet ten jakeluketjun my(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa harjoittama toiminta ylitt(cid:228)(cid:228) kansalliset rajat. Satelliittitransponderi- kapasiteetin tarjoamisen markkinat luokitellaan ensiksi- kin yleens(cid:228) yhteisest(cid:228) sopimuksesta skandinaavisiksi tai pohjoismaisiksi. Useimmat lis(cid:228)ksi ilmoittaneet osapuolten n(cid:228)kemyksen vastaisesti, ett(cid:228) ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n (kaupallisten kanavien tai maksutele- vision l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)n sis(cid:228)ll(cid:246)n, esimerkiksi elokuvien ja urheiluohjelmien) usein l(cid:228)hetysoikeuksista Skandinavian tai Pohjoismaiden tasolla. Kulttuuriin ja kieleen liittyvi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228) ei pidet(cid:228) merkitt(cid:228)vin(cid:228) estein(cid:228) p(cid:228)(cid:228)osin saman ohjelma-aineiston l(cid:228)hett(cid:228)miselle kaikissa Skandinavian maissa, sill(cid:228) kyseisille maille on perintei- sesti yhteist(cid:228) esimerkiksi se, ett(cid:228) ohjelmat tekstitet(cid:228)(cid:228)n. Kolmannet olettavat lis(cid:228)ksi Newcon lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n yhteisskan- dinaavisia (tai yhteispohjoismaisia) hankintoja saadak- seen riitt(cid:228)v(cid:228)sti materiaalia jakeluketjun alkup(cid:228)(cid:228)n tele- visiol(cid:228)hetystoiminnalleen, ja kilpailuedellytykset muuttu- vat siten yh(cid:228) homogeenisemmiksi. On selv(cid:228)(cid:228), ettei osa- puolten v(cid:228)ite, jonka mukaan yksitt(cid:228)iset kaapelitelevisio- asiakkaat eiv(cid:228)t voi vaihtaa kotimaansa ulkopuolelta tulevaan palveluntarjoajaan, ole este laajemman markki- noiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n soveltamiselle tarkasteltaessa sis(cid:228)l- l(cid:246)n ostamista, sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n liittyvien oikeuksien tukkukaup- paa ja maksutelevisioon liittyv(cid:228)(cid:228) tekniikkaa. Saatavilla olevat tekniset yhteysmahdollisuudet ja eri jakelijoiden hallussa olevat l(cid:228)hetysoikeudet rajoittavat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) televisiol(cid:228)hetysten v(cid:228)hitt(cid:228)isjakeluasiakkaiden (erityisesti kaapelitelevisioasiakkaiden) valinnanvaraa palveluntarjoa- jien osalta. Jos otetaan kuitenkin huomioon n(cid:228)k(cid:246)piiriss(cid:228) oleva siirtyminen digitaalisiin palveluihin ja kasvava kiinnostus yhteispohjoismaisia jakeluoikeussopimuksia kohtaan, my(cid:246)s n(cid:228)iden markkinoiden laajempi (Skandina- vian tai Pohjoismaat kattava) m(cid:228)(cid:228)rittely saattaa olla j(cid:228)r- kev(cid:228)(cid:228). (286) T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kannalta ei kuitenkaan ole tarpeen tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telmi(cid:228) markkinoiden tarkasta maantieteellisest(cid:228) laajuudesta, sill(cid:228) ilmoitettu sulautuma loisi tai vahvistaisi osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa televisiopalvelujen jakelu- ketjujen useilla tasoilla riippumatta siit(cid:228), tarkastellaanko toimintaa kansallisella, skandinaavisella vai pohjoismai- sella tasolla (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). C Kilpailua koskeva arviointi Satelliittikapasiteetti (287) Telenor on Pohjoismaiden suurin satelliittitranspon- ja Intelsat-satellii- jotka ovat positiossa 1 aste l(cid:228)nteen, on derikapasiteetin tarjoaja. Sen Thor- teilla (43), (43) Telenor vuokraa kaikkia positiossa 1 aste l(cid:228)nteen sijaitsevan Intel- net-satelliitin transpondereita. yhteens(cid:228) 48 transponderia. Vastauksessaan osapuolet totesivat, ett(cid:228) kaikki Telenorin transponderit soveltuvat televisiosignaalien l(cid:228)hett(cid:228)miseen. Kuitenkin ainoastaan 34 Telenorin transpondereista on niin sanottuja BSS- transpondereita, jotka soveltuvat teknisesti televisiosig- naalien l(cid:228)hett(cid:228)miseen suoraan kotitalouksille. Muiden 14 transponderin (Intelsat-transponderit) v(cid:228)lityksell(cid:228) voi- daan esimerkiksi sy(cid:246)tt(cid:228)(cid:228) signaaleja kaapelitelevisioverk- koihin, mutta ne eiv(cid:228)t sovellu signaalien v(cid:228)litt(cid:228)miseen suoraan kotitalouksille. Kaikkien Telenorin satelliittit- ranspondereiden peittoalue on Pohjoismaissa. Telenorilla on my(cid:246)s konkreettisia suunnitelmia lis(cid:228)t(cid:228) kapasiteettiaan l(cid:228)hitulevaisuudessa laukaisemalla toisen satelliitin. Tele- nor ja Canal Digital ovat investoineet huomattavia sum- mia satelliittitekniikkaan, ja ne ovat luoneet Pohjoismai- den ainoan digitaalisten televisiosignaalien l(cid:228)hetysalus- tan. (288) Telialla ei ole omaa satelliittikapasiteettia, mutta se on ollut vuodesta 1997 alkaen yksi NSAB:n t(cid:228)rkeimmist(cid:228) asiakkaista. NSAB on Telenorin kilpailijoista ainoa, jonka satelliitin peittoalue kattaa erityisesti Pohjoismaat. Vas- tauksessaan osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) Telia ei ole NSAB:lle merkitt(cid:228)v(cid:228) asiakas. T(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite on kuitenkin virheellinen, sill(cid:228) se perustuu siihen, ett(cid:228) Telia ei k(cid:228)yt(cid:228) vuokraamiaan transpondereita kehitt(cid:228)(cid:228)kseen palveluja, jotka houkutteli- sivat muita asiakkaita k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n samaa satelliittia kuin Telia. Silt(cid:228) osin kuin t(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite pit(cid:228)(cid:228) paikkansa, t(cid:228)m(cid:228) on yksi ehdotetun keskittym(cid:228)n seurauksista, kuten j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) todetaan. Niinp(cid:228) on edelleen l(cid:228)hdett(cid:228)v(cid:228) siit(cid:228), vuokrasopimuksen [pitk(cid:228)aikaisen]* ett(cid:228) NSAB:n [(cid:133)]* transponderin k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), Telialla oli todelli- sia suunnitelmia kehitt(cid:228)(cid:228) suoria satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228), jotka kilpailevat Telenorin l(cid:228)hetysten kanssa, ja sen vuoksi se vuokrasi BSS-transpondereita, jotka, kuten edell(cid:228) todet- tiin, on suunniteltu erityisesti signaalien l(cid:228)hett(cid:228)miseen suoraan kotitalouksille. Vuokra-aika vastaa satelliitin odotettua elinik(cid:228)(cid:228). tehdess(cid:228)(cid:228)n (289) Kun vuokrasopimukset tehtiin, n(cid:228)m(cid:228) transponderit vas- tasivat [(cid:133)]* NSAB:n kapasiteetista, ja NSAB:n n(cid:228)k(cid:246)kul- masta oli selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Telia aikoi kehitt(cid:228)(cid:228) kilpailevan pal- velun tarjotakseen suoria satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228) kotitalouk- sille. Sen vuoksi ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan Telia ei ole merkitt(cid:228)v(cid:228) asiakas NSAB:lle. (290) Satelliittitranspondereiden vuokraamiseen tekemiens(cid:228) investointien (jotka muodostavat vuositasolla merkitt(cid:228)- v(cid:228)n osan Telian kaapelitelevisioliiketoiminnan liikevaih- dosta) lis(cid:228)ksi Telia on investoinut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti my(cid:246)s Tukholmaan sijoitettuihin maa-satelliittiyhteyslaitteisiin. Tekniselt(cid:228) kannalta Telialla olisi sen vuoksi ilman ehdo- tettua keskittym(cid:228)(cid:228)kin hyv(cid:228)t mahdollisuudet aloittaa satelliitin kautta televisiosignaalien ja muiden signaalien l(cid:228)hett(cid:228)minen suoraan yksitt(cid:228)isille asiakkaille (ks. j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228)). L 40/44 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 vai (sen mukaan, (291) Keskittym(cid:228)n j(cid:228)lkeen Newcon hallinnassa olisi 34(cid:151)[(cid:133)]* lasketaanko Telian BSS-transponderia ei) vuokraamat NSAB-transponderit mukaan yhteens(cid:228) 51 BSS-transponderista, jotka sijaitsevat posi- tioissa 1 aste l(cid:228)nteen ja 5 astetta it(cid:228)(cid:228)n. Siten Newcon hallinnassa olisi [60(cid:151)80 %]* kaikista transpondereista, jotka soveltuvat televisiol(cid:228)hetysten l(cid:228)hett(cid:228)miseen suo- raan pohjoismaisille kotitalouksille. Kuten edell(cid:228) todet- tiin, Telenor on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) sen [(cid:133)]* transponde- rista [(cid:133)]* soveltuu Pohjoismaihin suunnattuihin tele- visiol(cid:228)hetyksiin. Jos kaikki n(cid:228)m(cid:228) [(cid:133)]* transponderia las- ketaan mukaan, Newcon osuus k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevasta televisiol(cid:228)hetysten nousisi [(cid:133)]* transponderista (j(cid:228)lleen sen mukaan, lasketaanko Telian vuokraamat ei). T(cid:228)m(cid:228) vastaisi NSAB-transponderit mukaan vai [70(cid:151)80 %:a]* k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevasta kokonaiskapasitee- tista. transponderikapasiteetista transponderiin yhteens(cid:228) [(cid:133)]* (292) Vastauksessaan osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) NSAB:n k(cid:228)ytet- t(cid:228)viss(cid:228) olevien transpondereiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on edell(cid:228) ilmoitettua suurempi. T(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite ei pid(cid:228) paikkaansa. NSAB:lla on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kaksi satelliittia kiertoratapai- kassa 5 astetta it(cid:228)(cid:228)n (Sirius I ja Sirius II). Sirius I:ll(cid:228) on nelj(cid:228) BSS-transponderia. Sirius II:lla on 32 transponderia, mutta n(cid:228)ist(cid:228) 32 transponderista kuusi soveltuu ainoas- taan viestint(cid:228)tarkoituksiin (ei televisiol(cid:228)hetyksiin). J(cid:228)ljell(cid:228) olevista 26 transponderista 13 ei ole NSAB:n omistuk- sessa. N(cid:228)m(cid:228) transponderit omistaa GEAmericom, eik(cid:228) suunnattu Pohjoismaita kohti (44). Niinp(cid:228) niit(cid:228) ole NSAB:n k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) on yhteens(cid:228) 17 (tai 11, jos Telian vuokraamat tele- visiol(cid:228)hetyksiin soveltuvaa transponderia, kuten edell(cid:228) ilmoitetuista prosenttiosuuksista ilmenee. transponderit v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n luvusta) (293) Telia ja Telenor ovat my(cid:246)s sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) NSAB:n transpondereihin olisi lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) NSAB:n omistaman Sirius III -satelliitin transponderit. T(cid:228)m(cid:228) satelliitti on t(cid:228)ll(cid:228) het- kell(cid:228) vuokrattu Astralle, eik(cid:228) sit(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228) l(cid:228)hetyksiin Pohjoismaissa. Vuokrasopimuksen p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228) lokakuussa 1999 satelliitti on kuitenkin tarkoitus siirt(cid:228)(cid:228) NSAB:n omaan positioon (5 astetta it(cid:228)(cid:228)n). Jos n(cid:228)in tapahtuu, Sirius III korvaa Sirius I:n (jota ei voida k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) saman- aikaisesti, koska molemmat satelliitit k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t samoja taajuuksia). NSAB:n k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien transponderei- jos Telian den kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi silloin 27 (tai 21, vuokraamat transponderit v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n luvusta) eik(cid:228) 31, kuten osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t vastauksessaan. it(cid:228)(cid:228)n ja pidet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) se t(cid:228)ss(cid:228) positiossa. Yksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vaikuttavista tekij(cid:246)ist(cid:228) on ehdotetun keskittym(cid:228)n vaiku- tus NSAB:n kykyyn houkutella l(cid:228)hetystoiminnan harjoit- tajia. Vaikka Sirius III suunnattaisiinkin positioon 5 astetta it(cid:228)(cid:228)n, osapuolet eiv(cid:228)t ole esitt(cid:228)neet vakuuttavia todisteita siit(cid:228), miksi t(cid:228)m(cid:228) parantaisi NSAB:n kilpailuase- maa. Ensinn(cid:228)kin, jopa nykyisess(cid:228) analogisessa ymp(cid:228)ris- t(cid:246)ss(cid:228) (jossa yhden televisiokanavan l(cid:228)hett(cid:228)miseen tarvi- taan yksi transponderi) Telenorilla ja NSAB:ll(cid:228) on molemmilla eritt(cid:228)in paljon vapaata kapasiteettia. Digitaa- lisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) nykyisen kapasiteetin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) monin- kertaistuu, sill(cid:228) yht(cid:228) transponderia voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 6(cid:151)8 televisiokanavan l(cid:228)hett(cid:228)miseen. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat Telenorin satelliitit pystyv(cid:228)t v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kaikki nykyiset analogiset signaalit digitaalisessa muodossa. Sama koskee NSAB:n satelliitteja. Sen vuoksi ei ole selv(cid:228)(cid:228), mill(cid:228) tavoin NSAB:n asema vahvistuisi, jos se lis(cid:228)isi satelliittiasemansa kapasi- teettia. Telenorkin on lis(cid:228)ksi suunnitellut laukaisevansa toisen satelliitin positioon 1 aste l(cid:228)nteen (Thor IV). Ilmoituksen mukaan Thor IV on tarkoitus laukaista vuonna 2002 (45). N(cid:228)in ollen on todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Telenor jopa saavuttaa l(cid:228)hitulevaisuudessa samat paremmat edut uuden kapasiteetin lis(cid:228)yksest(cid:228). On lis(cid:228)ksi vahvoja merkkej(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) heiken- t(cid:228)isi ilmoitetussa muodossaan merkitt(cid:228)v(cid:228)sti NSAB:n kil- pailuasemaa. NSAB:n k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevalla kapasiteetilla ei siten ole suurta merkityst(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin kannalta. tai (295) NSAB:n omistavat SSC, Teracom (molemmat 37,5 pro- sentin osuudella) ja Tele Denmark (25 prosentin osuus). NSAB ei ole vertikaalisesti integroitunut yhteenk(cid:228)(cid:228)n ver- tikaalisen tason toimintaan, joita Telia ja Telenor harjoit- tavat. Tutkimuksissa ilmeni, ett(cid:228) Newco, joka on ainoa vertikaalisesti integroitunut Pohjoismaat kattavien satel- liittitranspondereiden tarjoaja, olisi ainoa yritys, joka pystyy tarjoamaan l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajille palve- lupakettia, joka koostuu satelliitti-infrastruktuurista ja v(cid:228)hitt(cid:228)isjakelusta (kaapeliyhti(cid:246)ille ja suoraan kotitalouk- sille). Keskittym(cid:228)n j(cid:228)lkeen niiden katsojien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228), jotka ovat liittyneet Newcon v(cid:228)hitt(cid:228)isjakeluverkkoon, nousisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti ja kattaisi jopa 70 prosenttia kai- j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Koska Telia kista televisiotalouksista (ks. siirt(cid:228)isi Newcolle Ruotsin suurimman kaapelitelevisiover- kon (johon on liittynyt noin 1,3 miljoonaa kotitaloutta), Newco pystyisi vaikuttamaan satelliittitransponderikapa- siteetin ostajiin paljon nykyist(cid:228) helpommin pyrkiess(cid:228)(cid:228)n vakuuttamaan ostajille, ettei niiden kannata ostaa t(cid:228)l- laista kilpailijalta, NSAB:lt(cid:228). kapasiteettia Newcon ainoalta (294) Kuten aina tulevaisuudesta puhuttaessa ei ole t(cid:228)ysin var- maa, siirret(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) Sirius III todella positioon 5 astetta (44) Kun Telia arvioi eri vaihtoehtoja DTH-l(cid:228)hetyksille, se p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) se pystyisi k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n GEAmericomin transpondereita ainoastaan silloin, jos se vuokraisi kaikki 13 transponderia, sill(cid:228) koko s(cid:228)teily- keila olisi suunnattava uudelleen kohti Pohjoismaita. (296) Telenor on jo aloittanut aggressiivisen kampanjan hou- siirtym(cid:228)(cid:228)n kutellakseen l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajia NSAB:n satelliittien k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) Telenorin satelliitteihin (ja (45) Telenorin verkkosivuilla ilmoitetaan, ett(cid:228) Thor IV laukaistaan mah- dollisesti jo vuonna 2000 tai 2001. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/45 ett(cid:228) v(cid:228)itet(cid:228)(cid:228)n, transponderikapasiteettia on tarjottu ilmaiseksi ainakin yhdelle NSAB:n asiakkaalle (46)). Vas- tauksessaan osapuolet ovat kiist(cid:228)neet t(cid:228)m(cid:228)n ja toden- neet, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t ole tarjonneet ilmaista kapasiteettia vaan peittoalueeseen sidottua sopimusta, jonka mukaan satelliittikapasiteetista suoritettava maksu riippuu l(cid:228)he- tystoiminnan harjoittajan tavoittamien katsojien luku- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Komission on vaikea ottaa lopullisesti kantaa n(cid:228)ihin v(cid:228)itteisiin ennen kuin kansallinen kilpailuviran- omainen on tehnyt asiasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. Esimerkki vahvis- taa kuitenkin sen, ett(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat voi- daan saada valitsemaan yritys, joka tarjoaa niille satelliit- tikapasiteettia peittoalueeseen sidottujen sopimusten perusteella. Keskittym(cid:228)n j(cid:228)lkeen Newcon asema olisi sen vuoksi paljon vahvempi kuin NSAB:n, koska NSAB, joka tuotantoketjun j(cid:228)lkip(cid:228)(cid:228)n markki- ei ole integroitunut noille, ei pysty takaamaan, ett(cid:228) se saa katsojia kaapeli- verkkojen tai suoran satelliittivastaanoton kautta. Keskit- tym(cid:228) ei kuitenkaan parantaisi pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n Newcon kyky(cid:228) tarjota l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajille v(cid:228)hitt(cid:228)isjakeluka- nava, vaan se pienent(cid:228)isi samalla NSAB:n kyky(cid:228) toimia samoin, koska Telia ei ehk(cid:228) en(cid:228)(cid:228) olisi kiinnostunut v(cid:228)lit- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n NSAB:n kautta tarjottuja palveluja. (297) Lis(cid:228)ksi vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) kolmannet ep(cid:228)ilev(cid:228)t NSAB:n jos ehdotettu keskittym(cid:228) elinkelpoisuutta kilpailijana, toteutetaan. T(cid:228)m(cid:228)n voitaisiin v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228) olleen my(cid:246)s Tele- norin n(cid:228)kemys, koska Telenor p(cid:228)(cid:228)tti hieman ennen ilmoitetun keskittym(cid:228)n julkistamista olla jatkamatta Nordenparabolen-lautasantennin myynninedist(cid:228)misess(cid:228) NSAB:n kanssa aiemmin tekem(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) analoginen lautasantenni pystyy vastaanottamaan yht(cid:228) aikaa Telenorin ja NSAB:n signaaleja. Jos Telenor olisi uskonut, ett(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoit- tajia pysyy NSAB:ll(cid:228) ilmoitetun toimenpiteen toteuttami- sen j(cid:228)lkeen, olisi ollut loogista, ett(cid:228) se jatkaa yhteisty(cid:246)t(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n kanssa. Vastauksessaan osapuolet totesivat, ett(cid:228) Telenorin ja NSAB:n v(cid:228)linen Nordenparabolen-lautasan- tennin myynninedist(cid:228)mist(cid:228) koskeva sopimus p(cid:228)(cid:228)ttyi vuonna 1998 ja ett(cid:228) Telenor p(cid:228)(cid:228)tti kaupallisten etujensa vuoksi olla jatkamatta yhteisty(cid:246)t(cid:228) mutta ett(cid:228) se kuiten- kin markkinoi yh(cid:228) Nordenparabolen-lautasantennia. T(cid:228)m(cid:228) perustelu ei kuitenkaan ole vastaus p(cid:228)(cid:228)asialliseen ongelmaan eli siihen, ett(cid:228) Telenorin toiminta osoittaa Telenorin katsovan saavansa etua siit(cid:228), ett(cid:228) katsojat k(cid:228)yt- t(cid:228)v(cid:228)t lautasantenneja, jotka on suunnattu ainoastaan toi- seen Pohjoismaiden kahdesta satelliittiasemasta (47). Tele- norin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s lopettaa Nordenparabolenia koskeva yhteis- ty(cid:246) vaikuttaa joka tapauksessa ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) NSAB:n kil- pailuasemaan, koska merkitt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) pohjoismaisia katsojia ei pysty vastaanottamaan signaaleja NSAB:n satelliiteilta. (46) T(cid:228)m(cid:228) asia on saatettu Ruotsin kilpailuviranomaisten k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, asia Dnr 353/1999. Asiasta ei ole viel(cid:228) tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). (47) Canal Digitalin verkkosivuilla todetaan seuraavaa: (cid:148)Kaikki jakele- mamme kanavat on mahdollista vastaanottaa yhdelt(cid:228) ja samalta satelliittiasemalta. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) lautasantenniin ei tar- vitse asentaa useita taajuusmuuntimia. (cid:148) (298) Tutkimus onkin osoittanut, ett(cid:228) ilmoitettu keskittym(cid:228) antaisi Newcolle mahdollisuuden pienent(cid:228)(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)sti NSAB:n kilpailumahdollisuuksia tai jopa poistaa ne kokonaan. T(cid:228)m(cid:228) ei pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n loisi Newcolle m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa tarjonnan satelliittitransponderikapasiteetin markkinoilla, vaan lis(cid:228)ksi sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta kaikilla tele- visiol(cid:228)hetysten jakeluketjun tasoilla vahvistuisi merkitt(cid:228)- v(cid:228)sti. Newcosta tulisi portinvartija, jolta kaikkien yritys- ten, jotka haluavat aloittaa toiminnan jakeluketjun jol- lain tasolla, olisi hankittava transponderikapasiteettia. (299) Osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) Newco ei ensinn(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tule muodostamaan (cid:148)pullonkaulaa(cid:148) satelliittikapasiteetin pohjoismaisessa jakeluketjussa. Ne perustelevat n(cid:228)kemys- t(cid:228)(cid:228)n ensisijaisesti sill(cid:228), ett(cid:228) on olemassa kilpaileva palve- lujen tarjoaja, NSAB, ja ett(cid:228) NetCom/MTG:ll(cid:228) (48) on t(cid:228)r- ke(cid:228) rooli transponderikapasiteetin ostajana ja l(cid:228)hetyspal- velujen tarjoajana niille televisio-ohjelmia jakeleville yri- tyksille, joissa se on osakkaana. NetCom/MTG harjoittaa l(cid:228)hetystoimintaa esimerkiksi TV3:n ja TV1000:n kautta, joiden ohjelmia l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n kaikissa Skandinavian maissa. Se harjoittaa Kabelvisionin kautta my(cid:246)s kaapelitelevisio- toimintaa Ruotsissa ja Viasatin kautta analogista l(cid:228)hetys- toimintaa suoraan kotitalouksille kaikissa Skandinavian maissa. Se ei omista osuuksia satelliittitoiminnasta mutta vuokraa kapasiteettia Telenorilta ja NSAB:lt(cid:228). (300) V(cid:228)itteess(cid:228), jonka osapuolet ovat esitt(cid:228)neet Netcom/ MTG:n asemasta transponderikapasiteetin ostajana, ei kuitenkaan oteta t(cid:228)ysin huomioon ehdotetun keskitty- m(cid:228)n keskipitk(cid:228)n ja pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin vaikutuksia. On totta, ett(cid:228) Netcom/MTG:ll(cid:228) on tiettyj(cid:228) kilpailuun liittyvi(cid:228) vahvuuksia, esimerkiksi televisiokanaviensa tavaramerkit. N(cid:228)it(cid:228) vahvoja puolia ei saa kuitenkaan yliarvioida. Ensinn(cid:228)kin Netcom/MTG hankkii suurimman osan kana- viensa ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) kolmansilta, sek(cid:228) yhdysvaltalai- silta ett(cid:228) muiden maiden tuotantostudioilta ja urheilu- tapahtumien j(cid:228)rjest(cid:228)jilt(cid:228). Yritys on t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) tietyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin haavoittuva, koska useimmat katsojat ovat uskol- (48) Netcom, MTG ja Kinnevik on listattu erikseen Tukholman arvo- paperip(cid:246)rssiss(cid:228), ja Netcom ja MYG on listattu erikseen my(cid:246)s NAS- DAQissa. Komissiolle on ilmoitettu, ett(cid:228) erillisten p(cid:246)rssinoteeraus- ten s(cid:228)ilytt(cid:228)minen edellytt(cid:228)(cid:228) yrityksilt(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) ne noudattavat arvopaperip(cid:246)rssin vaatimuksia, jotka koskevat riippumatonta joh- toa ja riippumattomuutta liiketoimissa. Osapuolet ovat kuitenkin v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) Netcomia ja MTG:t(cid:228) olisi pidett(cid:228)v(cid:228) konsernina t(cid:228)ss(cid:228) arvioinnissa, koska Kinnevikill(cid:228) (Stenbeckin perhe) on merkitt(cid:228)v(cid:228)t osuudet molemmista yrityksist(cid:228). Komissio on t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) noudattanut t(cid:228)t(cid:228) oletusta, joka on ilmoituksen tehneiden osapuol- ten kannalta suotuisin. (Netcomin / Tele 2:n osuuksia puhelintoi- minnan alalla k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)it(cid:228) palveluja koskevassa jaksossa. ) L 40/46 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 ja muut lisia ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)lle (jonka voi tulevaisuudessa hankkia toinen l(cid:228)hetystoiminnan harjoittaja) eiv(cid:228)tk(cid:228) niink(cid:228)(cid:228)n tie- tylle kanavatavaramerkille. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) Net- com/MTG:n on s(cid:228)ilytett(cid:228)v(cid:228) nykyinen jakelutasonsa (jolle sen mainonta- tulot perustuvat) voidakseen rahoittaa houkuttelevan sis(cid:228)ll(cid:246)n hankinnan ja siten s(cid:228)i- lytt(cid:228)(cid:228) vakituiset katsojansa. Vastauksessaan osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) Netcom/MTG on jo tehnyt yhdysvaltalais- ten ja muiden tuotantostudioiden sek(cid:228) urheilutapahtu- mien j(cid:228)rjest(cid:228)jien kanssa useita sopimuksia, joista osa on yksinoikeudellisia. T(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite koskee p(cid:228)(cid:228)asiassa Net- com/MTG:n asemaa tuotantoketjun my(cid:246)hemm(cid:228)n vai- heen v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan markkinoilla, joita analysoidaan j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). Arvioitaessa keskittym(cid:228)n vaikutusta satelliit- titransponderikapasiteetin markkinoihin on otettava huomioon pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n se, ett(cid:228) suurin osa mainituista sopimuksista p(cid:228)(cid:228)ttyy vuosien 1999 ja 2003 v(cid:228)lill(cid:228), ja siten sopimusten kestoaika on rajoitettu riippumatta siit(cid:228) suojasta, joka Netcom/MTG:ll(cid:228) on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) teke- miens(cid:228) sopimusten ansiosta. Yksi (cid:148)suurista urheilusopi- muksista(cid:148), jota osapuolet k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t todistuksena Netcom/ MTG:n v(cid:228)itetyst(cid:228) vahvasta asemasta, koskee Italian jalka- palloliigaa. Vastauksessaan osapuolet totesivat, ett(cid:228), Net- com/MTG:ll(cid:228) on kyseiset oikeudet vuoteen 2001 saakka. Kuitenkin 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 ilmoitettiin, ett(cid:228) Canal Digital oli hankkinut pohjoismaiset oikeudet Ita- lian jalkapalloliigaan ja aloittaa l(cid:228)hetykset 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999. Koska Canal Digital ilmeisesti pystyy tarjoamaan Netcom/MTG:t(cid:228) korkeamman hinnan n(cid:228)ist(cid:228) toimitussopimusten (cid:148)suurista urheilusopimuksista(cid:148), ei olemassaoloa voida pit(cid:228)(cid:228) markkinoiden pysyv(cid:228)n(cid:228) piir- teen(cid:228) arvioitaessa sit(cid:228), onko Netcom/MTG:ll(cid:228) mahdolli- suudet ja kannustin tukea NSAB:t(cid:228) Newcolle vaihtoeh- don tarjoavana satelliittipalvelujen tarjoajana. (301) Netcom/MTG:n suhteellista vahvuutta Newcoon verrat- tuna voidaan havainnollistaa my(cid:246)s sill(cid:228), ett(cid:228) jo ennen ehdotettua keskittym(cid:228)(cid:228) Netcom/MTG joutui pakosta hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n eritt(cid:228)in ep(cid:228)edullisen jakelusopimuksen Telian kanssa. Itse asiassa Netcom/MTG:n on maksettava Telialle suosituimman kanavansa, TV3:n, jakelusta Telian kaapeliverkossa. Vastauksessaan osapuolet ovat yritt(cid:228)- neet asettaa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n kyseenalaiseksi toteamalla, ett(cid:228) TV3 ei ole ainoa l(cid:228)hetystoiminnan harjoittaja, joka maksaa Telian kaapelitelevisioverkon k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) perustelu on kuitenkin puutteellinen. Vaikka Telia m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevana kaapelitelevisio-operaattorina onkin pystynyt asettamaan ep(cid:228)edullisia ehtoja kaikille l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajille, ei se mill(cid:228)(cid:228)n tavoin hei- kenn(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Netcom/MTG on riippuvainen jakelun osalta Teliasta ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) riippuvuus vahvistuisi Newcon perustamisen j(cid:228)lkeen. jatkaa NSAB:n tukemista, (303) Vaikka edell(cid:228) esitetyst(cid:228) huolimatta l(cid:228)hdett(cid:228)isiinkin siit(cid:228), ett(cid:228) Netcom/MTG:ll(cid:228) on Newcon t(cid:228)rkeimp(cid:228)n(cid:228) kilpaili- jana mahdollisesti kannustin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) NSAB-satelliiteja, jotta se ei olisi t(cid:228)ysin riippuvainen Newcosta, sen olisi kuitenkin yh(cid:228) vaikeampi jos suurin osa l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajista siirtyisi k(cid:228)ytt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n Newcon satelliitteja. Mit(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n asiakkaita NSAB:ll(cid:228) on, sit(cid:228) korkeampia hintoja sen on peritt(cid:228)v(cid:228) kattaakseen toimintakustannuksensa, tulevat investoinnit digitaaliseen kapasiteettiin mukaan lukien. Ei ole j(cid:228)rke- v(cid:228)(cid:228) olettaa, kuten osapuolet tekev(cid:228)t vastauksessaan, ett(cid:228) NSAB laskee hintojaan, sen vapaan kapasiteetin jos m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyy l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien siirrytty(cid:228) Newcon asiakkaiksi. Vaikka onkin totta, ett(cid:228) investoinnit satelliitteihin ovat suuressa m(cid:228)(cid:228)rin uponneita kustannuk- sia, ei voida olettaa, ett(cid:228) NSAB jatkaisi l(cid:228)hetystoiminnan harjoittamista Pohjoismaissa, jollei se saa kohtuullista tuottoa sijoitetulle p(cid:228)(cid:228)omalle satelliittikapasiteetin vuok- raamisesta. Jos NSAB ei keskittym(cid:228)n j(cid:228)lkeen pystyisi en(cid:228)(cid:228) houkuttelemaan pohjoismaisia l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajia, on todenn(cid:228)k(cid:246)isemp(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) se myisi tai vuokraisi satelliitit toiselle operaattorille, joka siirt(cid:228)isi ne toiseen positioon kiertoradalla, kuin ett(cid:228) se jatkaisi tap- piollista toimintaa, kuten osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t. Osapuolet ovat vastauksessaan todenneet my(cid:246)s, ett(cid:228) NSAB ei ole riippuvainen pohjoismaisen l(cid:228)hetystoiminnan tuloista, mik(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n pid(cid:228) paikkaansa, koska n(cid:228)m(cid:228) tulot muodostavat suurimman osan NSAB:n kokonaistuloista. (304) Newcon kannalta tilanne olisi p(cid:228)invastainen, nimitt(cid:228)in mit(cid:228) enemm(cid:228)n asiakkaita se voisi houkutella tarjoamalla vertikaalisesti yhdistettyj(cid:228) palveluja, kuten edell(cid:228) maini- tut peittoalueeseen perustuvat sopimukset osoittavat, sit(cid:228) alhaisempia hintoja se veloittaisi. Newcolla olisi siten merkitt(cid:228)v(cid:228) kustannusetu NSAB:hen verrattuna. Toiseksi Netcom/MTG olisi kaupallisen ja maksutelevisiotoimin- nan harjoittajana viel(cid:228) riippuvaisempi Newcosta jakelun suhteen kuin aikaisemmin Teliasta tai Telenorista. T(cid:228)m(cid:228) pienent(cid:228)isi entisest(cid:228)(cid:228)n Netcom/MTG:n mahdollisuuksia kumota Newcon markkinavoima tukemalla NSAB:t(cid:228). Kolmanneksi NSAB ei teknisist(cid:228) syist(cid:228) pysty saavutta- maan suurta katsojam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) varsinkaan Norjassa ja Tans- kassa, joissa vastaanottimet on suunnattu suoraan aino- astaan Telenorin satelliittiasemaa kohti, eik(cid:228) niill(cid:228) sen vuoksi voida vastaanottaa NSAB:n signaaleja. Kaikki l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat, Netcom/MTG mukaan lukien, menett(cid:228)isiv(cid:228)t sen vuoksi merkitt(cid:228)v(cid:228)n osan satel- liittitelevisioasiakkaistaan, jos niiden ohjelmia ei v(cid:228)litet(cid:228) Telenorin satelliittien kautta. (305) Vastauksessaan osapuolet totesivat, ett(cid:228) tilanteen odote- taan muuttuvan digitaalisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228), koska asiak- kaiden on ostettava uusi salauksenpurkulaite ja tavalli- sesti my(cid:246)s uusi taajuusmuunnin. (302) N(cid:228)iden seikkojen perusteella on perusteltu syy ep(cid:228)ill(cid:228) osapuolten v(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan Netcom/MTG pystyisi tasapainottamaan Newcon ilmeist(cid:228) vahvuutta satelliitti- transponderikapasiteetin tarjonnan alalla (tai muilla jake- luketjun tasoilla). (306) Vaikka yleisesti ollaan samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kaikki kat- sojat tarvitsevat uuden salauksenpurkulaitteen vastaan- 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/47 ottaakseen digitaalisia signaaleja, t(cid:228)ll(cid:228) ei selv(cid:228)stik(cid:228)(cid:228)n ole vaikutusta mahdollisuuteen tavoittaa ne satelliittitele- visioasiakkaat, jotka ovat viritt(cid:228)neet laitteensa ainoastaan Telenorin satelliittiasemaan. Osapuolet ovat perustelleet kantaansa lautasantennin taajuusmuuntimen vaihdon lautasantennin tarpeellisuudesta toteamalla, ett(cid:228) (cid:148)uusi taajuusmuunnin (LNB) on tavallisesti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, koska taajuusmuuntimet eiv(cid:228)t sovellu yhteen uusien vanhat analogisten salauksenpurkulaitteiden kanssa(cid:148). Osapuolet eiv(cid:228)t ole perustelleet, miksi niiden mielest(cid:228) olisi t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) arvioida digitaaliseen j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n siirtymisen edellytyksi(cid:228) vertaamalla tarvetta korvata van- hat analogiset jotka mit(cid:228) ilmeisimmin eiv(cid:228)t sovi yhteen edes uusien analogis- ten salauksenpurkulaitteiden kanssa. lautasantennin taajuusmuuntimet, digitaalisten ja (307) Kolmannet eiv(cid:228)t ole samaa mielt(cid:228) siit(cid:228) ett(cid:228), digitaaliseen tekniikkaan siirrytt(cid:228)ess(cid:228) olisi v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) korvata nykyiset lautasantennit tai lautasantennin taajuusmuunti- liiketoiminnalliselta kannalta on otettava met. Lis(cid:228)ksi ja Telia ovat molemmat huomioon, ett(cid:228) Canal Digital aloittaneet digitaalisten palvelujen tarjoamisen ja tarjoa- vat niit(cid:228) tuetuilla hinnoilla asiakkaille, jotka hankkivat patentoidun salauksenpurkulaitteen, joka ei hyv(cid:228)ksy Net- com/MTG:n (cid:228)lykortteja. Sen vuoksi tosiasiat eiv(cid:228)t tue osapuolten suullisessa kuulemistilaisuudessa esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan Netcom/MTG pystyisi k(cid:228)ytt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)kseen osapuolten investointeja digitaaliseen tekniikkaan. Edell(cid:228) esitetyn perusteella ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n osapuolten v(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan siirtymi- nen digitaalisiin palveluihin pienent(cid:228)(cid:228) Netcom/MTG:n riippuvuutta Newcon satelliittipalveluista. N(cid:228)in ollen my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n osapuolten toista v(cid:228)itett(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228), sill(cid:228) Netcom/MTG ei olisi voinut tukea NSAB:t(cid:228) poista- malla keskittym(cid:228)n edell(cid:228) kuvattuja kielteisi(cid:228) vaikutuksia NSAB:n kilpailuasemaan. (308) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t lis(cid:228)ksi vastauksessaan, ett(cid:228) niit(cid:228) uhkaa Intelsatin tulo markkinoille. Kuten edell(cid:228) todettiin, Telenor vuokraa ja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Intelsat-satellii- tin kaiken l(cid:228)hetyskapasiteetin positiossa 1 aste l(cid:228)nteen. Osapuolet eiv(cid:228)t ole esitt(cid:228)neet perusteluja sille, miksi ei olisi j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228) olettaa, ett(cid:228) Telenor olisi osallisena my(cid:246)s jonka Intelsat sijoittaa mahdollisesti lis(cid:228)kapasiteetissa, positioon 1 aste l(cid:228)nteen. Vaikutelmaa, jonka mukaan Intelsatin uutta kapasiteettia voitaisiin mit(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)i- simmin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Telenorin tekniikkaan yhdistettyn(cid:228), vah- vistaa se, ett(cid:228) Telenor saa ilmeisesti k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) Intelsatin luottamuksellisia liiketoimintasuunnitelmia. Osapuolet eiv(cid:228)t my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole kyenneet perustelemaan, miksi ne l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien hankkimiseen liittyv(cid:228)t vai- keudet, jotka on mainittu edell(cid:228) NSAB:t(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228), eiv(cid:228)t koskisi my(cid:246)s Intelsatia, jos se yritt(cid:228)isi p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) mark- kinoille itsen(cid:228)isesti ilman Telenorin apua. Intelsatilla olisi jopa suurempia vaikeuksia p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille, koska se voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) markkina-asemaansa markkinoille tulon poh- jana. Komissio ei sen vuoksi voi hyv(cid:228)ksy(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan on saatu viitteit(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) Intelsatin tulo mark- kinoille uutena yrityksen(cid:228) rajoittaisi Newcon asemaa satelliittitransponderikapasiteetin markkinoilla. (309) Edell(cid:228) esitetyn perusteella on p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) ehdotet- tuun keskittym(cid:228)(cid:228)n liittyi merkitt(cid:228)vi(cid:228) satelliittitranspon- derikapasiteetin tarjontaan liittyvi(cid:228) ongelmia. Lis(cid:228)ksi Newcon asema t(cid:228)ll(cid:228) alalla aiheuttaisi kilpailuongelmia my(cid:246)s tuotantoketjun j(cid:228)lkip(cid:228)(cid:228)n markkinoilla (ks. j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228)). Onkin p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) ilmoitettu keskittym(cid:228) joh- taisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman luomiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi merkitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin satelliitti- transponderikapasiteetin tarjonnan Pohjoismaiden mark- kinoilla. Televisiol(cid:228)hetysten v(cid:228)hitt(cid:228)isjakelu (yksitt(cid:228)isille kotitalouksille) (310) Kuten edell(cid:228) todettiin, osapuolten mielest(cid:228) televisiol(cid:228)he- tysten v(cid:228)hitt(cid:228)isjakelun markkinoita olisi arvioitava kan- sallisella tasolla erottaen toisistaan kaapeli- ja satelliitti- televisiomarkkinat. Toisaalta on my(cid:246)s useita tekij(cid:246)it(cid:228), jotka oikeuttaisivat sek(cid:228) tuotemarkkinoiden ett(cid:228) maan- tieteellisten markkinoiden laajemman tarkastelun. Koska komissio katsoo, ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) loisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)n aseman tai vahvistaisi sit(cid:228) valitusta m(cid:228)(cid:228)rittelytavasta riippumatta, t(cid:228)ss(cid:228) jaksossa arvioidaan ehdotetun keskit- tym(cid:228)n vaikutusta osapuolten ehdottamalla tasolla ja kaa- peli- ja satelliittitelevision yhdistetyill(cid:228) markkinoilla (kan- sallisella tasolla ja Skadinavian/Pohjoismaiden tasolla). i) Kaapelitelevision ja satelliittitelevision (erilliset) kansalliset markkinat A Kaapelitelevisio (311) Telenor omistaa Norjan toiseksi suurimman kaapelitele- visioverkon, johon on liittynyt noin [30(cid:151)40 %]* kaikista Norjan kaapelitelevisiotalouksista. Telia puolestaan omis- taa Tanskan toiseksi suurimman kaapelitelevisioverkon. Ilmoituksen mukaan Telian osuus kaikista kaapeliverk- kon liittyneist(cid:228) kotialouksista Tanskassa on [10(cid:151)20 %]* ja ([30(cid:151)40 %]*, jos kaapeliverkko ja SMATV-j(cid:228)rjestelm(cid:228) ilmoitetaan yhdistet(cid:228)(cid:228)n). Tele Denmarkin osuudeksi [80(cid:151)90 %]* kaapelitelevision alalla ja [50(cid:151)60 %]*, jos SMATV lasketaan mukaan. Jos oletetaan, ett(cid:228) kaapelitele- vision jakelumarkkinat ovat kansalliset, ei t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) ole tarpeen tarkastella ehdotetun keskittym(cid:228)n vai- kutuksia Norjan ja Tanskan markkinoihin. L 40/48 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 (312) Telia omistaa Ruotsin suurimman kaapelitelevisioverkon. Vuonna 1998 sen verkkoon oli liittynyt 1 250 000 koti- taloutta ([50(cid:151)60 %]* Ruotsin kaikista kaapelitelevisio- talouksista) (49). Lis(cid:228)ksi 50 000 SMATV-kotitaloutta oli liittynyt Telian verkkoon. Telian verkkoon liittyneiden kotitalouksien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on kasvanut viimeisten nelj(cid:228)n vuoden aikana. Kilpailevista operaattoreista Kabelvisio- nin (Netcom/MTG-ryhm(cid:228)) osuus on [10(cid:151)20 %]*, Stj(cid:228)rn TV:n [10(cid:151)20 %]* ja Sweden on Linen [0(cid:151)10 %]*. (313) Ilmoituksessa osapuolet totesivat olevansa sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) markkinaosuudet olisi mitattava maksutelevisiotulo- jen perusteella eik(cid:228) verkkoon liittyneiden kotitalouksien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella. T(cid:228)m(cid:228)n mukaan, ja jos mak- sutelevisiotulot m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n osapuolten ehdottamalla tavalla yksitt(cid:228)isten kotitalouksien maksutelevisiopalve- luista maksamina tuloina, Telian markkinaosuus Ruot- sissa olisi [20(cid:151)30 %]*. Kabelvisionin markkinaosuus olisi [30(cid:151)40 %]*, Stj(cid:228)rn TV:n [20(cid:151)30 %]* ja Sweden on Linen [10(cid:151)20 %]*. (314) Eri laskentamenetelmill(cid:228) saatujen tulosten suuret erot voidaan selitt(cid:228)(cid:228) Telian k(cid:228)ytt(cid:228)mill(cid:228) liiketoimintamenetel- mill(cid:228), jotka poikkeavat kilpailijoiden menetelmist(cid:228). Telia myy tavallisesti yhdistetyn paketin, joka kattaa infra- ja suhteellisen suuren m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n tele- struktuuripalvelut visiokanavia, (cid:148)maksuttomana peruspakettina(cid:148) vuokran- antajille ja muille kiinteist(cid:246)jen omistajille. Telia ei luokit- tele t(cid:228)st(cid:228) myyntitoiminnasta saatavia tuloja maksutele- visiotuloiksi. Se laskee maksutelevisiotuloihin ainoastaan tulot, jotka saadan yksitt(cid:228)isten kotitalouksien peruspake- tin lis(cid:228)ksi tilaamista kanavista veloitettavista maksuista. Kabelvisionilla ja muilla kaapelitelevisio-operaattoreilla on erilainen liiketoimintastrategia. Niiden toimittama peruspaketti on suhteellisen pieni (sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiassa pakolliset maanp(cid:228)(cid:228)lliset kanavat), ja sen vuoksi ne myy- v(cid:228)t suurimman osan palveluistaan osapuolten m(cid:228)(cid:228)ritel- m(cid:228)n mukaisina (cid:148)maksutelevisiopalveluina(cid:148). T(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)- ritelm(cid:228)n haitat ovat ilmeiset, koska se tarkoittaa k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) kaikki pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n peruspaketin tilaavat Telian asiakkaat eiv(cid:228)t ehdotetun markkinam(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n mukaan synnyt(cid:228) lainkaan liikevaihtoa. Jos toinen asiakas tilaa t(cid:228)sm(cid:228)lleen samat kanavat kilpailevalta kaapelitele- visio-operaattorilta, suurin osa syntyv(cid:228)st(cid:228) liikevaihdosta kuuluisi osapuolten m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n soveltamisalaan. Yli [45(cid:151)55 %]* Telian kaapelitelevisiotuloista tulee vuok- ranantajilta ja kiinteist(cid:246)jen omistajilta. Sen vuoksi on merkille pantavaa, ett(cid:228) osapuolet ovat pyrkineet j(cid:228)tt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n pois t(cid:228)m(cid:228)n osan Telian liikevaihdosta m(cid:228)(cid:228)rittele- milt(cid:228)(cid:228)n maksutelevisiomarkkinoilta, varsinkin koska ne eiv(cid:228)t ole ottaneet pois j(cid:228)tetty(cid:228) liikevaihtoa lainkaan huo- mioon. Telian viimeksi toimittamien tietojen perusteella [55(cid:151)65 %]* suurempi kuin sen markkinaosuus olisi laskentaperusteena Kabelvisionin markkinaosuus, k(cid:228)ytett(cid:228)isiin kokonaistuloja. jos ilmoittavat (315) Tutkimuksissa on ennen kaikkea havaittu, ett(cid:228) Telia ja tavallisesti markkinavoiman sen kilpailijat liittyneiden kotitalouksien perusteella eiv(cid:228)tk(cid:228) (cid:148)maksutele- visiotulojen(cid:148) perusteella (ks. esimerkiksi Telian vuosiker- tomus vuodelta 1997). My(cid:246)s kaapeliverkkoja ostettaessa arvostus perustuu yleens(cid:228) liittyneiden kotitalouksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. Digitalisoitumisen odotetaan yleisesti lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n kaapelitelevisioverkon koon merkityst(cid:228), koska se mah- dollistaa muun muassa huomattavien investointikustan- nusten suhteuttamisen suureen asiakasm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. Komis- sio p(cid:228)(cid:228)ttelee edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)kohtien perusteella, ett(cid:228) asianmukainen laskentaperuste osapuolten markki- navoimalle on verkkoon liittyneiden kotitalouksien luku- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228). toimilupa-alueita (316) Osapuolet ovat ilmoittaneet, ett(cid:228) Ruotsissa ei ole maan- kaapelitelevisiopalvelujen tieteellisi(cid:228) tarjoamiselle. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) analogisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) kaapelitelevisio-operaattorin kilpailukyvyn kannalta kaikkein t(cid:228)rkein tekij(cid:228) on kyky tarjota suosit- tuja kanavia ja ohjelmia hinnoilla, jotka houkuttelevat vuokranantajia ja/tai yksitt(cid:228)isi(cid:228) kotitalouksia, valitun jakelutavan mukaan. Kuten edell(cid:228) todettiin, Telia, jonka markkinaosuus on yli [55(cid:151)65 %]*, on jo ennen ehdotet- tua keskittym(cid:228)(cid:228) kyennyt hankkimaan palveluja l(cid:228)hetys- toiminnan harjoittajilta paljon muita ruotsalaisia kaapeli- televisio-operaattoreita paremmin ehdoin (osapuolten pakollisena kanavana pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228) TV3-kanavaa koskevat ehdot mukaan lukien). Kyky saada palveluja paremmilla ehdoilla on osoitus Telian m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) asemasta Ruotsin kaapelitelevisiopalvelujen markkinoilla. Lis(cid:228)ksi Telian kaapelitelevisioliiketoiminnan kasvu viimeisten nelj(cid:228)n vuoden aikana vahvistaa, ettei yksik(cid:228)(cid:228)n pienemmist(cid:228) kaapelitelevisio-operaattoreista ole pystynyt horjutta- maan olennaisesti t(cid:228)t(cid:228) asemaa. (317) Ehdotetun keskittym(cid:228)n vertikaaliset vaikutukset vahvis- taisivat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti Telian m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa. Ensinn(cid:228)- kin Newco saisi portinvartijan aseman satelliittikapasitee- tin tarjonnan alalla. Kaapelitelevisioverkossa tarjotut tele- visiokanavat v(cid:228)litet(cid:228)(cid:228)n tavallisesti kaapelioperaattorille satelliittien kautta. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) Newco pys- tyy tarjoamaan l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajille yhdistetyn palvelun, joka koostuu satelliittiv(cid:228)lityksest(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) Telian kaapelitelevisioverkkoon. Ennen keskittym(cid:228)(cid:228) Teli- alla ei ollut t(cid:228)t(cid:228) mahdollisuutta (50). Yksik(cid:228)(cid:228)n muu ruot- salainen kaapelitelevisio-operaattori ei ole vertikaalisesti integroitunut satelliittipalvelujen alalle. Keskittym(cid:228)n j(cid:228)l- keen Newcon mahdollisuudet houkutella l(cid:228)hetystoimin- nan harjoittajia asiakkaikseen olisivat poikkeuksellisen hyv(cid:228)t. (318) Newcosta tulisi lis(cid:228)ksi ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n ostajan ominai- suudessa pakollinen kumppani kaikille l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajille, jotka haluavat suunnata ohjelmiaan ruotsa- (49) Telian mukaan [(cid:133)]* ruotsalaista kotitaloutta (yhteens(cid:228) 3 980 000 kotitaloudesta) on sen kaapeliverkon ulottuvilla eli sijaitsee 50 metrin sis(cid:228)ll(cid:228) kaapelista. (50) Satelliittil(cid:228)hetysten aloittamista koskevia Telian suunnitelmia k(cid:228)si- tell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/49 laisille (ja muille pohjoismaalaisille) katsojille. L(cid:228)hetystoi- eiv(cid:228)t minnan harjoittajan n(cid:228)k(cid:246)kulmasta markkinat rajoitu Ruotsin kaapelitelevisiomarkkinoihin. L(cid:228)hetystoi- minnan harjoittajat haluavat tavallisesti suunnata ohjel- mansa mahdollisimman laajalle yleis(cid:246)lle. Tutkimus on osoittanut, ett(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien ja pohjois- maalaisten kaapelitelevisio- ja satelliittitelevisio-operaat- toreiden v(cid:228)liset jakelusopimukset sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t usein koko Skandinavian tai kaikki Pohjoismaat ja kattavat kaapeli- television, SMATV:n ja/tai satelliittitelevision. Jos olete- taan, ett(cid:228) on olemassa erilliset kaapelitelevision ja satel- liittitelevision kansalliset markkinat, se, ett(cid:228) Newcolla olisi vilkasta toimintaa useilla l(cid:228)himarkkinoilla ja ett(cid:228) se m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi p(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) yhteens(cid:228) l(cid:228)hes kaksi kerta niin moneen kotitalouteen kuin Telia ennen keskittym(cid:228)(cid:228), on kiistatta asian kannalta merkityksellinen tekij(cid:228). Newco olisi siten viel(cid:228) vahvemmassa neuvotteluasemassa suh- teessa l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajiin kuin Telia aikaisem- min. (319) Kolmas huomioon otettava seikka on, ett(cid:228) Newco pys- tyisi tekem(cid:228)(cid:228)n Telenorin patentoidusta tekniikasta k(cid:228)y- t(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) Pohjoismaiden televisiol(cid:228)hetyksiss(cid:228) sovelletta- van standardin. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaisi sit(cid:228), ett(cid:228) muiden ruot- salaisten kaapelitelevisio-operaattoreiden olisi hankittava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevalta kilpailijaltaan lisenssi salaustekniikalleen. Keskittym(cid:228) loisi n(cid:228)in ollen Telian ja muiden kaapelitelevisio-operaattoreiden ruotsalaisten v(cid:228)lille uuden riippuvaisuussuhteen. (320) Vastauksessaan osapuolet huomauttivat, ett(cid:228) nykyiset kaapelitelevisio-operaattorit, laajakaistaverkkoihin eri- koistuneet yhti(cid:246)t samoin kuin rakennuksen sis(cid:228)isen ver- kon omistavat ja osapuolten mukaan niit(cid:228) itse yll(cid:228)pit(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n pystyv(cid:228)t yksitt(cid:228)iset kaapelitelevisioasiakkaat pysty- v(cid:228)t uhkaamaan Telian asemaa. Tosiseikat eiv(cid:228)t tue t(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228). Vastauksessaan osapuolet toteavat, ett(cid:228) (cid:148)Telia ei ole viel(cid:228) menett(cid:228)nyt merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) sopimuksia(cid:148). Itse asiassa, kuten edell(cid:228) todettiin, Telian verkkoon liitty- neiden kotitalouksien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on kasvanut viimeisten nelj(cid:228)n vuoden aikana. Sen vuoksi on p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) osa- puolet eiv(cid:228)t ole pystyneet osoittamaan, ett(cid:228) Telian nykyisen kasvusuuntauksen k(cid:228)(cid:228)ntyminen olisi todenn(cid:228)- k(cid:246)ist(cid:228), ottaen erityisesti huomioon ehdotetusta keskitty- m(cid:228)st(cid:228) seuraavat kilpailuedut. Osapuolet eiv(cid:228)t my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole kyenneet todistamaan, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n perusteella pystyt- t(cid:228)isiin p(cid:228)(cid:228)ttelem(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) pelko huomattavan asiakas- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n menett(cid:228)misest(cid:228) edell(cid:228) esitetyll(cid:228) tavalla rajoittaisi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti olennaisesti Telian kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)yty- mist(cid:228). siten merkitt(cid:228)v(cid:228)sti (321) Telialla jo oleva m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema Ruotsin kaapelitele- visiomarkkinoilla vahvistuisi sen integroiduttua vertikaalisesti satelliittipalvelujen tarjoami- sen alalle ja Newcon aseman vahvistuessa sis(cid:228)ll(cid:246)n osta- jana. On todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Newco saisi n(cid:228)iden vaiku- tusten ansiosta viel(cid:228)kin tuottavampia jakelusopimuksia kuin Telia aikaisemmin. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena ehdotettu keskittym(cid:228) pienent(cid:228)isi entisest(cid:228)(cid:228)n muiden ruotsalaisten kaapelitelevisio-operaattoreiden kilpailumahdollisuuksia. Lis(cid:228)ksi Newcon asema teknisten palvelujen tarjoajana loisi uudenlaisen riippuvuussuhteen Telian ja muiden ruotsalaisten kaapelitelevisio-operaattoreiden v(cid:228)lille ja heikent(cid:228)isi entisest(cid:228)(cid:228)n muiden operaattoreiden kyky(cid:228) kilpailla tehokkaasti Newcon kanssa. ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) (322) Osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) meneill(cid:228)(cid:228)n oleva siirtymi- nen analogisesta l(cid:228)hetystekniikasta digitaaliseen luo uusia mahdollisuuksia nykyisille ja uusille kilpailijoille. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huomattava, ett(cid:228) Telia on jo aloitta- nut digitaalisten palvelujen tarjoamisen kaapelitelevisio- verkossaan (51). Useimmat pienemmist(cid:228) ruotsalaisista kaapelitelevisio-operaattoreista eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) pystyneet toteuttamaan Telian tavoin merkitt(cid:228)vi(cid:228) investointeja, jotka kaapelitelevisioverkkojen muuttamiseksi digitaalisiksi. Kuten edell(cid:228) todettiin, Telia noudattaa strategiaa, jonka mukaan useimmat sen kaa- peliverkkoon liittyneist(cid:228) kotitalouksista saavat suhteelli- sen suuren m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n televisiokanavia analogisessa (cid:148)perus- paketissa(cid:148). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) salauksenpurkulait- teiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) verkossa on alhainen verrattuna muihin kaapelioperaattoreihin. Se, ett(cid:228) (analogisten) salauksen- purkulaitteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Newcon kaapelitelevisioverkossa on alhainen, todenn(cid:228)k(cid:246)isesti helpottaa digitaalisten sa- lauksenpurkulaitteiden tuontia markkinoille, koska kat- sojia ei tarvitse saada vakuuttuneiksi toisen investoinnin tarpeellisuudesta. Lis(cid:228)ksi jossa Telia tekee sopimukset vuokranantajan tai kiinteist(cid:246)n omistajan kanssa eik(cid:228) suoraan yksitt(cid:228)isten kotitalouksien kanssa, helpottaa todenn(cid:228)k(cid:246)isesti digitaalisten palvelujen aloitta- mista. Vastauksessaan osapuolet kiistiv(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n esitt(cid:228)- m(cid:228)ll(cid:228) Yhdistyneest(cid:228) kuningaskunnasta esimerkin, joka niiden mielest(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) operaattorit, joilla on suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) analogisia salauksenpurkulaitteita, ovat parem- massa asemassa, kun on kyse digitaalisten salauksenpur- kulaitteiden tuomisesta markkinoille. Vaikka t(cid:228)m(cid:228) pit(cid:228)i- sikin paikkansa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta, Pohjoismaiden markkinaolosuhteet ovat oletettavasti eri- laiset. Canal Digitalin lehdist(cid:246)tiedotteen (52) mukaan ainoastaan 20 prosentilla sen uusista digitaalisten palve- lujen asiakkaista oli aikaisemmin analoginen laite. Telia ei ole toimittanut vastaavia lukuja digitaalisten palvelu- jen aloittamisesta kaapelitelevisioverkossaan. Sen vuoksi ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) osapuolten v(cid:228)itett(cid:228), ett(cid:228) ne olisivat huonommassa kilpailuasemassa aloitellessaan digitaalis- ten palvelujen tarjoamista. j(cid:228)rjestelm(cid:228), (323) Kun kaapelitelevisioverkko on muutettu digitaaliseksi, kaikilla kotitalouksilla on oltava digitaalinen salauksen- purkulaite signaalien vastaanottamiseksi. Telia tarjoaa digitaalisia palveluja tilaaville asiakkailleen avustuksia digitaalisten salauksenpurkulaitteiden hankkimista var- ten. Kuten j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) todetaan, Newco pystyisi sulautu- man toteuduttua k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Telenorin yrityskohtaista tekniikkaa jakeluverkossaan k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) digitaalisissa salauksenpurkulaitteissa. Digitaalinen salauksenpurku- (51) Telenor suunnittelee aloittavansa digitaalisten palvelujen tarjoami- sen kaapelitelevisioverkossaan ensi vuonna. (52) Julkaistu 5. hein(cid:228)kuuta 1999. L 40/50 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 laite on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n uusien lis(cid:228)arvopalvelujen, esimer- kiksi Internet-liittymien, tilausvideopalvelujen ja porras- tettujen tilausvideopalvelujen sek(cid:228) kertamaksutelevisio- palvelujen tarjoamiseksi. N(cid:228)m(cid:228) palvelut houkuttelevat katsojia. Sen vuoksi on p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ettei ole todenn(cid:228)- k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) digitaalisten palvelujen aloittaminen heiken- t(cid:228)isi Telian asemaa Ruotsin kaapelitelevisiomarkkinoilla. Se, ett(cid:228) Newco on huomattavasti vahvemmassa asemassa digitaalisten kaapelitelevisiopalvelujen aloittamisen suh- teen kuin yksik(cid:228)(cid:228)n muu ruotsalainen kaapelitelevisio- operaattori, tuo sille todenn(cid:228)k(cid:246)isesti huomattavan lis(cid:228)- kilpailuedun ja pienent(cid:228)(cid:228) entisest(cid:228)(cid:228)n pienempien kaa- pelitelevisio-operaattoreiden kyky(cid:228) uhata Newcon vah- vistunutta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa. (324) Ehdotettu keskittym(cid:228) vahvistaisi edell(cid:228) kuvatuista syist(cid:228) Telian m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kaapelitelevisiopalvelujen asemaa Ruotsin markkinoilla, jos osapuolten ehdottama markki- noiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)isiin. B Suorat satelliittil(cid:228)hetykset on t(cid:228)ll(cid:228) asiakkainaan (325) Telenor (Canal Digital) on toinen Ruotsin (ja Pohjoismai- den) kahdesta nykyisest(cid:228) analogisia satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228) suoraan kotitalouksille v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) operaattorista. Toinen analogisen satelliittil(cid:228)hetystoiminnan harjoittaja on Via- sat (joka kuuluu Netcom/MTG-konserniin). Osapuolten mukaan n(cid:228)ill(cid:228) kahdella satelliittil(cid:228)hetystoiminnan har- joittajalla noin hetkell(cid:228) [500 000(cid:151)600 000]* ruotsalaista kotitaloutta. Ruotsissa (ja muissa Pohjoismaissa) k(cid:228)ytetyiss(cid:228) analogisten satelliit- til(cid:228)hetysten vastaanottimissa on yleens(cid:228) kaksi (cid:228)lykorttien sy(cid:246)tt(cid:246)aukkoa. Kuten edell(cid:228) todettiin, useimmat ruotsalai- set satelliittikotitaloudet k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t Nordenparabolen-lau- tasantennia, joka voi vastaanottaa signaaleita sek(cid:228) kierto- ratapositiosta 1 astetta l(cid:228)nteen (Telenor) ett(cid:228) kiertorata- positiosta 5 astetta it(cid:228)(cid:228)n (NSAB). Analogisessa ymp(cid:228)ris- t(cid:246)ss(cid:228) useimmat satelliittikotitaloudet voivat siten olla samanaikaisesti sek(cid:228) Canal Digitalin ett(cid:228) Viasatin tilaajia (kaksoisk(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228)). Markkinaosuuksien laskeminen perin- teisin menetelmin on siten vaikeaa eik(cid:228) erityisen j(cid:228)rke- v(cid:228)(cid:228). Vuonna 1998 [60(cid:151)70 %]* kaikista analogisia satel- liittil(cid:228)hetyksi(cid:228) vastaanottavista kotitalouksista Ruotsissa kuului Canal Digitalin asiakaskuntaan. Viasatin osuus puolestaan oli [70(cid:151)80 %]* satelliittikotitalouksista. (326) Ruotsissa (ja muissa Pohjoismaissa) harjoitettavan analo- gisen satelliittil(cid:228)hetystoiminnan ja kaapelitelevisiol(cid:228)hetys- ten v(cid:228)lill(cid:228) on yksi olennainen ero. Useimpia kaapelitele- visiokanavia tarjotaan perinteisesti kaikissa kaapeliver- koissa, kun taas satelliittioperaattoreiden tarjoamat satel- liittikanavapaketit poikkeavat paljon enemm(cid:228)n toisis- taan, sill(cid:228) jotkin televisiokanavat kuuluvat vain toisen kanavavalikoimaan. Ainoastaan satelliittioperaattorin ja tanskalaiset Viasatin valikoimaan kuuluvia kanavia ovat Netcom/ MTG-konsernin tuottamat kanavat (Ruotsin, Norjan ja Tanskan TV3-kanavat, TV1000 jne. ) ja vain Canal Digi- talin valikoimaan kuuluvat Canal+- ja Kanal5-kanavat (ja sen norjalaiset sisarkanavat). TV3 on Ruotsin suurin ja Kanal5 Ruotsin toiseksi suurin tele- visiokanava, joka ei harjoita maanp(cid:228)(cid:228)llist(cid:228) jakelua. Molemmat ovat mainosrahoitteisia kaupallisia kanavia. Vaikka TV3:n osuus katsojista on suurempi (noin [5(cid:151)15 %]*), Kanal5 on l(cid:228)hes kaksinkertaistanut asiakas- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ns(cid:228) viime vuosina, ja sen osuus on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) noin [0(cid:151)10 %]*. Toinen pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n Canal Digitalin (Canal+) jakelema kanavaryhm(cid:228) koostuu korkealaatuisista maksutelevisiokanavista. ja Viasatin (TV1000) (327) Telia ja Telenor ovat, kuten edell(cid:228) esitetyn perusteella voidaan havaita, oikeassa v(cid:228)itt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Viasat oli ennen ehdotettua keskittym(cid:228)(cid:228) markkinoinut analogisia satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228)(cid:228)n Canal Digitalia menestyksekk(cid:228)(cid:228)m- min. T(cid:228)m(cid:228)n seikan merkityst(cid:228) ei kuitenkaan pit(cid:228)isi yliar- vioida. Pit(cid:228)(cid:228) edelleen paikkansa, ett(cid:228) useimpien satelliitti- salauksenpurkulaitteet voivat kotitalouksien analogiset vastaanottaa sek(cid:228) Canal Digitalin ett(cid:228) Viasatin signaa- leita. Operaattorin vaihto edellytt(cid:228)(cid:228) asiakkaalta pelk(cid:228)s- t(cid:228)(cid:228)n uuden (cid:228)lykortin sy(cid:246)tt(cid:228)mist(cid:228) salauksenpurkulaittee- seen. Newco voi siten palvella suurinta osaa nykyisist(cid:228) analogisia satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228) vastaanottavista kotitalouk- sista, ja [60(cid:151)70 %]* kyseisist(cid:228) kotitalouksista olisi v(cid:228)lit- t(cid:246)m(cid:228)sti keskittym(cid:228)n toteuduttua sopimussuhteessa sen kanssa. (328) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) onkin pyritt(cid:228)v(cid:228) ratkaisemaan kysymys, olisivatko Newcon ehdotetusta keskittym(cid:228)st(cid:228) saamat kil- pailuedut niin merkitt(cid:228)vi(cid:228), ettei Viasat kykenisi ehdotuk- sen toteutuessa en(cid:228)(cid:228) kilpailemaan satelliittil(cid:228)hetysmark- kinoilla. Arvioinnin l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi on otettava meneil- l(cid:228)(cid:228)n oleva siirtyminen digitaalisiin l(cid:228)hetyksiin. Kuten edell(cid:228) todettiin, Canal Digital on Ruotsin (ja Pohjoismai- den) ainoa digitaalisten satelliittisignaalien l(cid:228)hett(cid:228)j(cid:228). Yhti(cid:246) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kin siten t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) yksin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaa t(cid:228)ll(cid:228) markkinasegmentill(cid:228). Osapuolet ovat huomautta- neet vastauksessaan, ett(cid:228) Viasat voisi aloittaa digitaalis- ten satelliittipalvelujen tarjoamisen kuuden kuukauden sis(cid:228)ll(cid:228) ja yksi syy siihen, ettei se ole viel(cid:228) aloittanut n(cid:228)i- den palvelujen tarjoamista, on sen pyrkimys alentaa kak- soistoiminnasta (analogisesta ja digitaalisesta toimin- nasta) aiheutuvia kustannuksia. Tekniikan puolesta Via- sat voisi kiistatta aloittaa digitaaliset satelliittil(cid:228)hetykset suhteellisen lyhyen ajan sis(cid:228)ll(cid:228). Kaupalliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat muodostavat kuitenkin suuremman esteen l(cid:228)hetysten aloittamiselle. Osapuolet ovat huomauttaneet, ett(cid:228) kak- soistoiminnan aiheuttamat kustannukset ovat t(cid:228)ss(cid:228) suh- teessa t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228). Se, ett(cid:228) Canal Digital on kyennyt sel- viytym(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ist(cid:228) kustannuksista, selittyy Canal Digitalin vertikaalisella integroitumisella Telenorin satelliittipalve- luihin. Toisin kuin Viasat, Canal Digital ei joudu vuok- raamaan satelliittikapasiteettia kaupallisin ehdoin. Kuten edell(cid:228) todettiin, Netcom/MTG ei pystyisi k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)kseen osapuolten investointeja digitaaliseen tekniik- kaan, sill(cid:228) Canal Digitalin ja Telian tilaajille tarjoamat digitaaliset salauksenpurkulaitteet eiv(cid:228)t hyv(cid:228)ksy sen (cid:228)ly- kortteja. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/51 kiinnostuneita (329) On joka tapauksessa tosiasia, ett(cid:228) Canal Digital on aina- kin lyhyell(cid:228) tai keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) ainoa operaattori, joka voi tarjota digitaalisia palveluja uusille tilaajille (tai entisille analogisten satelliittil(cid:228)hetysten tilaajille, jotka ovat lis(cid:228)arvopalveluista). digitaalisista Canal Digital on lis(cid:228)ksi kyennyt tekem(cid:228)(cid:228)n useita yksin- oikeussopimuksia digitaalisen l(cid:228)hetystoiminnan harjoit- tajien kanssa. Canal Digitalilla on laajemmat yksinoikeu- det digitaalisen kuin analogisen l(cid:228)hetystoiminnan alalla. Newcon ostovoima on lis(cid:228)ksi samoista syist(cid:228) kuin kaa- pelil(cid:228)hetystoiminnan alalla huomattavasti parempi kuin Canal Digitalin ja Telenorin aiemmin saavuttama asema. Kuten kaapelil(cid:228)hetyksi(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228) jo todettiin, digitaa- liset l(cid:228)hetykset mahdollistavat lis(cid:228)arvopalvelujen, esimer- kiksi nopeiden Internet-yhteyksien, porrastettujen tilaus- videopalvelujen ja tilausvideopalvelujen sek(cid:228) kertamak- sutelevisiopalvelujen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton, ja Canal Digital on ainoa operaattori, joka voi tarjota n(cid:228)m(cid:228) palvelut asiak- kailleen. Canal Digitalilla on siten hyv(cid:228)t mahdollisuudet kasvattaa markkinaosuuttaan nykyisten kaksoisk(cid:228)ytt(cid:228)jien siirtyess(cid:228) analogisista digitaalisiin palveluihin. (330) N(cid:228)m(cid:228) seikat koskevat my(cid:246)s SMATV-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), jonka analogiseen ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n ei toistaiseksi ole ollut talou- dellisesti kannattavaa asentaa lis(cid:228)arvopalveluja, jotka edellytt(cid:228)v(cid:228)t suhteellisen kalliita muutoksia infrastruktuu- riin ja salauksenpurkulaitteen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Digitalisoinnin on kuitenkin arveltu mahdollistavan lis(cid:228)arvopalvelujen k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)noton kohtuullisin kustannuksin. Newco voisi siten tarjota SMATV-verkoille avaruuteen sijoitetun p(cid:228)(cid:228)vahvis- timen, jonka ansiosta kyseiset verkot saisivat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) palveluja, jotka ovat yleens(cid:228) niiden ulottumattomissa. Telia k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) vastaavaa ohjaustapaa v(cid:228)lit- t(cid:228)(cid:228)kseen vuokraamistaan satelliittitranspondereista tele- visiosignaaleja Tanskassa v(cid:228)litt(cid:228)miins(cid:228) kaapelitelevisio- l(cid:228)hetyksiin. Toiminnan laajentamisesta mahdollisesti saa- tavien tulojen lis(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228) toimintastrategia kasvattaisi entisest(cid:228)(cid:228)n Newcon jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittyneiden koti- talouksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja Newcon ostovoimaa (ks. 347 kap- pale ja sit(cid:228) seuraavat kappaleet). (331) Ehdotettu keskittym(cid:228) siis vahvistaisi Canal Digitalin ase- maa suorien satelliittil(cid:228)hetysten markkinoilla, mutta lis(cid:228)ksi Telia ei en(cid:228)(cid:228) keskittym(cid:228)n toteutuessa toimisi potentiaalisena kilpailijana suorien satelliittil(cid:228)hetysten markkinoilla. Telia valmistautui ennen ehdotetun keskit- tym(cid:228)n julkistamista aloittamaan suorien satelliittil(cid:228)hetys- ten v(cid:228)litt(cid:228)misen. Kun Telia p(cid:228)(cid:228)tti vuonna 1997 inves- toida NSAB:n kanssa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n [pitk(cid:228)aikaiseen]* sopi- mukseen vuokraa- satelliittitransponderikapasiteetin se suunnitteli Telenorin (ja Netcom/MTG:n) misesta, l(cid:228)hetysten kanssa kilpailevien suorien satelliittil(cid:228)hetysten aloittamista. Telia on v(cid:228)itt(cid:228)nyt, ett(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)(cid:228) hanke, suorien satelliittitelevisiol(cid:228)hetysten aloittamista, ei ollut yhteydess(cid:228) sen suunnitelmiin sulau- tua Telenorin kanssa, eik(cid:228) keskittym(cid:228) siten poista mark- kinoilta potentiaalista kilpailua. Telia on v(cid:228)itt(cid:228)nyt luopu- neensa satelliittitelevisiol(cid:228)hetyksi(cid:228) koskeneista suunnitelmistaan siksi, ettei se ollut saanut l(cid:228)hetystoi- minnan harjoittajia my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sille suorien satelliittil(cid:228)- hetysten jakeluoikeuksia. Telia ei kuitenkaan pystynyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n todisteita v(cid:228)itteens(cid:228) tueksi. Sen lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228) ei ole pystytty todistamaan, v(cid:228)ite merkitsisi sit(cid:228), ett(cid:228) Telia, jolla oli monivuotiset yhteydet l(cid:228)hetystoi- minnan harjoittajiin, olisi tehnyt suuria pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin joka koski suoria investointeja satelliittikapasiteettiin ilman ett(cid:228) olisi var- mistanut, ett(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat voitaisiin saada my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sille liiketoiminnan aloittamisen ehtona olevat suorien satelliittil(cid:228)hetysten v(cid:228)litysoikeudet. T(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228) on n(cid:228)in ollen vaikea ottaa todesta. (332) On lis(cid:228)ksi huomattava, ett(cid:228) Telian ylin johto oli hyv(cid:228)k- synyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, joka oli tehty investoimisesta suorien satelliittitelevisiol(cid:228)hetysten aloittamiseen, ja t(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sest(cid:228) oli ilmoitettu my(cid:246)s Telian vuoden 1997 vuosiker- tomuksessa. Kyseinen seikka on ristiriidassa sen kanssa, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s suunnitelmien j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)misest(cid:228) olisi tehty kes- kittym(cid:228)suunnitelmista riippumatta (vaikka keskittym(cid:228)- suunnitelmat olivat suurin syy siihen, ett(cid:228) satelliittitrans- pondereihin tehdyt tarpeetto- miksi [(cid:133)]* vuotta ennen vuokrasopimuksen p(cid:228)(cid:228)tty- mist(cid:228)). Telia ei ole kyennyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) sen ylin johto olisi osallistunut t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)(cid:228)dytysp(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen tekemiseen eik(cid:228) varsinkaan siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)(cid:228)dytysp(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)s tehtiin riippumatta sen suunnitelmista sulautua Tele- norin kanssa. investoinnit muuttuivat (333) Edell(cid:228) esitetyst(cid:228) voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) jos osapuolten tar- joama markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)isiin, ehdo- tettu keskittym(cid:228) lujittaisi Canal Digitalin asemaa Ruotsin suorien satelliittil(cid:228)hetyspalvelujen markkinoilla ja pois- taisi Telian potentiaalisena kilpailijana markkinoilta. Komissio katsoo kuitenkin, ett(cid:228) Viasatin nykyisen ase- man analogisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) toimivien suorien satel- liittil(cid:228)hetyspalvelujen markkinoilla ja mahdollisuuden, ett(cid:228) Viasat kykenee ratkaisemaan digitaalisten l(cid:228)hetysten aloittamiseen liittyv(cid:228)t kaupalliset ongelmat, voidaan kat- soa toimivan Newcon tulevan markkina-aseman vasta- voimana. Komissio katsoo kuitenkin saamiensa todistei- den perusteella, ett(cid:228) tulevissa neuvotteluissaan l(cid:228)hetystoi- minnan harjoittajien kanssa Newco kykenee ilmoitta- maan uskottavasti voivansa taata p(cid:228)(cid:228)syn useimpiin (tai jopa kaikkiin) analogisia ja digitaalisia suoria satelliittil(cid:228)- hetyksi(cid:228) vastaanottaviin kotitalouksiin. Viasat ei kykene tekem(cid:228)(cid:228)n vastaavia tarjouksia ellei vuokraa lis(cid:228)satelliitti- kapasiteettia Newcolta ja aloita digitaalisia l(cid:228)hetyksi(cid:228). (334) On siis selvi(cid:228) viitteit(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) voi johtaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen erityisesti digitaa- listen suorien satelliittil(cid:228)hetysten markkinoilla. Koska suorien satelliittil(cid:228)hetysten markkinoiden kilpailuongel- mat johtuvat kuitenkin samoista syist(cid:228) kuin Telian m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman vahvistuminen, t(cid:228)m(cid:228) kysymys voidaan j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) avoimeksi, sill(cid:228) kyseiset ongelmat eiv(cid:228)t vaikuta olennaisesti ilmoitetun keskittym(cid:228)n arviointiin. ii) Kaapelitelevision ja suorien satelliittil(cid:228)hetysten yhdistetyt kansalliset markkinat (335) Jotkin kolmannet ovat ehdottaneet, ett(cid:228) kaapelitelevisio- l(cid:228)hetyksist(cid:228) ja suorista satelliittil(cid:228)hetyksist(cid:228) laadittaisiin yhteisarvio, mik(cid:228) on j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228) erityisesti siksi, ett(cid:228) mark- kinat ovat siirtym(cid:228)ss(cid:228) analogisesta l(cid:228)hetystekniikasta digitaaliseen tekniikkaan. Jos t(cid:228)h(cid:228)n suostuttaisiin, keskit- L 40/52 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 tym(cid:228)n kielteiset vaikutukset olisivat samat kuin edell(cid:228). Ainoa ero olisi, ett(cid:228) jos l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi otettaisiin yhdiste- tyt markkinat, keskittym(cid:228) kasvattaisi markkinaosuuksia, kun Telian markkinaosuuteen lis(cid:228)tt(cid:228)isiin sen kaapelitele- visiotoiminnan osuus ja Canal Digitalin markkinaosuu- teen sen suorien satelliittil(cid:228)hetysten osuus. Komissio kat- soo n(cid:228)in ollen, ettei t(cid:228)llainen markkinoiden laajentami- nen vaikuttaisi olennaisesti ilmoitetun keskittym(cid:228)n ar- viointiin. (336) Osapuolten toimittamien lukujen mukaan Ruotsissa on noin nelj(cid:228) kertaa niin paljon kaapelitelevisiotalouksia kuin suoria satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228) vastaanottavia talouksia. SMATV-talouksia on yht(cid:228) paljon kuin suoria satelliittil(cid:228)- hetyksi(cid:228) vastaanottavia talouksia. Kuten edell(cid:228) todettiin, suorien satelliittil(cid:228)hetysten markkinaosuuksien laskemi- nen on vaikeaa muun muassa siksi, ett(cid:228) markkinoilla on runsaasti kaksoisk(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228). Jos markkinaosuudet lasketaan t(cid:228)st(cid:228) ongelmasta huolimatta kaapeli-, SMATV- ja suorien perusteella, satelliittil(cid:228)hetysten Telian noin olisi [35(cid:151)45 %]* ja Canal Digitalin [5(cid:151)15 %]*. yhteismarkkinoiden Ruotsin markkinoista osuus (337) Newcon markkinaosuus olisi n(cid:228)in ollen [45(cid:151)55 %]*, joka on kaksinkertainen verrattuna sen l(cid:228)himp(cid:228)(cid:228)n kilpai- lijaan, Netcom/MTG:hen. Jos kuitenkin otetaan huo- mioon jo edell(cid:228) mainittu seikka, ett(cid:228) Canal Digital kyke- nee palvelemaan Ruotsin kaikkia analogisten suorien satelliittil(cid:228)hetysten asiakkaita, voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) nii- den kotitalouksien osuus kaapeli-, SMATV- ja suoria satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228) katselevien kotitalouksien kokonais- joihin Newcolla olisi suora yhteys, on noin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), [55(cid:151)65 %]*. (338) tarkastellaan n(cid:228)ist(cid:228) Jos markkinoita l(cid:228)ht(cid:246)kohdista, Newco saisi ehdotetusta keskittym(cid:228)st(cid:228) edelleen kaikki edell(cid:228) esitetyt kilpailuedut, jotka olivat Newcon Ruot- sissa p(cid:228)(cid:228)asiassa harjoittaman l(cid:228)hetystoiminnan (Telian kaapelitelevisioverkon kautta) yhdist(cid:228)minen Telenorin satelliittil(cid:228)hetystoimintaan, Newcon olennaisesti Telian tai Canal Digitalin asemaa vahvempi asema ohjelmasis(cid:228)l- l(cid:246)n ostajana ja se, ett(cid:228) Newcon asema teknisten palvelui- den tarjoajana loisi Newcon ja muiden ruotsalaisten kaa- pelitelevisio-operaattoreiden v(cid:228)lille j(cid:228)lleen uuden riippu- vuussuhteen. Newco voisi lis(cid:228)ksi toteuttaa siirtymisens(cid:228) analogisista huomattavasti digitaalisiin paremmista l(cid:228)ht(cid:246)kohdista. palveluihin (339) My(cid:246)s n(cid:228)iden olettamusten perusteella on siten p(cid:228)(cid:228)tel- t(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) loisi osapuolille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)n aseman tai vahvistaisi niill(cid:228) jo olevaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ase- maa. iii) Kaapelitelevisiol(cid:228)hetysten ja suorien satelliittil(cid:228)hetys- ten yhdistetyt skandinaaviset/pohjoismaiset markkinat (340) Jotkin kolmannet ovat ehdottaneet, ett(cid:228) keskittym(cid:228)(cid:228) olisi arvioitava Skandinavian (tai mahdollisesti jopa Pohjois- maiden) tasolla. Komissio katsoo my(cid:246)s t(cid:228)lt(cid:228) osin, ettei juurikaan vaikutusta markkinoiden laajentamisella olisi keskittym(cid:228)n arviointiin. Jos vaikutuksen mittaamisen l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi otetaan Skandinavian markkinat, Canal Digitalin ja Viasatin asema suorien satelliittil(cid:228)hetysten markkinoilla on paljolti edell(cid:228) esitetyn kaltainen, sill(cid:228) markkinaolosuhteet ovat kaikissa Pohjoismaissa suurin piirtein samat. Useimmat pohjoismaiset kotitaloudet voi- vat vastaanottaa sek(cid:228) Canal Digitalin ett(cid:228) Viasatin analo- gisia televisiosignaaleja. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat luvut osoit- tavat, ett(cid:228) Tanskan osalta n(cid:228)iden kahden palveluntarjoa- jan markkinaosuudet ovat suunnilleen yht(cid:228) suuret kuin Ruotsin markkinoilla, kun taas Norjassa ja Suomessa tilanne p(cid:228)invastainen. Kaapelitelevisiol(cid:228)hetysten osalta Newco yhdist(cid:228)isi Ruotsin laajimman kaapelitele- visioverkon Tanskan ja Norjan toiseksi suurimpaan verk- koon. on (341) Suorien satelliittil(cid:228)hetysten markkinaosuuksien lasken- nassa esiintyy samoja ongelmia kuin kaapelitelevisiol(cid:228)he- tysten alalla (kaksoisk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t). Markkinoiden kokonais- koon m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) useita eri l(cid:228)h- teit(cid:228) (53). Jos osapuolten ilmoittamat luvut otetaan n(cid:228)ist(cid:228) metodologisista ongelmista huolimatta markkinaosuuk- ja suorien sien laskentaperusteeksi kaapeli-, SMATV- satelliittil(cid:228)hetysten yhdistetyill(cid:228) Skandinavian markki- noilla, Telian markkinaosuus olisi noin [25(cid:151)35 %]* ja Telenor/Canal Digitalin noin [15(cid:151)25 %]*. Newcon markkinaosuus olisi siten [45(cid:151)55 %]* tai yli kaksinker- tainen sen l(cid:228)himp(cid:228)(cid:228)n kilpailijaan, Netcom/MTG:hen ver- rattuna, ja v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n nelinkertainen muihin kilpailijoihin verrattuna (54). (342) Osapuolet yrittiv(cid:228)t kiist(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) luvut vastauksessaan MTG:n vuosikertomuksesta ottamallaan lainauksella, jonka mukaan MTG tarjoaa l(cid:228)hetystoiminnan harjoitta- jille yhteydet 1,9 miljoonaan pohjoismaiseen kotitalou- teen. T(cid:228)h(cid:228)n lukuun sis(cid:228)ltyy kuitenkin suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tuk- kuasiakkaita, eik(cid:228) kyseinen luku ole siten vertailukelpoi- nen edell(cid:228) esitettyjen lukujen kanssa. Jotta edell(cid:228) esitet- tyj(cid:228) lukuja voitaisiin verrata lukuihin, jotka osapuolet ottivat vastauksensa l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi, niihin olisi laskettava mukaan Telenorin tukkuasiakkaat. Telenorilla on Skandi- naviassa [600 000(cid:151)700 000]* SMATV-l(cid:228)hetysten tuk- kuasiakasta. Telenorin osuus kyseisten l(cid:228)hetysten koko- naiskatsojam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on siten [65(cid:151)75 %]*. Newcon ja osuus SMATV-l(cid:228)hetysten v(cid:228)hitt(cid:228)is- ja tukkuasiakkaiden koko- naism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) olisi siten [60(cid:151)70 %]* (tai Pohjoismaiden tasolla [50(cid:151)60 %]*). T(cid:228)m(cid:228) olisi edelleen kaksinkertainen Netcom/MTG:n markkinaosuuteen verrattuna. suorien satelliittil(cid:228)hetysten, kaapelitelevisio- (343) On lis(cid:228)ksi huomattava, ett(cid:228) osapuolten markkinaosuudet jos otetaisiin huomioon se olisivat viel(cid:228)kin suuremaat, (53) Kaikki vaihtoehtoiset l(cid:228)hteet ovat m(cid:228)(cid:228)ritelleet kokonaismarkkinat osapuolten ilmoitusta pienemmiksi. Osapuolten omassa arviossa niiden yhdistetty markkinaosuus ilmoitetaan liian pieneksi (jopa 10 % liian pieneksi), jos vertailukohdaksi otetaan mik(cid:228) tahansa vaihtoehtoisista l(cid:228)hteist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kannalta riitt(cid:228)(cid:228) kuiten- kin, ett(cid:228) luvut esitet(cid:228)(cid:228)n osapuolten oman ilmoituksen mukaan. (54) Kumpikaan osapuoli ei harjoita laajaa liiketoimintaa Suomessa. Ottaen kuitenkin huomioon Suomen markkinoiden koon suhteessa Ruotsin, Norjan ja Tanskan markkinoihin, osapuolten osuus Poh- joismaiden markkinoista olisi edelleen [40(cid:151)50 %]*. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/53 edes seikka, ett(cid:228) noin [85(cid:151)95 %]* Skandinavian kaikista suo- rien satelliittil(cid:228)hetysten asiakkaista voi vastaanottaa ana- logisia l(cid:228)hetyksi(cid:228) Telenorin satelliiteista uusimatta laittei- siirt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) lautasantenniaan). T(cid:228)m(cid:228)n taan (tai mukaisesti niiden kotitalouksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joille Newco voi v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hetyksi(cid:228)(cid:228)n suoraan, olisi edell(cid:228) ilmoitettua suurempi. Newcon markkinaosuus olisi siten jopa [70(cid:151)80 %]* koko Skandinavian satelliitti-, kaapelitele- visio- ja SMATV-l(cid:228)hetyksi(cid:228) seuraavista kotitalouksista (tai Pohjoismaiden tasolla [60(cid:151)70 %]*). arvioitaisiin Skandinavian tai (344) Newco tavoittaa siis v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kaksi kertaa niin paljon kotitalouksia kuin sen l(cid:228)hin kilpailija, mutta jos markki- noita Pohjoismaiden tasolla, se saisi ehdotetun keskittym(cid:228)n ansiosta lis(cid:228)ksi kaikki edell(cid:228) luetellut kilpailuedut. N(cid:228)it(cid:228) olivat Telian Ruotsissa ja Tanskassa sijaitsevien kaapelitelevisioverkko- jen harjoittaman toiminnan yhdist(cid:228)minen Telenorin satelliittil(cid:228)hetystoimintaan, Newcon huomattavasti vah- vempi asema ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n ostajana kuin Telian tai Telenorin/Canal Digitalin ja se, ett(cid:228) Newcon asema tek- nisten palveluiden tarjoajana loisi Newcon ja muiden Telian kanssa kilpailevien kaapelitelevisio-operaattorei- den v(cid:228)lille j(cid:228)lleen uuden riippuvuussuhteen. Newco voisi lis(cid:228)ksi toteuttaa siirtymisens(cid:228) analogisista digitaalisiin palveluihin huomattavasti paremmista l(cid:228)ht(cid:246)kohdista. (345) My(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n olettamuksen perusteella on siten p(cid:228)(cid:228)tel- t(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) loisi osapuolille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)n aseman. iv) Yleiset p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t televisio-ohjelmien v(cid:228)hitt(cid:228)isjakelusta kotitalouksille (346) Komission saamien tietojen perusteella voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) Newco valvoisi osapuolten ehdottaman markkinoi- den m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n mukaan yhteyksi(cid:228) yli [55(cid:151)65 pro- senttiin]* Ruotsin kaikista kaapelitelevisiokotitalouksista. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) pit(cid:228)isi paikkansa, jos arvioinnin l(cid:228)ht(cid:246)- kohdaksi otettaisiin kaapeli-, SMATV- ja suorien satelliit- til(cid:228)hetysten yhdistetyt Ruotsin markkinat. Vaikka mark- kinat m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)isiin Skandinavian tai Pohjoismaat katta- viksi, Newco valvoisi p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n [45(cid:151)55 prosent- tiin]* kotitalouksista. Osapuolten jakelutoiminnan yhdis- t(cid:228)minen valitusta markkinoiden riippumatta Newcon jakelutoiminnan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) tasolle, joka ylitt(cid:228)(cid:228) selv(cid:228)sti sen nykyisten kilpailijoiden jakelutoiminnan tason. Komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee edell(cid:228) esite- tyist(cid:228) syist(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) sek(cid:228) vertikaaliset vaikutukset, jotka aiheutuvat Telian toiminnan yhdist(cid:228)misest(cid:228) Tele- norin edell(cid:228) esitettyyn satelliittitoimintaan ja Newcon vahvistunut asema sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajana ja teknisten palvelui- den tarjoajana loisivat osapuolille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vahvistaisivat niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa t(cid:228)m(cid:228)n asian kannalta merkityksellisill(cid:228) televisio-ohjelmien v(cid:228)hitt(cid:228)isja- kelumarkkinoilla. nostaisi siten Ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n ostaminen (347) Osapuolet katsovat, ettei kumpikaan niist(cid:228) ole erityisen aktiivinen sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajana, sill(cid:228) niiden toiminta rajoit- tuu televisiokanavakokonaisuuksien tuottamiseen ja jake- luun. Tutkimuksissa ilmeni kuitenkin, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite pit(cid:228)(cid:228) paikkansa vain korkealaatuisten maksutelevisioka- navien sis(cid:228)ll(cid:246)n (p(cid:228)(cid:228)asiassa elokuvia ja urheilul(cid:228)hetyksi(cid:228)) alalla, jolla osapuolet ovat t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) harjoittaneet suhteellisen suppeaa ostotoimintaa (vaikka ainakin Telia on ostanut sek(cid:228) elokuvien ett(cid:228) urheiluohjelmien l(cid:228)hetys- oikeuksia ja aloitti (cid:228)skett(cid:228)in kaapeliverkossaan golfiin erikoistuneen kanavan v(cid:228)litt(cid:228)misen). Telenor on kuiten- -osakkuutensa kautta yhteyksiss(cid:228) kin Canal Digital Canal+-kanavaan, joka on yksi maailman aktiivisimmista sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajista. Canal Digital toimii muun muassa kor- kealaatuisen maksutelevisiosis(cid:228)ll(cid:246)n jakelijana. Se on esi- merkiksi tehnyt monien t(cid:228)rkeiden Hollywoodin studioi- den (muun muassa Paramountin, MGM:n ja Foxin) kanssa sopimuksen niiden ohjelmien Skandinavian l(cid:228)he- tysoikeuksista ja sopinut my(cid:246)s suosittujen urheiluohjel- mien, kuten Englannin jalkapalloliigan ykk(cid:246)sdivisioonan otteluiden ja koripallon NBA-sarjan otteluiden, l(cid:228)hetys- oikeuksista. Kuten edell(cid:228) todettiin, Canal Digital hankki 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 yksinoikeudet Italian jalkapal- loliigan otteluiden l(cid:228)hett(cid:228)miseen Pohjoismaissa (n(cid:228)m(cid:228) oikeudet olivat aiemmin Netcom/MTG:n hallussa). Kyseisten oikeuksien hankkimisesta vastasi Canal+, joka on hankkinut Canal Digitalin puolesta my(cid:246)s kertamak- sutelevisio-oikeuksia. (348) On lis(cid:228)ksi huomautettu, ett(cid:228) Newco voisi laajentaa toi- mintaansa sis(cid:228)ll(cid:246)n ostamisen alalla korkealaatuisten elo- kuvien ja urheiluohjelmien l(cid:228)hetysoikeuksien osalta hankkimalla esimerkiksi Hollywoodin tuottamien eloku- vien pohjoismaiset l(cid:228)hetysoikeudet kaikkiin olemassa oleviin t(cid:228)rkeisiin jakelumuotoihin (kertamaksutelevisio, tilausvideopalvelu, korkealaatuiset ja muut maksutele- visiokanavat sek(cid:228) ilmaiskanavat ja perusmaksutelevisio- kanavat). Newcon kannattaisi soveltaa t(cid:228)llaista strategiaa houkutellakseen asiakkaita kertamaksutelevisiopalveluil- leen, porrastetuille tilausvideopalveluilleen ja tavallisille tilausvideopalveluilleen sit(cid:228) mukaa kuin se kasvattaa digitaalista l(cid:228)hetystoimintaansa (kaapeli- ja suoria satel- liittil(cid:228)hetyksi(cid:228)). Canal+, jonka l(cid:228)hetyksiin Canal Digita- lilla on yksinoikeudet Pohjoismaiden alueella, voisi k(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228) korkealaatuisten ja muiden maksutelevisiokanavien l(cid:228)hetysoikeuksia. Lis(cid:228)ksi Newco voisi myyd(cid:228) muille l(cid:228)he- tystoiminnan harjoittajille ilmaiskanava- ja perusmaksu- televisiokanavatarjontaansa tukkuhintaan (tai kehitt(cid:228)(cid:228) omia perusmaksutelevisiopalveluja). Hollywoodin studiot haluavat yleens(cid:228) mieluummin k(cid:228)yd(cid:228) kunkin ostajan kanssa kauppaa mahdollisimman monesta jakelumuo- dosta, sill(cid:228) t(cid:228)ll(cid:246)in voidaan pienent(cid:228)(cid:228) kustannuksia ja ris- jotka liittyv(cid:228)t niiden tuotteiden pohjoismaisten kej(cid:228), jakeluoikeuksien myyntiin. (349) Osapuolet ovat kiist(cid:228)neet t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)itteen huomautta- malla, ett(cid:228) NetCom/MTG on sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajana osapuolia t(cid:228)rke(cid:228)mpi. Osapuolet ovat kuitenkin j(cid:228)tt(cid:228)neet vertailus- saan laskelmiensa ulkopuolelle Canal+:n, joka paitsi l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) korkealaatuisia maksutelevisiokanaviaan yksin- omaan Canal Digitalin satelliittil(cid:228)hetysalustalta, vastaa hankkimisesta my(cid:246)s kertamaksutelevisio-oikeuksien L 40/54 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 on Canal+:lla Euroopassa Canal Digitalille. yli 10 miljoonaa tilaajaa. V(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan Newcolla olisi sis(cid:228)ll(cid:246)n ostamiseen pienemm(cid:228)t resurssit kuin Net- com/MTG:ll(cid:228), ei t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Asia on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti p(cid:228)invastoin. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) Netcom/MTG:n maksutelevisioalalla harjoittama toi- minta on laajempaa kuin Newcon (ks. edell(cid:228)). Osapuolet ovat kuitenkin tehneet my(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n sill(cid:228) perusteella, ettei tilaajakotitalouksien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228) (joka Newcolla on selke(cid:228)sti suurempi) ole merkityst(cid:228). Kuten edell(cid:228) jo huomautettiin, t(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). NetCom/MTG:n edell(cid:228) esitettyjen heikkouksien lis(cid:228)ksi on huomattava, ettei Netcom/MTG kykene v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n digi- taalisia satelliitti- tai kaapelisignaaleja. Lis(cid:228)arvopalvelut, esimerkiksi kertamaksutelevisio-, tilausvideo- ja porraste- laa- tilausvideopalvelut, edellytt(cid:228)v(cid:228)t huomattavasti tut jempaa v(cid:228)lityskapasiteettia kuin analogista tekniikkaa k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) voidaan saavuttaa. NetCom/MTG ei n(cid:228)in ollen kykene kilpailemaan Newcon kanssa tehokkaasti suosittujen elokuvien l(cid:228)hetysoikeuksien ostamisesta kaik- kiin jakelumuotoihin ennen kuin se ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n digi- taaliset tekniikat. Netcom/MTG on kuitenkin edelleen heikommassa kilpailuasemassa viel(cid:228) digitaalisiin teknii- koihin siirrytty(cid:228)(cid:228)nkin, sill(cid:228) se voi tavoittaa huomatta- vasti pienemm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n verkkoon liittyneit(cid:228) kotitalouk- sia. (350) Korkealaatuiset maksutelevisio-ohjelmat eiv(cid:228)t kuitenkaan ole ainoa (tai edes t(cid:228)rkein) mielenkiinnon kohde, sill(cid:228) alalla ollaan yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ettei korkealaatuinen mak- sutelevisio ole ollut t(cid:228)rkein tekij(cid:228) kaapelitelevisiol(cid:228)hetys- ten, suorien satelliittil(cid:228)hetysten ja SMATV-l(cid:228)hetysten levi(cid:228)misess(cid:228) Pohjoismaiden alueella. T(cid:228)rkein vaikuttanut tekij(cid:228) on ollut mainosrahoitettujen ja minimaksukana- vien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto. Sek(cid:228) Telia ett(cid:228) Telenor toimivat sis(cid:228)l- l(cid:246)n ostajina siin(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) ne molemmat tekev(cid:228)t sopimuksia kaupallisten televisiokanavien jakelusta kaa- peliteitse, suorina satelliittil(cid:228)hetyksin(cid:228) ja SMATV-l(cid:228)he- tyksin(cid:228) ja myyv(cid:228)t kanavia my(cid:246)hemmin joko paketteina ja erikseen kotitalouksille (v(cid:228)hitt(cid:228)ismyynti) tai muille kaapeli- ja SMATV-operaattoreille (tukkumyynti). Sek(cid:228) Canal Digital ett(cid:228) Viasat ovat hankkineet yksinoikeuksia eri kanavien l(cid:228)hett(cid:228)miseen suorina satelliittil(cid:228)hetyksin(cid:228). Kaapelitelevisio-oikeuksia ei yleens(cid:228) my(cid:246)nnet(cid:228) yksin- oikeuksina. Canal Digital on kuitenkin onnistunut hank- kimaan joitakin yhdistettyj(cid:228) [(cid:133)]*, jotka kattavat muun muassa suorat satelliittil(cid:228)hetykset sek(cid:228) SMATV- ja kaa- pelil(cid:228)hetykset. Newco voisi ilmoitetun keskittym(cid:228)n tote- uttamisen j(cid:228)lkeen hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) yhdistetty(cid:228) asemaansa neu- votteluissa muiden sis(cid:228)ll(cid:246)n tarjoajien kanssa riippumatta siit(cid:228), katsotaanko edell(cid:228) kuvatun televisiojakelutoimin- jota Newco harjoittaa Skandinavian markkinoilla, nan, vai kuuluvan yksille merkityksellisille markkinoille monille eri l(cid:228)himarkkinoille. (351) Tutkimuksen mukaan Newco olisi pakollinen yhteisty(cid:246)- kumppani kaikille niille l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajille, jotka pyrkiv(cid:228)t Pohjoismaiden markkinoille ja jakelevat mainosrahoitettuja tai minimaksukanavia. L(cid:228)hetystoi- minnan harjoittajat pit(cid:228)v(cid:228)t ratkaisevana seikkana yhteis- ty(cid:246)kumppanin kyky(cid:228) tavoittaa riitt(cid:228)v(cid:228)t mainos- ja/tai tilaustulot takaavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kotitalouksia. Keskittym(cid:228)n toteuduttua t(cid:228)m(cid:228) on Ruotsin markkinoilla mahdollista vain Newcon jakeluverkkoihin liittym(cid:228)ll(cid:228) (ja Newco val- voisi p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) [60(cid:151)70 prosenttiin]* kaikista kaapelitele- visiokotitalouksista ja voisi tavoittaa useimmat suoria satelliittil(cid:228)hetyksi(cid:228) ja SMATV-l(cid:228)hetyksi(cid:228) vastaanottavista kotitalouksista). Newco olisi joka lis(cid:228)ksi ainoa jakelija, televisiokotitaloudet kaikissa suu- tavoittaisi useimmat rimmissa asutuskeskuksissa. Mainostajat ja siten my(cid:246)s kaupallisen l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat ovat erityisen kiinnostuneita saamaan asiakkaikseen n(cid:228)ill(cid:228) alueilla asu- via kotitalouksia. Mit(cid:228)(cid:228)n muuta jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), esi- merkiksi Netcom/MTG:n j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) (jonka verkkoon liittyneiden kotitalouksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on alle puolet Newcon vastaavasta), ei voitaisi pit(cid:228)(cid:228) Newcon jakeluverkon kor- vaavana j(cid:228)rjestelm(cid:228)n(cid:228). j(cid:228)(cid:228)ville tarjoavat l(cid:228)hetystoiminnan kaapelitelevisio-operaattorit Kaapelitelevisioverkko-operaattori (352) Vastauksessaan osapuolet pyrkiv(cid:228)t v(cid:228)h(cid:228)ttelem(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228) seikasta saamaansa etua, ett(cid:228) ne voivat tavoittaa suurem- man m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kotitalouksia, v(cid:228)itt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) Netcom/MTG:n ja Stj(cid:228)rn TV:n olevan vaihtoehtoja peruskanavatarjonnan harjoittajille. ulkopuolelle N(cid:228)m(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat eiv(cid:228)t kuitenkaan v(cid:228)lty ratkaisemasta sit(cid:228) ongelmaa, ett(cid:228) niiden on pyrit- t(cid:228)v(cid:228) saamaan tilaajikseen mahdollisimman suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) voi kotitalouksia. p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) peri(cid:228) asiakkailtaan maksuja laajasta perusvalikoi- masta (kuten Telia ja Telenor ovat tehneet), joka ei edel- lyt(cid:228) salauksenpurkulaitteen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), tai v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) vain jake- luvelvoitekanavat ((cid:148)must carry(cid:148) -kanavat) koodaamatto- mina (kuten useimmat muut kaapelioperaattorit tekev(cid:228)t). Toiset yleens(cid:228) perusvalikoimaa ja yht(cid:228) tai useampaa laajempaa (cid:151) ja siten my(cid:246)s kalliimpaa (cid:151) kanavapakettia, vaikka olisivat valinneet salauksenpurkulaitteeseen perustuvan strate- gian. Kanavan sis(cid:228)llytt(cid:228)minen muiden kaapelitelevisio- verkkojen laajennettuun pakettivalikoimaan merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) vain osa kaikista verkkoon liittyneist(cid:228) kotitalo- uksista vastaanottaa kyseist(cid:228) kanavaa, kuten tapahtuu my(cid:246)s silloin, kun kanava sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n osapuolten kaa- pelitelevisioverkkojen valikoimaan. N(cid:228)m(cid:228) kaapelitele- visio-operaattorin tekem(cid:228)t liiketoimintaa koskevat p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kset eiv(cid:228)t vaikuta siihen tosiseikkaan, ett(cid:228) mainosra- hoitteisten kanavien on pyritt(cid:228)v(cid:228) tavoittamaan kussakin yksitt(cid:228)isess(cid:228) jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) mahdollisimman suuri katsojam(cid:228)(cid:228)r(cid:228). Mainosrahoitteiset kanavat pyrkiv(cid:228)tkin osapuolten kaapelitelevisioverkkojen tavoin p(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)(cid:228)n perusvalikoimiin. Mainosrahoitteinen kanava, joka ei onnistu p(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)(cid:228)n osapuolten jakeluverkkojen perusva- likoimaan, kohtaa paljolti samoja vaikeuksia pyrkiess(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)(cid:228)n Netcom/MTG:n ja Stj(cid:228)rn TV:n vastaaviin perusvalikoimiin. Osapuolten v(cid:228)itett(cid:228) ei n(cid:228)in ollen voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Osapuolten v(cid:228)ite menett(cid:228)(cid:228) kaiken merkityk- sens(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun siirtyminen digitaaliseen ymp(cid:228)ris- t(cid:246)(cid:246)n on saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, sill(cid:228), kuten edell(cid:228) todettiin, kaikki kotitaloudet tarvitsevat televisiosignaalien vastaan- ottamiseen digitaalisen salauksenpurkulaitteen (55), mik(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ettei edes jakeluvelvoitekanavia ole saa- tavilla koodaamattomina. (353) Osapuolet ovat lis(cid:228)ksi v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) koska Stj(cid:228)rn TV on UPC:n omistuksessa, se olisi yht(cid:228) hyv(cid:228)ss(cid:228) neuvottelu- asemassa kuin Newco. Tutkimukset eiv(cid:228)t kuitenkaan tue jonka mukaan UPC:n Pohjoismaiden ulkopuo- v(cid:228)itett(cid:228), lella harjoittamalla televisiol(cid:228)hetystoiminnalla olisi min- k(cid:228)(cid:228)nlaista vaikutusta sen kykyyn kilpailla Newcon kanssa sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajana. Tutkimuksissa ilmeni p(cid:228)invas- toin, ett(cid:228) Stj(cid:228)rn TV:n (UPC:n) olisi maksettava mille tahansa televisiokanavalle huomattava lis(cid:228)maksu saadak- seen yksinoikeudet Pohjoismaiden alueelle, sill(cid:228) se voisi (55) Osapuolet (samoin kuin muut jakelijat) jatkavat perusvalikoiman tarjoamista my(cid:246)s digitaalisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/55 luvata tavoittavansa vain alle 10 prosenttia pohjoismaa- laisista televisiokatsojista. Jokainen televisiokanava, joka harkitsisi yksinoikeuksien tai etuuskohtelun my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) Stj(cid:228)rn TV:lle (UPC:lle) Pohjoismaiden markkinoita varten, joutuisi n(cid:228)in ollen veloittamaan t(cid:228)lt(cid:228) huomattavan lis(cid:228)- maksun, koska olisi olemassa riski, ett(cid:228) kyseinen tele- visiokanava ei kykenisi tavoittamaan suurinta osaa poh- joismaalaisista katsojista eik(cid:228) etenk(cid:228)(cid:228)n Newcon jakelu- verkkoihin liittyneit(cid:228) katsojia. Kuka tahansa mainosra- hoitteisen televisiokanavan perustanut l(cid:228)hetystoiminnan joka on keskittynyt palvelemaan erityisesti harjoittaja, pohjoismaalaisia asiakkaita, pit(cid:228)isi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti Stj(cid:228)rn TV:n / UPC:n kautta tapahtuvaa jakelua kannattamatto- mana vaihtoehtona riippumatta siit(cid:228), kuinka suuren lis(cid:228)- maksun se voisi teoriassa saada t(cid:228)st(cid:228) jakelusta. Osapuol- ten Stj(cid:228)rn TV:n neuvotteluasemasta esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228) ei n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). (354) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t lis(cid:228)ksi vastauksessaan, ett(cid:228) maan- p(cid:228)(cid:228)llisten digitaalitelevisiol(cid:228)hetysten (DTT) aloittaminen v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien riippuvuutta Newcosta. DTT-l(cid:228)hetykset aloitettiin Ruotsissa 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999. Koska k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva kaistanleveys on suhteellisen rajallinen, my(cid:246)s toimilupien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lle on asetettu rajoituksia. Toimilupia on my(cid:246)nnetty nykyisille kolmelle analogiselle maanp(cid:228)(cid:228)lliselle jakeluvelvoitekana- valle. Lis(cid:228)ksi nelj(cid:228) kaupallista kanavaa (TV3, Kanal5, Canal+ ja TV8) ja nelj(cid:228) opetusohjelmia v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) / alueel- lista kanavaa on saanut toimiluvan. Toistaiseksi vain SVT, nykyisten julkisten jakeluvelvoitekanavien v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228), on aloittanut DTT-l(cid:228)hetystoiminnan. DTT-l(cid:228)hetysten salauksenpurkulaitteiden myynti on k(cid:228)ynnistynyt eritt(cid:228)in hitaasti (noin 350 laitetta ensimm(cid:228)isten nelj(cid:228)n kuukau- den aikana (56)). Osapuolten v(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan DTT-l(cid:228)hetykset heikent(cid:228)v(cid:228)t olennaisesti niiden neuvotte- luasemaa suhteessa l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajiin, ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). (355) Newco valvoisi p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) noin [35(cid:151)45 prosenttiin]* norja- laisista kaapelitelevisiotalouksista ja [25(cid:151)35 prosent- tiin]* ja sill(cid:228) tanskalaisista kaapelitelevisiotalouksista, olisi vahva asema my(cid:246)s SMATV-l(cid:228)hetysten markkinoilla (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Suorien satelliittil(cid:228)hetysten markkinoi- den tilanne sit(cid:228) vastoin n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vastaavan tilannetta Ruotsin markkinoilla. (356) Newco voisi ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liiketoimintastrategian, jonka tavoitteena olisi hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) sen asemaa Ruotsin markkinoiden (joilla kotitalouksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on noin kak- sinkertainen Norjaan ja Tanskaan verrattuna) (cid:148)portinvar- jake- tijayrityksen(cid:228)(cid:148) saadakseen etuuskohteluaseman tai lua koskevat yksinoikeudet (kaapelil(cid:228)hetyksiin, suoriin satelliittil(cid:228)hetyksiin ja SMATV-l(cid:228)hetyksiin) kaikissa Poh- joismaissa. Vaikka osapuolten vastauksessaan korostama seikka, jonka mukaan Newco tarvitsee televisiojakelutoi- mintaansa asiakkaita houkuttelevan ohjelmatarjonnan, pit(cid:228)(cid:228) kiistatta paikkansa, Newcon riippuvuus m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyst(cid:228) ohjelmien tarjoajasta on pienempi kuin n(cid:228)iden riippu- (56) Aftonbladet, 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999. vuus Newcon verkoista. Pohjoismaissa toimivat mainos- rahoitteisen ja minimaksutelevisiotoiminnan harjoittajat noudattavat rahoitusmalleja, jotka edellytt(cid:228)v(cid:228)t Newcon Ruotsissa sijaitseviin jakeluverkkoihin liittyneiden tele- visiokatsojien tavoittamista. N(cid:228)iden televisiotoiminnan harjoittajien mahdollisuudet ev(cid:228)t(cid:228) Newcon pyynn(cid:246)t oli- sivat rajalliset, eik(cid:228) niill(cid:228) olisi mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) tehd(cid:228) niin, jos Newco tarjoaa niille mahdollisuuden jatkaa ja kehit- t(cid:228)(cid:228) liiketoimintaansa. Newco voisi uhata uskottavasti poistavansa jotkin l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat jakelu- verkostaan (kuten Telia teki aiemmin yhdelle Netcom/ MTG:n kanavista) mutta lis(cid:228)ksi se voisi vaatia maksua kanavan v(cid:228)litt(cid:228)misest(cid:228) jakeluverkoissaan ja/tai muodos- taa vastustelevien l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien tarjon- nasta kanavapaketteja, joiden tuotto ei ole l(cid:228)hetystoimin- nan harjoittajan kannalta optimaalinen. Hyv(cid:228) esimerkki jakelijan tekemien kanavapakettien koostamisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten vaikutuksista on se, ett(cid:228) Telia v(cid:228)litti useiden vuosien ajan englanninkielist(cid:228) Eurosport-kanavaa perusvalikoi- joka tavoittaa kaikki sen verkkoon liittyneet massaan, 1,3 miljoonaa kotitaloutta. Samaan aikaan Telia on sijoittanut Eurosport Nordic -signaalin laajennettuun tar- jontaansa, jonka katsominen edellytt(cid:228)(cid:228) salauksenpurku- laitetta. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena suurin osa Telian kaapeli- verkkoon liittyneist(cid:228) kotitalouksista (jotka maksavat vain perusvalikoimasta) ei ole voinut seurata Eurosport-kana- van l(cid:228)hetyksi(cid:228) omalla kielell(cid:228)(cid:228)n (57), vaikka l(cid:228)hetystoi- minnan harjoittajat ovat pyrkineet parantamaan palvelu- jaan. (357) Kanavapakettien muodostamisen osalta komissiolle on ilmoitettu, ett(cid:228) jakelijan mahdollisuudet hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) etu- ly(cid:246)ntiasemaansa suhteessa l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajiin kasvavat digitalisoinnin my(cid:246)t(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n on syyn(cid:228) se, ett(cid:228) kapasiteetin kasvu antaa jakelijalle tilaisuuden luoda joista jokaisella useita kanavapaketteja tai -valikoimia, on erikokoinen katsojakunta (ja jotka saattavat tuoda l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajalle lis(cid:228)tuloja). Digitaaliseen ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n siirtyminen parantaa n(cid:228)in ollen Newcon kyky(cid:228) vaikuttaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevana jakelijana ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n tarjoajien tuloihin. (358) Newcon kyky p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) osalliseksi etuuskohtelusta tai jake- lua koskevista yksinoikeuksista heikent(cid:228)(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)sti muiden televisiol(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien (kaapelil(cid:228)- hetysten, suorien satelliittil(cid:228)hetysten ja SMATV-l(cid:228)hetys- ten jakelijoiden) kilpailuedellytyksi(cid:228), sill(cid:228) niiden tuotteet k(cid:228)rsisiv(cid:228)t kustannushaitasta ja/tai niiden asiakkailleen tarjoama kanavavalikoima olisi aiempaa suppeampi. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) voimassa olevien jakelusopimusten uudis- l(cid:228)hetystoiminnan har- tamisen tullessa ajankohtaiseksi joittajilla ei ole saatavilla Newcon tilalle kannattavaa vaihtoehtoa Pohjoismaihin suunnatulle jakelulle. Newco p(cid:228)(cid:228)sisi n(cid:228)in ollen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan televisiol(cid:228)hetys- ten sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajana. (359) T(cid:228)t(cid:228) pelkoa lis(cid:228)(cid:228) Newcon vertikaalinen integroituminen Pohjoismaat kattavien satelliittitransponderien tarjon- joka on Newcon ainoa kilpailija taan. Koska NSAB, (57) Osapuolet huomauttivat vastauksessaan, ett(cid:228) Eurosport Nordicia on toukokuusta 1999 l(cid:228)htien v(cid:228)litetty Telian perustarjonnassa asi- asta tehdyn uuden sopimuksen mukaisesti. Sopimuksen voimassa- oloaika on kuitenkin rajallinen ([(cid:133)]*). L 40/56 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 satelliittitoiminnan alalla, ei ole vertikaalisesti integroitu- nut, Newco olisi ainoa palveluntarjoaja, jonka yhdistel- m(cid:228)palvelu koostuu satelliitti-infrastruktuurista ja suuren osan televisiokotitalouksista kattavasta v(cid:228)hitt(cid:228)isjakelusta. Telenor ja Canal Digital soveltavat tietyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin jo nyt t(cid:228)llaisia yhdist(cid:228)misk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) ovat osoituksena esi- merkiksi Canal Digitalin monien l(cid:228)hetystoiminnan har- joittajien kanssa tekem(cid:228)t sopimukset, joiden mukaan l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat eiv(cid:228)t [(cid:133)]*. T(cid:228)m(cid:228) on l(cid:228)he- tystoiminnan harjoittajien kannalta eritt(cid:228)in kannattavaa, sill(cid:228) erikseen vuokratun transponderikapasiteetin osuus kanavan kokonaiskustannuksista voi olla yli 30 prosent- tia. Koska Newcolla on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassaan yli 65(cid:151)77 prosenttia televisiotoimintaan soveltuvasta Pohjoismai- den transponderikapasiteetista, Newco voi noudattaa t(cid:228)l- laisia k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) joutumatta kilpailemaan vaihtoehtoisten jakelijoiden kanssa, sill(cid:228) n(cid:228)iden ainoa mahdollisuus j(cid:228)lji- tell(cid:228) Newcon liiketoimintastrategiaa olisi vuokrata New- colta ja/tai NSAB:lt(cid:228) transpondereita kaupallisin ehdoin. Saamansa kustannusedun lis(cid:228)ksi Newco voisi sulautu- man toteutuessa uhata l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajia uskottavasti huonommilla (esimerkiksi kanavien j(cid:228)tt(cid:228)misell(cid:228) perusvalikoimansa ulkopuolelle), erityisesti Telian kaapeliverkon osalta, elleiv(cid:228)t ne suostu valitsemaan Newcon yhdistelm(cid:228)palveluja. jakeluehdoilla ja kaapelitelevisiol(cid:228)hetyksiin (360) Todenn(cid:228)k(cid:246)isyytt(cid:228), ett(cid:228) Newco ottaisi k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n erilaisia joiden tarkoituksena on hy(cid:246)dyn- yhdist(cid:228)misstrategioita, t(cid:228)(cid:228) sen vahvaa asemaa jollakin alalla ja vahvistaa siten sen yleisi(cid:228) toimintaedellytyksi(cid:228) jakelumarkkinoilla, on pidett(cid:228)v(cid:228) suurena. Canal Digital on tehnyt esimerkiksi useita jakelua koskevia yksinoikeussopimuksia, jotka kat- tavat sen p(cid:228)(cid:228)asiallisen liiketoiminnan (cid:151) analogisten ja digitaalisten satelliittil(cid:228)hetysten v(cid:228)litt(cid:228)misen suoraan kotitalouksille (cid:151) mutta lis(cid:228)ksi my(cid:246)s digitaalisen kaapeli- ja SMATV-l(cid:228)hetystoiminnan. My(cid:246)s Telia on televisio- joiden perusteella se saa edulliset tehnyt sopimuksia, lis(cid:228)ksi jakeluoikeudet SMATV- ja suorien satelliittil(cid:228)hetysten jakeluoikeudet (joita se ei hy(cid:246)dynn(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) toiminnassaan). Osa- puolet kiistiv(cid:228)t vastauksessaan n(cid:228)m(cid:228) havainnot todeten, ett(cid:228) Canal Digitalilla ja etenkin Telialla on vain v(cid:228)h(cid:228)inen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yksinoikeuksia, jotka eiv(cid:228)t sit(cid:228) paitsi ole tavallista edullisempia, ett(cid:228) kaikki oikeudet ovat k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) ja ett(cid:228) Netcom/MTG:ll(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)mpi(cid:228) yksinoikeuksia. N(cid:228)it(cid:228) v(cid:228)itteit(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Osapuolten oman ilmoituk- sen mukaan Canal Digitalilla on laaja valikoima yksin- oikeuksia. Esimerkiksi Ruotsissa sill(cid:228) on yksinoikeudet digitaalisiin l(cid:228)hetyksiin [(cid:133)]* satelliittikanavalla, [(cid:133)]* kaapelitelevisiokanavalla ja [(cid:133)]* SMATV-kanavalla. Sen yksinoikeudet ovat siten oleellisesti laajemmat kuin Net- com/MTG:n. Ei ole yll(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kanavien tarjoajat ovat olleet haluttomampia my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yksinoikeuksia Netcom/MTG:lle, sill(cid:228) monet l(cid:228)hetystoiminnan harjoitta- jat saattavat suhtautua ep(cid:228)ilev(cid:228)sti Pohjoismaiden jake- lunsa antamiseen kilpailevan l(cid:228)hetystoiminnan harjoitta- jan vastuulle. Osapuolten muista v(cid:228)itteist(cid:228) voidaan todeta, ett(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien ja muiden jakelijoiden toimittamat tiedot osoittavat selke(cid:228)sti, ett(cid:228) Telian jakeluoikeudet edullisemmat. ovat T(cid:228)m(cid:228)n asian kannalta ei ole merkityksellist(cid:228), onnistuiko Telia hankkimaan ennen ehdotettua keskittym(cid:228)(cid:228) itselleen laajan valikoiman SMATV- ja satelliittil(cid:228)hetysoikeuksia. T(cid:228)t(cid:228) keskittym(cid:228)(cid:228) tarkasteltaessa ratkaiseva seikka on se, ett(cid:228) Telian mahdollisuus hankkia t(cid:228)llainen valikoima (harjoittamatta toimintaa kyseisill(cid:228) aloilla) on osoitus tavallista keskittym(cid:228)n osapuolten voimien yhdist(cid:228)misest(cid:228) Newcon hyv(cid:228)ksi. (361) Osapuolet ovat lis(cid:228)ksi kyenneet varmistamaan monilta nykyisist(cid:228) ohjelmasis(cid:228)ll(cid:246)n toimittajistaan itselleen oikeu- det [(cid:133)]*. Telenor on ottanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n aggressiivisen strategian houkutellakseen l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajia siirtym(cid:228)(cid:228)n NSAB:n satelliittien sijaan Telenorin satelliit- tien k(cid:228)ytt(cid:228)jiksi. Kuten edell(cid:228) todettiin, er(cid:228)s l(cid:228)hetystoi- minnan harjoittaja saatiin (cid:228)skett(cid:228)in siirtym(cid:228)(cid:228)n positiossa yksi aste l(cid:228)nteen sijaitsevan satelliitin k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)ksi tarjoa- malla t(cid:228)lle satelliitin peittoalueeseen perustuvaa sopi- musta. Newco voisi noudattaa vastaavaa strategiaa v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228)kseen muiden suorien satelliittil(cid:228)hetysten, kaa- pelitelevisio- ja SMATV-l(cid:228)hetysten jakelijoiden ja/tai NSAB:n taholta tulevaa kilpailua tai poistaakseen sen kokonaan, mik(cid:228) vahvistaisi edelleen sen asemaa kaikkien kaupallisen l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien pakollisena yhteisty(cid:246)kumppanina. T(cid:228)m(cid:228) vahvistaisi huomattavasti sen asemaa (cid:148)portinvartijana(cid:148) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaa Skandina- vian kaikilla televisiol(cid:228)hetysten jakeluketjujen tasoilla. (362) Komissio on p(cid:228)(cid:228)tellyt edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228), ett(cid:228) ilmoi- tettu keskittym(cid:228) loisi Newcolle m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tele- visiol(cid:228)hetysten sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajana. Ohjelmaoikeuksien tukkumyynti (363) Molemmat osapuolet (ja Canal Digital) toimivat ohjelma- oikeuksien tukkumyynnin alalla. Telenor (Canal Digital mukaan lukien) on nykyisist(cid:228) tukkumyyjist(cid:228) suurin. Sill(cid:228) on yli [(cid:133)]* tukkumyyntiasiakasta Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa. Sen asiakaskunta muodostuu l(cid:228)hinn(cid:228) SMATV- ja kaapeliverkoista. Telenorin vuoden 1998 vuosikertomuksen mukaan t(cid:228)m(cid:228)n toiminnan kautta tar- jottiin maksutelevisiopalveluja 686 000 katsojalle Skan- dinaviassa. T(cid:228)m(cid:228) on 70 prosenttia Skandinavian kaikista SMATV-kotitalouksista. Kaikkien kolmen maan toiseksi suurin tukkumyyj(cid:228) on Netcom/MTG, jonka katsojam(cid:228)(cid:228)r(cid:228) j(cid:228)i vuonna 1998 hieman pienemm(cid:228)ksi kuin Telenorin. Ilmoituksen mukaan Telian toiminta on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) rajoittunut Tanskaan, jossa se tarjoaa palveluja noin [(cid:133)]* SMATV-verkolle (58). N(cid:228)ille tukkumarkkinoille on ominaista se, ett(cid:228) huomattava osa asiakkaista k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) Telenorin ett(cid:228) Netcom/MTG:n palveluja. (364) On kuitenkin ilmeist(cid:228), ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) tarjoaisi Newcolle mahdollisuuden kehitt(cid:228)(cid:228) ja vahvistaa merkitt(cid:228)- v(cid:228)sti t(cid:228)t(cid:228) liiketoimintaa, joka voi olla sulautumalle stra- tegisesti eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228). Newco voisi vahvistaa tukku- myyntitoimintaansa hyv(cid:228)kseen edell(cid:228) esitetty(cid:228) asemaansa (erityisesti digitaalisten) satel- liittipalvelujen tarjoamisen markkinoiden (cid:148)portinvarti- jana(cid:148) ja asemaansa kaupallisten televisiokanavien pakolli- k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) edelleen (58) Telia ei ole ilmoittanut niiden kotitalouksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), joille se tar- joaa tukkumyynnin v(cid:228)lityksell(cid:228) toimitettavia palveluja. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/57 sena v(cid:228)hitt(cid:228)isjakelun yhteisty(cid:246)kumppanina. N(cid:228)iden vah- luomaan yhden tai vuuksien ansiosta Newco kykenisi useampia analogisia ja digitaalisia paketteja. Edell(cid:228) on jo todettu, ett(cid:228) Newco olisi ainoa pohjoismainen yhti(cid:246), joka voisi sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) digitaalisiin paketteihinsa lis(cid:228)arvo- kertamaksutelevisiopalveluja, palveluja, esimerkiksi tilausvideo- ja porrastettuja tilausvideopalveluita sek(cid:228) Internet-liittymi(cid:228). Newco voisi tarjota n(cid:228)it(cid:228) paketteja kai- kille Pohjoismaiden markkinoilla toimiville kaapeli- ja SMATV-operaattoreille. Newcolla olisi hyv(cid:228)t l(cid:228)ht(cid:246)kohdat noudattaa t(cid:228)llaista strategiaa, sill(cid:228) sen omaa jakelutoi- mintaa varten kehitetyn paketin tarjoamisesta tukku- myynniss(cid:228) aiheutuisi eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)n tai ei lainkaan lis(cid:228)- kustannuksia. esimerkiksi (365) Telia, Telenor ja Canal Digital ovat jo ennen ehdotettua keskittym(cid:228)(cid:228) kyenneet k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)kseen vahvaa ase- maansa p(cid:228)(cid:228)toiminta-aloillaan saadakseen l(cid:228)hetystoimin- nan harjoittajilta ohjelmia huomattavasti kilpailijoitaan paremmin ehdoin (tai ohjelmatoimittajien n(cid:228)k(cid:246)kulmasta ilmaistuna l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat ovat suostuneet toimittamaan ohjelmia v(cid:228)litett(cid:228)viksi osapuolten ver- koissa olennaisesti heikommin ehdoin kuin kilpailevissa vuosina jakeluverkoissa). kykeni Telia 1995(cid:151)1998 alentamaan huomattavasti l(cid:228)hetystoimin- nan harjoittajille maksamiensa maksujen kokonaism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228), vaikka niiden l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joiden kanssa Telialla on jakelusopimus, kasvoi saman jakson aikana [(cid:133)]*. Osapuolet kiistiv(cid:228)t vastauksessaan t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n. Osapuolten mukaan Telian kustannus- ten aleneminen johtuu salauksenpurkulaitetta k(cid:228)ytt(cid:228)vien kotitalouksien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)henemisest(cid:228) sen verkossa ([(cid:133)]*:sta [(cid:133)]*:een), ja vertailupohjana olisikin k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) Telian maksutelevisiotuloja. Vaikka se, kuinka salauksen- purkulaitteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)heneminen alentaisi Telian kustannuksia, on j(cid:228)(cid:228)nyt ep(cid:228)selv(cid:228)ksi, on kuitenkin tosi- asia, ett(cid:228) Telia maksoi vuonna 1995 kullekin l(cid:228)hetystoi- minnan harjoittajalle keskim(cid:228)(cid:228)rin [(cid:133)]*. Vuonna 1998 t(cid:228)m(cid:228) luku oli laskenut [(cid:133)]*:een, ja maksut alenivat siten [(cid:133)]* prosenttia. Kuten edell(cid:228) todettiin, komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)ksy osapuolten esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228) maksutelevisiotuloistaan, sill(cid:228) laskelmien ulkopuolelle on j(cid:228)tetty yli puolet Telian televisiol(cid:228)hetysten tukkukaupasta saamasta liikevaihdosta. Osapuolten vastauksessaan esit- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228) ei n(cid:228)in ollen voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). (366) Yleisesti odotetaan, ett(cid:228) Newco k(cid:228)ytt(cid:228)isi ehdotetun kes- kittym(cid:228)n j(cid:228)lkeen asemaansa l(cid:228)hetystoiminnan harjoitta- jien pakollisena yhteisty(cid:246)kumppanina saadakseen yhdis- tetyt tukku- ja v(cid:228)hitt(cid:228)ismyyntioikeudet viel(cid:228)kin parem- min ehdoin. Onkin todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Newco voisi kil- pailuetujensa ansiosta tarjota ohjelmapaketteja hinnoilla, jotka olisivat muille kaapeli- ja SMATV-operaattoreille vahva houkutin hankkia n(cid:228)m(cid:228) oikeudet Newcolta eik(cid:228) suoraan yksitt(cid:228)isilt(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajilta (Net- com/MTG mukaan lukien). Kyseiset l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat olisivat lis(cid:228)ksi, kuten edell(cid:228) todettiin, entist(cid:228) riippuvaisempia Newcosta Skandinavian maissa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)n televisiol(cid:228)hetysten tukkukaupan osalta, mik(cid:228) rajoittaa niiden kyky(cid:228) kilpailla Newcon kanssa v(cid:228)hitt(cid:228)ismarkki- noilla. Vaikka se, ett(cid:228) Newco tarjoaisi ainakin alussa tuk- kumarkkinoilla tarjoamiaan ohjelmapaketteja houkutte- levin ehdoin, ja SMATV-operaattoreille lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) joitakin kus- saattaa tuoda kilpaileville kaapeli- tannusetuja, Newcon toimintatavat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti vai- kuttaisivat keskipitk(cid:228)ll(cid:228) tai pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) eritt(cid:228)in haitallisesti kilpailuun. (367) Newco voisi ensinn(cid:228)kin poistaa markkinoilta valtaosan kilpailevien kaapeli- ja SMATV-operaattoreiden taholta tulevasta kilpailusta paitsi k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) hyv(cid:228)kseen yksi- tyiskohtaisia tietojaan kilpailevien operaattoreiden lii- ketoiminnan laajuudesta ja niiden kustannusrakenteesta mutta mahdollisesti my(cid:246)s asettamalle niille yksinoikeuk- sia koskevia velvollisuuksia tai muita rajoituksia, jotka poistaisivat niiden kyvyn kilpailla Newcon kanssa tarjoa- malla uutta tai innovatiivista ohjelmasis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228). (368) Sis(cid:228)ll(cid:246)n tarjoajien kannalta t(cid:228)llainen kehitys merkitsisi sit(cid:228), ett(cid:228) ne joutuisivat kilpailemaan Skandinavian mark- kinoilla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) tai jopa ostajan monopoliasemassa olevien sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajien kanssa. T(cid:228)m(cid:228) heikent(cid:228)isi sis(cid:228)ll(cid:246)n tarjoajien kannattavuutta ja v(cid:228)hent(cid:228)isi niiden vaikutus- valtaa tarjoamansa sis(cid:228)ll(cid:246)n tai kanavien koostamiseen ja myyntiin. T(cid:228)llaisessa tilanteessa on todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) l(cid:228)hetystoiminnan harjoittajat ovat haluttomampia inves- toimaan uuden sis(cid:228)ll(cid:246)n laadun parantamiseen ja/tai kehittelyyn. Ehdotettu keskittym(cid:228) merkitsisi Skandina- vian televisiol(cid:228)hetysmarkkinoiden kannalta sit(cid:228), ett(cid:228) markkinat saattavat siirty(cid:228) digitaaliselle aikakaudelle jou- tumalla varautumaan kuluttajan valinnanvaran heikkene- miseen sen sijaan, ett(cid:228) tarjonta kasvaisi, kuten on suun- niteltu. (369) Ehdotettu keskittym(cid:228) loisi siten Newcolle m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman ohjelmaoikeuksien tukkumarkkinoilla riippu- matta siit(cid:228), otetaanko markkinoita koskevan arvioinnin l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi koko Skandinavia vai Ruotsin, Tanskan ja Norjan markkinat erikseen tarkasteltuina. Maksutelevisioon liittyviin teknisiin palveluihin tarvittava tek- niikka (370) Teknisten maksutelevisiopalvelujen tarjonnan markkinat ovat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) suppeat, sill(cid:228) useimmat suurista kaa- peli- ja satelliittioperaattoreista (Telia, Telenor, Netcom/ MTG ym. ) harjoittavat t(cid:228)t(cid:228) toimintaa (cid:148)talon sis(cid:228)ll(cid:228)(cid:148). Osa- puolet tarjoavat kuitenkin teknisi(cid:228) maksutelevisiopalve- luja kolmansille. Telenor tarjoaa n(cid:228)it(cid:228) palveluja itse ja Canal Digitalin kautta. Canal Digital on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Pohjoismaiden ainoa digitaalisessa l(cid:228)hetystoiminnassa tarvittavien teknisten maksutelevisiopalvelujen tarjoaja ja on sopimussuhteessa [(cid:133)]* ja muiden ruotsalaisten kaa- peli- ja SMATV-operaattoreiden kanssa. Telia tarjoaa n(cid:228)it(cid:228) palveluja tanskalaisille kaapeli- ja SMATV-operaat- toreille ja on sopimussuhteessa [(cid:133)]*:n kanssa, jolla on sopimuksen perusteella lisenssi Telian lyhytsanomapalve- lua varten kehitetyn ohjelmistoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Telenor on investoinut huomattavasti varoja Conax-ni- misen yrityskohtaisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuksien valvontaj(cid:228)rjestel- m(cid:228)n (Conditional Access, CA) ja ohjelmistorajapintaj(cid:228)r- jestelm(cid:228)n (Applied Programme Interface, API) kehitys- L 40/58 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 ty(cid:246)h(cid:246)n. Telenorin investoinnit t(cid:228)h(cid:228)n tekniikkaan ovat kasvaneet nelj(cid:228)n viime vuoden aikana noin [(cid:133)]* vuo- dessa. (371) Osapuolet ovat huomauttaneet, ett(cid:228) useiden eurooppa- laisten kaapelitelevisio-operaattoreiden otettua vuonna 1997 k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Eurobox-standardit ja t(cid:228)rkeimpien poh- joismaisten televisio-ohjelmien jakelijoiden ja l(cid:228)hetystoi- minnan harjoittajien sovittua vuonna 1998 k(cid:228)ydyiss(cid:228) Nordig-neuvotteluissa standardeihin perustuvaa salauksenpurkulaitetta koskevista yhteisist(cid:228) eitelmist(cid:228) asiakkaat voivat vaihtaa palveluntarjoajaa jou- tumatta vaihtamaan laitteistojaan. Osapuolet my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t kuitenkin, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) on mahdollista vasta kun toiminnan yhdenmukaisuutta parannettu Nordig-hankkeen yhteydess(cid:228) ja ett(cid:228) Conax-j(cid:228)rjestelm(cid:228) on yhteensopimaton Eurobox-standardin kanssa. eurooppalaisiin on esimerkkej(cid:228) (372) Yksi tutkimuksissa havaituista mahdollisista ongelmista oli, ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) kannustaisi Newcoa ja antaisi sille mahdollisuuden joko luopua Nordig-hank- keesta ja keskitty(cid:228) yrityskohtaiseen Conax-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) Conax Nordig-hankkeen yhteydess(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)- v(cid:228)ksi, k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuksien valvontatekniikaksi. Jos Newco k(cid:228)ytt(cid:228)isi digitaalisten palvelujen alalla saavuttamaansa etuly(cid:246)ntiasemaa (joka perustuu Telian kaapeliverkkoon ja Canal Digitalin satelliittil(cid:228)hetystoimintaan) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)k- seen Conaxin markkinoilla k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) sovellettavaksi standardij(cid:228)rjestelm(cid:228)ksi, Newcon jakeluj(cid:228)rjestelmiin liitty- neiden kotitalouksien suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) aiheuttaisi sen, ett(cid:228) muiden markkinoilla toimivien operaattoreiden olisi erit- t(cid:228)in vaikeaa tuoda markkinoille kilpailevaa j(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228) (59). Osapuolten mainitsemia siit(cid:228), kuinka Newco voisi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yrityskohtaista tekniikkaansa sitoakseen asiakkaita jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)ns(cid:228), ovat Teleno- rin noudattama k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246), jonka mukaan se veloittaa jo nyt huomattavaa lis(cid:228)maksua sellaisen televisiosignaalin l(cid:228)hett(cid:228)misest(cid:228), ja k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246), jonka mukaan Skandinaviassa myynniss(cid:228) ole- vat digitaaliset satelliittil(cid:228)hetysten salauksenpurkulaitteet kytket(cid:228)(cid:228)n Canal Digitalin ohjelmavalikkoon eik(cid:228) kiinte(cid:228)(cid:228) puhelinmodeemia voida k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) muiden palveluntarjoa- jien tavoittamiseen. Jos NetCom/MTG tai joku muu pal- veluntarjoaja suunnittelisi tuovansa markkinoille digitaa- lisia satelliittipalveluja, Canal Digitalin asiakkaat eiv(cid:228)t kykenisi vaihtamaan palveluntarjoajaa hankkimatta uutta salauksenpurkulaitetta. Vaikka Telia on k(cid:228)ytt(cid:228)nyt t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) digitaalisissa salauksenpurkulaitteissaan Cona- xin kanssa kilpailevaa Viaccess-tekniikkaa, Telian kaa- peliverkkoon salauksenpurkulaitteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on edelleen suhteellisen v(cid:228)h(cid:228)inen (noin [(cid:133)]* kai- kista sen verkkoon liittyneist(cid:228) kotitalouksista). Osapuol- ten mukaan yhdistetty digitaalinen salauksenpurkulaite (joka kykenee vastaanottamaan kaapeli- ja satelliittisig- jota ei ole salattu Conax-tekniikalla, asennettujen naaleja) voitaisiin valmistaa kustannuksin, jotka ovat vain [(cid:133)]* euroa (alle [0(cid:151)20 %]*) korkeammat kuin nykyisten signaalikohtaisten laitteiden kustannukset. Yleisesti oletetaankin, ett(cid:228) Newco k(cid:228)ytt(cid:228)isi Conax-tek- niikkaa my(cid:246)s Telian nykyisess(cid:228) kaapeliverkossa ja sovel- taisi edell(cid:228) esitetty(cid:228) satelliittil(cid:228)hetysten salauksenpurku- laitestrategiaa my(cid:246)s digitaalisiin televisiol(cid:228)hetysten sala- uksenpurkulaitteisiin. (373) N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kin silt(cid:228), ett(cid:228) Newco voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) nykyist(cid:228) ase- maansa yrityskohtainen teknisten palvelujen alalla, Conax-tekniikka mukaan lukien, vahvistaakseen edelleen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaansa edell(cid:228) mainituilla markkinoilla. Koska on lis(cid:228)ksi todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Newco onnistuisi saamaan digitaalisen tekniikkansa Pohjoismaiden markkinoilla k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) sovellettavaksi standarditekniikaksi, ehdo- tettu keskittym(cid:228) loisi sille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman maksutele- visioon liittyviin teknisiin palveluihin tarvittavan teknii- kan tarjoajana. Televisiol(cid:228)hetysten markkinoita koskevat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t (374) Ehdotettu keskittym(cid:228) loisi vertikaalisesti integroituneen yksik(cid:246)n, jossa Telian ja Telenorin televisiol(cid:228)hetystoimin- nan alalla harjoittama toiminta ja vahvuudet yhdistett(cid:228)i- siin toisiinsa. Koska kaikkien edell(cid:228) esitettyjen toiminto- jen tavoitteena on viime k(cid:228)dess(cid:228) antaa yksitt(cid:228)isille koti- talouksille mahdollisuus vastaanottaa eri l(cid:228)hetystoimin- nan harjoittajien ohjelmia, jakeluketjun eri tasojen v(cid:228)lill(cid:228) on vahva yhteys. T(cid:228)m(cid:228) kannustaa Newcoa hy(cid:246)dynt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n liiketoiminnassaan kunkin tason erityisvahvuuk- siaan parantaakseen asemiaan muilla tasoilla. Ehdotetun keskittym(cid:228)n on edell(cid:228) todettu luovan Newcolle m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)n aseman tai vahvistavan sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa satel- televisiol(cid:228)hetys- liittitransponderikapasiteetin tarjoajana, ten v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaana, sis(cid:228)ll(cid:246)n ostajana ja tukkukaup- piaana ja kaupallisen televisiol(cid:228)hetystoiminnan teknisiin palveluihin tarvittavan tekniikan tarjoajana. Koska n(cid:228)m(cid:228) toiminta-alat ovat sidoksissa toisiinsa, keskittym(cid:228)(cid:228)n liit- tyv(cid:228)t ongelmat ylitt(cid:228)v(cid:228)t yleisesti ottaen kunkin jakeluket- jutason ongelmien yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. Erityisen huolestutta- vana voidaan pit(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) seikkaa, ett(cid:228) Newcon asema digi- taalisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) vahvistuisi entisest(cid:228)(cid:228)n. Newcon perustaminen voisi n(cid:228)in ollen johtaa tilanteeseen, jossa yksi yhti(cid:246) voisi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) uuden mukautetun multimedia- ymp(cid:228)rist(cid:246)n ominaisuuksista kilpailijoiden, asiakkaiden tai kuluttajien pystym(cid:228)tt(cid:228) rajoittamaan olennaisesti yhti(cid:246)n vaikutusvaltaa. (59) Televisiosignaalien l(cid:228)hetyst(cid:228) koskevien standardien k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neu- voston direktiiviss(cid:228) 95/47/EY (EYVL L 281, 23. 11. 1995, s. 51) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) saatavuudeltaan rajattujen j(cid:228)rjestelmien operaatto- reiden on tarjottava kaikille yleisradiotoiminnan harjoittajille tasa- puolinen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus. On huomattava, ett(cid:228) edut, jotka Newco saisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tekniikkansa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) standar- diksi, eiv(cid:228)t edellytt(cid:228)isi sen rikkovan kyseisen direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). (375) N(cid:228)it(cid:228) ongelmia vaikeuttaa my(cid:246)s se, ett(cid:228) Norkring-yhti(cid:246) (televisio-ohjelmien maal(cid:228)hetystoimintaa harjoittava nor- jalainen yhti(cid:246), joka omistaa noin 6 500 l(cid:228)hetyskeskusta Norjassa) aiotaan siirt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hitulevaisuudessa Telenorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaan. T(cid:228)m(cid:228) merkitsisi sit(cid:228), ett(cid:228) Norjan kaikki nykyiset televisiol(cid:228)hetysten tekniset l(cid:228)hetysalustat olisivat ja puhelinalojen Newcon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa. Viestint(cid:228)- 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/59 l(cid:228)hentyess(cid:228) toisiaan (ja analogisesta digitaaliseen tekniik- kaan siirtymisen l(cid:228)hestyess(cid:228)) Newcolla, joka omistaa tar- vittavat infrastruktuurit, olisi oivat mahdollisuudet yhdis- t(cid:228)(cid:228) eri puhelin-, Internet- ja televisiopalvelut toisiinsa. Newco pystyisi t(cid:228)m(cid:228)n ansiosta luomaan laajan kanta- joka olisi pienemp(cid:228)(cid:228) palveluvalikoimaa asiakaskunnan, tarjoavien kilpailijoiden ulottumattomissa, ja muodos- taisi siten ylitsep(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) esteit(cid:228) kaikkien tarjoa- miensa palvelujen markkinoille. III ILMOITETUN KESKITTYM˜N YLEISARVIOINTI (376) Ilmoitettu keskittym(cid:228) loisi osapuolille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vahvistaisi niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa edell(cid:228) maini- tuilla Ruotsin ja Norjan puhelinpalvelumarkkinoilla ja televisiol(cid:228)hetysketjun eri tasoilla. N(cid:228)m(cid:228) haittavaikutukset johtuisivat osittain keskittym(cid:228)n markkinavoimasta, mist(cid:228) sen suuremmat markkinaosuudet pienempiin ja heikom- piin kilpailijoihin verrattuna ovat osoituksena. Telian ja Telenorin toimintojen yhdist(cid:228)misen vertikaaliset vaiku- tukset vahvistaisivat kuitenkin n(cid:228)it(cid:228) vaikutuksia olennai- sesti. Keskittym(cid:228)n seuraus olisikin vahvassa tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevan, kaikilla puhelin- ja televisioalan arvoketjun tasoilla toimivan sulautuman syntyminen. Koska useimmat Newcon eritasoisista kilpailijoista eiv(cid:228)t ole lainkaan vertikaalisesti integroituneita, Newcon ylei- nen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta vahvistuu entisest(cid:228)(cid:228)n ja mahdollisuus, ett(cid:228) Newcon kilpailijat kykenisiv(cid:228)t k(cid:228)ym(cid:228)(cid:228)n tehokasta kilpailua sen kanssa, pienenee edelleen. Sulautuman toi- mintakent(cid:228)n laajuus ja etuly(cid:246)ntiasema digitaalisten tek- niikoiden kehitt(cid:228)j(cid:228)n(cid:228) muodostavat sen toiminnan kai- killa tasoilla suuren esteen markkinoille p(cid:228)(cid:228)sylle. (377) Komissio on p(cid:228)(cid:228)tellyt edell(cid:228) esitettyjen syiden perus- teella, ettei ilmoitettu keskittym(cid:228) soveltuisi ilman muu- toksia yhteismarkkinoille ja Euroopan talousalueesta teh- dyn sopimuksen toimintaan, sill(cid:228) se loisi osapuolille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai vahvistaisi niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ase- maa puhelin- ja televisiopalvelujen markkinoilla, mik(cid:228) haittaisi olennaisesti tehokasta kilpailua yhteismarkki- noilla sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 57 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. sitoumuksia keskittym(cid:228)(cid:228)n liittyvien ongelmakohtien poistamiseksi (60). J(cid:228)lkimm(cid:228)iset sitoumukset toimitettiin tosin komission asetuksen (EY) N:o 447/98 (61) 18 artik- lassa s(cid:228)(cid:228)detyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228), mutta kyseisess(cid:228) ase- tuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s, ett(cid:228) komissio voi poikkeusta- pauksissa pident(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa. T(cid:228)m(cid:228)n asian osalta on otettava huomioon se, ett(cid:228) osapuolet olivat toimitta- neet joitakin sitoumuksia jo ennen kolmen kuukauden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228) ja komissio sai pyynn(cid:246)n, joka koski toiseen toimitukseen sis(cid:228)ltyvien ehdotusten toimit- tamisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan pident(cid:228)mist(cid:228) yhdell(cid:228) viikolla, kolmen kuukauden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan pident(cid:228)mist(cid:228) koskevassa pyynn(cid:246)ss(cid:228) esiteltiin lis(cid:228)ksi niiden sitoumus- ten luonnetta, jotka aiottiin toimittaa viikon lis(cid:228)ajan j(cid:228)l- keen, ja komissio kykeni siten aloittamaan korjaustoi- menpiteiden arvioinnin jo ennen niiden virallista esitt(cid:228)- mist(cid:228). korjaustoimenpiteill(cid:228) (379) Telia on Ruotsin valtion ja Telenor Norjan valtion omis- tama yhti(cid:246). Yhti(cid:246)iden sulautumasuunnitelmille oli siten saatava Ruotsin ja Norjan parlamenttien hyv(cid:228)ksynt(cid:228). Parlamentit hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t keskittym(cid:228)n k(cid:228)yty(cid:228)(cid:228)n laajoja keskusteluja paitsi varsinaisesta liiketoimesta, my(cid:246)s sen vaikutuksista moniin yleisen edun mukaisiin poliittisiin kysymyksiin, kuten joukkoviestinten moninaisuuden periaatteeseen ja tietoyhteiskunnan kehittymiseen. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten on otettava huomioon se, ett(cid:228) molempien maiden hallitukset joutuivat yhti(cid:246)iden omistajina kiinnit- siihen, millaisia vaikutuksia t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomiota my(cid:246)s my(cid:246)hemmin olisi ehdotetuilla mahdollisesti n(cid:228)ihin poliittisiin kysymyksiin, ja k(cid:228)ym(cid:228)(cid:228)n asiasta keskusteluja my(cid:246)s parlamenttien edustajien kanssa. Parlamenttien kuuleminen n(cid:228)ist(cid:228) seikoista lis(cid:228)si t(cid:228)h(cid:228)n prosessiin kohdistuvaa painetta entisest(cid:228)(cid:228)n. Se, ett(cid:228) asiassa oli kuultava molempien maiden poliittisia elimi(cid:228), asetti lis(cid:228)esteen asetuksessa (EY) N:o 447/98 s(cid:228)(cid:228)- detyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan noudattamiselle. Poikkeukselliset olo- suhteet eiv(cid:228)t n(cid:228)in ollen liity varsinaisesti siihen, ett(cid:228) omistajina ovat valtiot, vaan siihen seikkaan, ett(cid:228) osapu- olten liiketoimet ja lis(cid:228)sitoumusten soveltamisalaan kuu- luvat jotka vaikuttavat laajempiin, kansallisesti arkaluontoisiin poliittisiin aihei- siin, joista on kuultava eri poliittisia elimi(cid:228). My(cid:246)s se, ett(cid:228) Ruotsin telealan s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomainen PTS julkaisi 16 johon sis(cid:228)ltyi p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 kertomuksen, ehdotus tilaajaliittym(cid:228)n tarjoamista erillisen(cid:228) tuotteena koskevaksi uudeksi lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ksi, viiv(cid:228)stytti osapuol- ten suunnittelemien erillisi(cid:228) tilaajaliittymi(cid:228) ja kaapelitele- visiol(cid:228)hetyksi(cid:228) koskevien korjaustoimenpiteiden arvioin- tia hallituksessa. Osapuolten olisi lis(cid:228)ksi pit(cid:228)nyt ilmoittaa sopimus uudelleen parlamenteille, mik(cid:228) aiheutti sen, ettei sopimusta olisi voitu peruuttaa ja ilmoittaa uudel- toimet sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t toimenpiteit(cid:228), IV OSAPUOLTEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET (378) Ratkaistakseen komission havaitsemat kilpailuongelmat osapuolet esittiv(cid:228)t 17 ja 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 (60) Komission arvioitua sitoumukset osapuolet tekiv(cid:228)t 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) loka- kuuta 1999 joitakin teknisi(cid:228) tarkennuksia ehdotukseensa. Ilmausta (cid:148)lopullinen ehdotus(cid:148) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n viittaamaan 17 ja 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syys- kuuta 1999 toimitettuihin sitoumuksiin, 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999 tehdyt tarkennukset mukaan lukien. (61) EYVL L 61, 2. 3. 1998, s. 1. L 40/60 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 leen muutettuna yht(cid:228) helposti kuin toisenlaista lii- ketointa koskevaa sopimusta. c) T e l i a t a i T e l e n o r l u o p u u s e u r a a v i s t a l i i k e t o i - m i n n o i s t a : (380) Onkin my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) osapuoliin kohdistui ylim(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ist(cid:228) ja poikkeuksellisen suurta painetta sitoumusten toimittamisessa verrattuna sellaisiin (valtion omistamiin tai yksityisiin) yhti(cid:246)ihin, joiden toiminta ei vaikuta suo- raan yleisen edun mukaisiin poliittisiin kysymyksiin. Koska kolmannet olivat lis(cid:228)ksi ottaneet jo ensimm(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa kantaa mahdolliseen erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) koskevaan sitoumukseen ja koska ehdotetut sitoumukset olivat luonteeltaan selv(cid:228)piirteisi(cid:228), komission yksik(cid:246)t pys- tyiv(cid:228)t arvioimaan muutetun ehdotuksen yksityiskohtai- sesti ja asiaankuuluvasti sek(cid:228) kuulemaan ehdotuksesta asianmukaisesti j(cid:228)senvaltioita ja kolmansia. (381) Osapuolten lopullinen ehdotus sitoumuksiksi on seu- raava: Sitoumusten mukaan joko Telian on luovuttava koko omistusosuudestaan Eircomissa (entinen Tele- com Eireann) tai Telenor luopuu koko omistusosuu- destaan ESAT Digifonessa. d) T i l a a j a l i i t t y m (cid:228) n t a r j o a m i n e n e r i l l i s e n (cid:228) t u o t - t e e n a T(cid:228)m(cid:228)n sitoumuksen mukaan Telian ja Telenorin on annettava kilpailijoilleen oikeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tilaajaliitty- m(cid:228)verkkojaan ja tarjottava kaikki teknisesti toteutet- tavissa olevat palvelut tasapuolisin ehdoin. Sitoumus tarjoaa kilpailijoille mahdollisuuden luoda suoria asiakassuhteita televiestint(cid:228)asiakkaisiin. a) T e l i a l u o p u u s e u r a a v i s t a l i i k e t o i m i n n o i s t a : 1) Telia Norgesta, Telian Norjassa tarjoamat koti- ja ulkomaan puhelinpalvelut mukaan lukien, ja tie- donsiirtopalvelujen, vaihteiden ja niihin liittyvien palvelujen sek(cid:228) Internet-palvelujen tarjoamisesta; 2) Telia N(cid:228)ttj(cid:228)nster Norden AB:n kautta nykyisin tarjottavista verkkopalveluista; 3) Telia InfoMedia Television AB:st(cid:228), Telian Ruot- sissa harjoittama kaapelitelevisiotoiminta mu- kaan lukien. b) T e l e n o r l u o p u u s e u r a a v i s t a l i i k e t o i m i n n o i s t a : 1) hankkimastaan 33 prosentin omistusosuudesta koti- ja ulkomaan puhelinpalveluiden alalla toi- mivassa Telenordiassa, Internet- ja tiedonsiirto- palveluista sek(cid:228) laajennetuista yleispalveluista, Nordicom mukaan lukien; 2) hankkimastaan 50 prosentin omistusosuudesta joka toimii vaihteiden tarjoajana Internordiassa, Ruotsissa; 3) omistusosuuksistaan Lokaldeleniss(cid:228) ja Telenor F(cid:246)retagsinfo AB:ss(cid:228), jotka toimivat paikallisten puhelinluetteloiden ja yrityshakemistojen tarjoa- jina Ruotsissa; 4) Telenor Avidi AS:st(cid:228), Telenorin Norjassa harjoit- tama kaapelitelevisiotoiminta mukaan lukien. (382) Erillisten tilaajaliittymien tarjoamista koskeva sitoumus tulee voimaan kolmen kuukauden kuluessa siit(cid:228), kun komissio on tehnyt asiasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. Osapuolet luopu- vat kaapelitelevisioverkoistaan ja muista edell(cid:228) luetel- luista liiketoiminnoistaan ehdoin, joita komissio soveltaa yleens(cid:228) t(cid:228)llaisiin tapauksiin, ja luopuminen tapahtuu [(cid:133)]* kuluessa p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), jona komissio teki asiasta p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen. (383) Luovutettava liiketoiminta myyd(cid:228)(cid:228)n jatkuvuuden peri- aatteen mukaan, myyntiin sis(cid:228)ltyy riitt(cid:228)v(cid:228)sti myynti-, valmistus- ja hallintohenkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228), ja se kattaa kaikki voi- massa olevat sopimukset ja lisenssit, jotka ovat tarpeen yritysten t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)mien tekniikoiden k(cid:228)ytt(cid:228)mi- seksi nykyisin ehdoin. Liiketoiminta myyd(cid:228)(cid:228)n kannatta- vaa liiketoimintaa harjoittaville nykyisille tai potentiaa- lisille kilpailijoille, joilla ei ole yhteyksi(cid:228) Teliaan ja Tele- noriin, jotka eiv(cid:228)t ole riippuvaisia Teliasta ja Telenorista ja joilla on riitt(cid:228)v(cid:228)t taloudelliset resurssit ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) todettu asiantuntemus kyet(cid:228)kseen kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n myy- t(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) liiketoiminnasta aktiivisesti kilpailevan markkina- voiman. Kukin luovutus edellytt(cid:228)(cid:228) komission erikseen antamaa hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). (384) Osapuolet sitoutuvat pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n luovutettavan liiketoi- minnan ennen myynti(cid:228) erillisen(cid:228) ja myyntikelpoisena toimintana. Sek(cid:228) Telia ett(cid:228) Telenor nime(cid:228)v(cid:228)t toimitsija- miehen, jolle on saatava komission hyv(cid:228)ksynt(cid:228). Toimitsi- jamiehen toimivaltuudet, jonka ehdoille tarvitaan komis- sion hyv(cid:228)ksynt(cid:228), kattavat muun muassa luovutettavien liiketoimien hallinnon ja harjoittamisen m(cid:228)(cid:228)rittelyn ja valvonnan sek(cid:228) kertomusten laatimisen komissiolle Telian ja Telenorin sitoumusten noudattamisesta ja mah- dollisten ostajien ominaispiirteist(cid:228). Komissiolle ja kansal- lisille telealan viranomaisille on my(cid:246)s velvollisuus laatia kertomus erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) koskevan sitoumuksen noudattamisesta. 9. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 40/61 (385) Jos luovutuksia ei ole toteutettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa, osapuolet ovat lis(cid:228)ksi sitoutuneet antamaan toimitsijamiehelle tai -miehille peruuttamattoman toimivallan ostajan l(cid:246)yt(cid:228)mi- seksi luovutettaville liiketoimille. V EHDOTETTUJA SITOUMUKSIA KOSKEVA ARVIOINTI (386) Ehdotettu kaapelitelevisiotoimintaa koskeva luovutus poistaisi televisiopalvelujen markkinoilta Telian sulautu- maan tuomat p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)iset liiketoimet. Sulautuman tele- visiol(cid:228)hetystoiminta ei siten olisi Telenorin aiemmin har- joittamaa toimintaa laajempaa. Mik(cid:228) t(cid:228)rkeint(cid:228), sulautu- man televisiol(cid:228)hetysten v(cid:228)litysj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittyneiden kotitalouksien kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei olisi Telenorin j(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228)n aiemmin liittyneiden kotitalouksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) suu- rempi. Koska, kuten edell(cid:228) todettiin, liittyneiden kotitalo- uksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvu oli p(cid:228)(cid:228)syy vertikaalisesti integroitu- neita markkinoita koskeviin kilpailuongelmiin, kaapelite- levisiotoiminnasta luopuminen poistaisi ongelmat my(cid:246)s kyseisilt(cid:228) markkinoilta. Vaikka sulautuma saisi vahvan aseman monilla vertikaalisesti integroituneilla markki- noilla, se ei olisi kaapelitelevisiotoiminnasta luopumisen j(cid:228)lkeen olennaisesti vahvemmassa asemassa kuin Telenor on ollut t(cid:228)h(cid:228)n saakka esimerkiksi satelliittitransponderi- palvelujen ja televisiol(cid:228)hetysten v(cid:228)lityspalvelujen yhdist(cid:228)- misen alalla. (387) Osapuolten Ruotsissa ja Norjassa harjoittaman kaapeli- televisiotoiminnan ostaja saa (tai ostajat saavat) vahvan markkina-aseman televisiopalvelujen hankinnan ja jake- lun alalla ja voi v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti tarjota digitaaliseen jakelu- j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n perustuvia lis(cid:228)arvopalveluja, ainakin Telian kaapelitelevisioverkossa. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) osapuolten kaa- pelitelevisioverkkojen ostaja voi tai ostajat voivat pyyt(cid:228)(cid:228) liit(cid:228)nn(cid:228)israjoituksia koskevan vakiintuneen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti, ett(cid:228) osapuolet sitoutuvat sopimuksella ole- maan kilpailematta luovutetun kaapelitelevisioliiketoi- minnan kanssa 3(cid:151)5 vuoden ajan. k(cid:228)ytett(cid:228)viksi ensisijaisesti nopeiden Internet-yhteyksien tarjoamiseen eiv(cid:228)tk(cid:228) niink(cid:228)(cid:228)n televisiol(cid:228)hetyksiin, sill(cid:228) tekniikoiden kaistanlaajuus ei ole riitt(cid:228)v(cid:228)n suuri perintei- sen kanavavalikoiman tarjoamiseen ainakaan myynniss(cid:228) olevien xDSL-tekniikoiden osalta (ADSL-tekniikat). Koska yleist(cid:228) puhelinverkkoa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s (cid:228)(cid:228)nen- ja tiedon- siirtoon, xDSL-tekniikan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto aiheuttaisi palve- luihin todenn(cid:228)k(cid:246)isesti luotettavuuteen ja h(cid:228)iri(cid:246)ihin liitty- vi(cid:228) teknisi(cid:228) ongelmia. Nykyisess(cid:228) yleisess(cid:228) puhelinver- kossa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n tekniikan korvaaminen xDSL-teknii- kalla edellytt(cid:228)isi my(cid:246)s eritt(cid:228)in suuria investointeja, joita aiheutuisi erityisesti kehittyneemm(cid:228)st(cid:228) VDSL-tekniikasta, jota voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vain 500(cid:151)800 metrin s(cid:228)teell(cid:228) asi- akkaan tiloista sijaitsevia kuparijohtoja pitkin. Koska osapuolten olisi lis(cid:228)ksi teht(cid:228)v(cid:228) muutokset koko yleiseen puhelinverkkoon, muutoksia ei voida realistisesti odottaa l(cid:228)hitulevaisuudessa, vaikka k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olisikin riitt(cid:228)- v(cid:228)sti varoja. Onkin p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ettei osapuolten kyky korvata luovutetut kaapelitelevisiotoimet yleisen puhelin- verkon kautta tarjottavilla, xDSL-tekniikoihin perustu- villa vastaavilla palveluilla vaaranna tehokasta luopu- mista kaapelitelevisiotoiminnasta. (389) Osapuolten lopullinen ehdotus Ruotsissa ja Norjassa sijaitsevien luovuttamisesta kaapelitelevisioverkkojen poistaisi n(cid:228)in ollen kaikki edell(cid:228) mainitut kilpailuongel- mat televisiopalvelujen oston ja jakelun markkinoilta. tehdyst(cid:228) (390) Ehdotus, joka koskee erillisen tilaajaliittym(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n- ottoa molemmissa maissa, on kattava, ja sen l(cid:228)ht(cid:246)koh- daksi on otettu kolmansien huomautukset ensimm(cid:228)i- sess(cid:228) vaiheessa tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) koskeneesta ehdotuksesta. Komissiolle toimitetuissa huomautuksissa ei esitet(cid:228) v(cid:228)itteit(cid:228), joiden mukaan lopullinen ehdotus olisi tulokseton sellaisten rajoitusten takia, joita ei voida perustella verkon turvallisuuteen liittyvill(cid:228) objektiivisilla perusteilla. Erillist(cid:228) ehdotus v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) telepalvelujen alalla havaittuja kilpailuongelmia, ja koska uudet operaattorit voisivat luoda asiakkaidensa kanssa suoran asiakassuh- teen, sulautuma joutuisi k(cid:228)ym(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) tiukkaa kilpailua kuin Telia ja Telenor ennen ehdotettua sulautu- maa. tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) koskeva siten olennaisesti eri luovuttamansa (388) Markkinatutkimuksen mukaan osapuolet kykenisiv(cid:228)t kaapelitelevisiotoiminnan korvaamaan yleisen puhelinverkon kautta tarjottavilla, xDSL-teknii- koihin perustuvilla vastaavilla palveluilla. Useat seikat rajoittavat kuitenkin yleisten puhelinverkkojen tekniikoi- den korvaamista televisiol(cid:228)hetystoiminnassa k(cid:228)ytett(cid:228)vill(cid:228) xDSL-tekniikoilla. N(cid:228)m(cid:228) tekniikat soveltuvat ensinn(cid:228)kin (391) On kuitenkin my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) ainakin alkuvaiheessa erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) koskevasta ehdotuksesta hy(cid:246)tyisi- v(cid:228)t todenn(cid:228)k(cid:246)isesti p(cid:228)(cid:228)asiassa suurehkot yritysasiakkaat. Osapuolten luopuminen kaapelitelevisiotoiminnastaan vaikuttaa t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) my(cid:246)s erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) kos- kevaan ehdotukseen, jota se t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228). Kaapelitelevisio- verkkojen uusi omistaja voi kilpailla osapuolten televerk- kojen kanssa lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kilpailua kotitalouksien ja pien- yritysten televiestint(cid:228)markkinoilla. Kotitaloudet ja pien- yritykset saavat pienemm(cid:228)n hy(cid:246)dyn erillisest(cid:228) p(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228)n. L 40/62 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 9. 2. 2001 (392) Viel(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) edell(cid:228) esitellyst(cid:228) p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isest(cid:228) lii- ketoiminnasta luopuminen antaa kyseisten liiketoiminto- jen uusille omistajille mahdollisuuden luoda tai kehitt(cid:228)(cid:228) vahvempi asema Ruotsin ja Norjan televiestint(cid:228)markki- noilla. Ne voivat sit(cid:228) paitsi parantaa asemiaan edelleen erillist(cid:228) tilaajaliittym(cid:228)(cid:228) koskevan sitoumuksen perus- teella. Osapuolten lopullinen ehdotus korjaustoimenpi- teiksi poistaisi siten kaikki mainitut kilpailuongelmat my(cid:246)s televiestint(cid:228)alalta, ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla Julistetaan Telia AB:n (julk. ) ja Telenor AS:n 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhti- jonka Ruotsin ja Norjan kuuta 1999 ilmoittama keskittym(cid:228), hallitukset ehdottavat toteutettavaksi siten, ett(cid:228) ne perustavat yhteisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassaan olevan uuden yhti(cid:246)n, Newcon, jonka omistukseen ilmoituksen tehneiden yhti(cid:246)iden osakkeet siirret(cid:228)(cid:228)n, soveltuvaksi yhteismarkkinoille ja Euroopan talous- alueesta tehdyn sopimuksen toimintaan edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) keskit- tym(cid:228)n osapuolet toteuttavat kaikki t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen liitteiss(cid:228) I ja II luetellut lopullisen ehdotuksensa sitoumukset. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu seuraaville: 2 artikla Telia AB (julk. ) M(cid:229)rbackagatan 11 S-123 86 Farsta Ruotsi ja Telenor AS PO Box 6701, St. Olavs plass N-0130 Oslo Norja. Tehty Brysseliss(cid:228) 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999. Komission puolesta Mario MONTI Komission j(cid:228)sen