title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2178/1999 af 14. oktober 1999 om licitation med henblik på fastsættelsen af eksportrestitutionen for sleben, middelkornet og langkornet ris A, der udføres til visse tredjelande i Europa

eurovoc_concepts:
Europe
award of contract
export refund
rice
third country

text: L 267/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 10. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2178/1999 af 14. oktober 1999 om licitation med henblik på fastsættelsen af eksportrestitutionen for sleben, middelkornet og langkornet ris A, der udføres til visse tredjelande i Europa KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, Artikel 1 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og Der afholdes 1. licitation over eksportrestitutionen for sleben, middelkornet og langkornet ris A, der udføres til Estland, Ungarn, Polen, Den Tjekkiske Republik, Slovenien og Cypern. ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) En gennemgang af den skønsmæssige opgørelse viser, at der findes rismængder hos producenterne, som kan eksporteres; denne situation kan indebære en fare for den normale prisudvikling i høståret 1999/2000; for at råde bod på denne situation bør der fastsættes restitutioner for eksport til zoner, der er tilbøjelige til at forsyne sig i Fællesskabet; den særlige situation på markedet for ris gør det hensigtsmæssigt at begrænse restitutionerne iværksætte bestemmelserne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/ 95, i hvilken det er fastsat, at eksportrestitutionens stør- relse kan fastsættes ved licitation; kvantitativt dermed og det bør præciseres, at bestemmelserne i Kommissionens forordning (EØF) nr. 584/75 af 6. marts 1975 om fast- sættelse af gennemførelsesbestemmelserne vedrørende licitation af eksportrestitutioner for ris (3), udbydelse i senest ændret ved forordning (EF) nr. 299/95 (4), gælder for denne licitation; at for markeder bør licitationen begrænses til visse lande; forstyrrelser på producentlandenes undgå i medfør af artikel 14 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2808/98 af 22. december 1998 om gennemførelses- bestemmelser for den agromonetære ordning for euroen i landbrugssektoren (5), ændret ved forordning (EF) nr. 1410/1999 (6), skal bud, der indgives i forbindelse med en licitation, der gennemføres i henhold til en retsakt vedrørende den fælles landbrugspolitik, udtrykkes i euro; samme forordnings artikel 5, stk. 1, fastsætter at den udløsende begivenhed for vekselkursen i sådanne tilfælde er den sidste dag for indgivelse af bud; nævnte artikels stk. 3 og 4 fastsætter de udløsende begivenheder for forskud og sikkerhedsstillelse; (6) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — (1) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (2) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (3) EFT L 61 af 7. 3. 1975, s. 25. (4) EFT L 35 af 15. 2. 1995, s. 8. (5) EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 36. (6) EFT L 164 af 30. 6. 1999, s. 53. Den i stk. 1 omhandlede licitation er åben indtil den 29. 2. juni 2000. I licitationsperioden afholdes der ugentlige licitati- oner, for hvilke tidspunktet for indgivelse af bud fastsættes i licitationsbekendtgørelsen. Licitationen afvikles efter bestemmelserne i 3. (EØF) nr. 584/75 og efterstående bestemmelser. forordning Artikel 2 Et bud kan kun antages, hvis det omfatter en eksportmængde på mindst 50 tons og højst 3 000 tons. Artikel 3 Den i artikel 3 i forordning (EØF) nr. 584/75 omhandlede sikkerhedsstillelse er på 30 EUR/ton. Artikel 4 Som undtagelse fra artikel 21, stk. 1, i Kommissionens 1. forordning (EØF) nr. 3719/88 (7) anses de eksportlicenser, der udstedes i forbindelse med denne licitation, for så vidt angår gyldighedsperioden, som udstedt på dagen for indgivelsen af buddet. 2. som Licenserne er gyldige fra udstedelsestidspunktet fastsat i stk. 1 og indtil udgangen af den fjerde efterfølgende måned. Artikel 5 indgives via medlemsstaterne være Buddene Kommissionen i hænde senest halvanden time efter udløbet af fristen for den ugentlige indgivelse af bud som fastsat i licitati- onsbekendtgørelsen. De fremsendes i overensstemmelse med skemaet i bilaget. skal og der Foreligger underretter medlemsstaterne Kommissionen herom inden for samme frist som omhandlet i foregående stykke. bud, ikke (7) EFT L 331 af 2. 12. 1988, s. 1. 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 267/11 Artikel 6 De for indgivelse af bud fastsatte tidspunkter er belgisk tid. Artikel 7 1. På grundlag af de indgivne bud beslutter Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 22 i forordning (EF) nr. 3072/ 95: — at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyn- tagen til kriterierne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/ 95, eller — at lade licitationen være uden virkning. Er der fastsat en maksimumseksportrestitution, gives 2. tilslaget til den eller de blandt de bydende, hvis bud svarer til maksimumsrestitutionen eller en lavere sats. Artikel 8 Fristen for indgivelse af bud i dellicitation udløber den 28. oktober 1999, kl. 10. 00. forbindelse med den første Den seneste dato, hvor bud kan indgives, fastsættes til den 29. juni 2000. Artikel 9 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentlig- gørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen L 267/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 10. 1999 Ugentlig licitation vedrørende eksportrestitutionen for sleben middelkornet og langkornet ris A, der udføres til visse tredjelande i Europa BILAG Udløb af fristen for indgivelse af bud (dato/klokkeslæt) 1 Nummerering af de bydende 2 Mængde (tons) 3 Eksportrestitutionsbeløb (EUR/ton) 1 2 3 4 5 osv


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1866/99 af Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) til Kommissionen. Direktiv 96/61 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening.

eurovoc_concepts:
industrial pollution
national implementing measure

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/75 (2000/C 203 E/092) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1866/99 af Cristina Garc(cid:237)a-Orcoyen Tormo (PPE-DE) til Kommissionen (14. oktober 1999) Om: Direktiv 96/61 om integreret forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af forurening 1. Hvad er status mht. gennemfłrelsen af R(cid:229)dets direktiv 96/61 (1) i medlemsstaterne? Bliver den fastsatte tidsplan overholdt? Hvilken metode anvendes til at finde frem til denne bedste 2. tilg(cid:230)ngelige teknik (BAT)? 3. Hvad er de n(cid:230)ste skridt til at styrke opfyldelsen af direktiv 96/61? (1) EFT L 257 af 10. 10. 1996, s. 26. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (22. november 1999) Den sidste frist for gennemfłrelsen af R(cid:229)dets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af forurening (IPPC-direktivet) er netop udlłbet (den 30. oktober 1999). P(cid:229) indev(cid:230)rende tidspunkt har enkelte medlemsstater givet Kommissionen meddelelse om deres nationale gennemfłrelsesbestemmelser og andre endnu ikke. Blandt disse for-anstaltninger er der blandt andre en mere eller mindre komplet lovgivning samt visse retsakter, som łjensynligt fortsat skal (cid:230)ndres eller yderligere kompletteres. En r(cid:230)kke medlemsstater er nu i gang med at vedtage eller offentliggłre deres lovgivning p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Kommissionen vil indlede overtr(cid:230)delsesprocedurer i henhold til artikel 226 (tidl. artikel 169) i EF-traktaten, p(cid:229) grund af manglende indgivelse af meddelelse herom mod de medlemsstater, der endnu ikke har meddelt deres nationale gennemfłrelsesbestemmelser. Kommissionen har ligeledes mulighed for at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en procedure vedrłrende manglende overholdelse af bestemmelserne p(cid:229) et senere tidspunkt med henblik p(cid:229) at f(cid:229) IPPC-direktivet behłrigt overholdt. I artikel 11 i IPPC-direktivet kr(cid:230)ves det klart af medlemsstaterne, at de skal słrge for, at deres myndigheder fłlger med i eller underrettes om udviklingen inden for den bedste tilg(cid:230)ngelige teknik (BAT). Sidelłbende hermed skal Kommissionen słrge for udveksling af informationer mellem medlemsstaterne og de berłrte erhvervsgrene vedrłrende den bedste tilg(cid:230)ngelige teknik samt den dermed forbundne overv(cid:229)gning af og udviklingen af denne. Denne informationsudveks-ling skal nu begynde og vil resultere i udarbejdelse af en r(cid:230)kke referencedokumenter med en n(cid:230)rmere generel beskrivelse af den bedste tilg(cid:230)ngelige teknik for hver af de sektorer, der er omfattet af IPPC-direktivet. De emissionsniveauer og den teknik, der er omtalt i disse s(cid:229)kaldte BAT-referencedokumenter (BREFs), vil ikke f(cid:229) nogen juridisk bindende karakter, men sigtet hermed er at yde vejledning til de instanser, der er involveret i fasts(cid:230)ttelsen af den p(cid:229)g(cid:230)ldende »BAT«. De heri indeholdte informationer skal tages med i betragtning i overensstemmelse med bilag IV til IPPC- direktivet ved fasts(cid:230)ttelsen af den bedste tilg(cid:230)ngelige teknik, b(cid:229)de generelt set og i de enkelte konkrete s(cid:230)rtilf(cid:230)lde. IPPC-direktivet er baseret p(cid:229) den opfattelse, at b(cid:229)de de, der driver de industrielle anl(cid:230)g, og de, der styrer disse, błr have et samlet integreret overblik over de forskellige aspekter af anl(cid:230)ggets indvirkning p(cid:229) miljłet, inden der tr(cid:230)ffes nogen afgłrelse om, hvordan det błr udformes, anl(cid:230)gges og drives. En s(cid:229)dan integreret fremgangsm(cid:229)de błr kunne undg(cid:229) flytning af forureningen til andre forskellige miljłer. Dog vil IPPC-fremgangsm(cid:229)den kun kunne lykkes fuldt ud, dersom den indg(cid:229)r som led i en altomfattende, ambitiłs miljłpolitik, som tager tilstr(cid:230)kkelig fat p(cid:229) alle de centrale miljłproblemer


title: Assembleia Paritária da Convenção celebrada entre os Estados de África, das Caraíbas e do Pacífico e a União Europeia (ACP-UE) - Resolução sobre o desenvolvimento dos recursos mineiros no âmbito do futuro acordo de cooperação ACP-UE e a sua contribuição para um desenvolvimento socioeconómico sustentável nos países ACP

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
ACP-EU Joint Assembly
economic development
gold
international negotiations
mineral resources
resolution
social development

formats: html print


title: Συνέλευση Ίσης Εκπροσώπησης της Σύμβασης που συνάφθηκε μεταξύ των κρατών της Αφρικής, της Καραϊβικής και του Ειρηνικού και της Ευρωπαϊκής Ένωσης (ΑΚΕ-ΕΕ) - Ψήφισμα  σχετικά με την κατάσταση στο ανατολικό Τιμόρ

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
East Timor
government violence
human rights
international arbitration
peacekeeping
referendum
resolution
self-determination


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-1915/99 di Chris Davies (ELDR) alla Commissione. Natura 2000.

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
environmental protection
operation of the Institutions
terrestrial ecosystem

text: C 170 E/122 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 Per quanto attiene agli importi, per il 1996 la somma di 4. 098. 268 € Ł stata concessa per il finanziamento dei progetti relativi; per l(cid:146)anno 1997, tale somma Ł stata di 4. 927. 598 € e, per l(cid:146)anno 1998, tale somma Ł stata di 5. 290. 358 €. Per quanto riguarda l(cid:146)anno 1999, Ł previsto un importo di 6. 468. 272 € per il finanziamento dei progetti. L(cid:146)Onorevole Parlamentare trover(cid:224) nei documenti summenzionati indicazioni dettagliate riguardanti le sovvenzioni concesse ai progetti per ogni anno. la Commissione ha finanziato altre attivit(cid:224) nel quadro del quarto programma. Oltre ai progetti, In particolare essa ha destinato i seguenti importi per l(cid:146)elaborazione della relazione annuale sulla parit(cid:224) di opportunit(cid:224) fra le donne e gli uomini: nel 1996, 614. 232 €; nel 1997, 558. 197 € e nel 1998, 598. 788 €. Per quanto riguarda gli studi svolti, la Commissione ha impegnato 902. 014 € nel 1996, 515. 910 € nel 1997 e 196. 419 € nel 1998. L(cid:146)utilizzazione delle sovvenzioni erogate nel quadro del programma di azione per la parit(cid:224) di opportunit(cid:224) Ł oggetto di un controllo continuo da parte della Commissione. Infatti, per ogni progetto devono essere i pagamenti presentate una relazione intermedia e una relazione finale prima che vengano effettuati relativi. (2000/C 170 E/145) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1915/99 di Chris Davies (ELDR) alla Commissione (14 ottobre 1999) Oggetto: Natura 2000 1. Qual Ł il termine per l(cid:146)approvazione dell(cid:146)elenco dei siti d(cid:146)importanza comunitaria? In che modo la Commissione intende assicurare un(cid:146)attenta valutazione delle proposte di siti 2. presentate gli Stati membri? Quante persone sono impiegate presso il Centro tematico europeo per la conservazione della natura, 3. e con quali mansioni? 4. Quali misure vengono adottate per assicurare che le fonti d(cid:146)informazione di cui si serve il Centro tematico per determinare la distribuzione degli habitat e delle specie in ciascuno Stato membro siano sufficientemente ampie e aggiornate per consentire una corretta valutazione delle proposte presentate dagli Stati membri? Ritiene la Commissione che le risorse disponibili per il Centro tematico siano sufficienti per 5. l(cid:146)espletamento ottimale dei compiti assegnatigli? Intende il nuovo Commissario all(cid:146)ambiente effettuare una valutazione del Centro tematico per 6. accertarsi che sia in grado di completare la propria missione nei tempi prestabiliti? Risposta dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (11 novembre 1999) La Commissione intende adottare gli elenchi dei siti di importanza comunitaria per ciascuna delle sei 1. regioni biogeografiche al piø presto possibile. Tuttavia, gli Stati membri hanno accumulato ritardi, talvolta considerevoli, nel trasmettere i rispettivi elenchi nazionali dei siti proposti, obbligando la Commissione ad avviare procedure giuridiche nei loro confronti. Il calendario previsto per regione biogeografica Ł pertanto il seguente: (cid:129) durante il 2000: Macaronesica (cid:129) fine 2000: Alpina (cid:129) 2001: Atlantica, Boreale e Mediterranea (cid:129) 2002: Continentale 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/123 La Commissione ha previsto l(cid:146)organizzazione di seminari scientifici per ciascuna regione biogeogra- 2. fica, in collaborazione con il Centro tematico europeo per la protezione della natura. Lo svolgimento dei seminari e l(cid:146)elenco dei partecipanti sono gi(cid:224) stati fissati d(cid:146)accordo con gli Stati membri. L(cid:146)obiettivo Ł valutare gli elenchi nazionali dei siti in base alle migliori informazioni scientifiche disponibili. La Commissione si basa pertanto sulle conoscenze scientifiche disponibili facendo presente che le direttive 79/0409/CEE del Consiglio, del 2 aprile 1979, concernente la conservazione degli uccelli selvatici (1) e 92/ 0043/CEE del Consiglio, del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e della flora e della fauna selvatiche (2) non stabiliscono criteri precisi e irrefutabili che consentano di prendere una decisione per ogni sito considerato singolarmente. 3. Il Centro tematico europeo per la protezione della natura dipende dall(cid:146)Agenzia europea per l(cid:146)ambiente. La Commissione non interviene nel reclutamento nØ nella ripartizione dei compiti all(cid:146)interno del Centro. Per quanto consta alla Commissione, tre persone lavorano alla valutazione dei dati scientifici per la rete Natura 2000 nell(cid:146)ambito dell(cid:146)Øquipe centrale del Centro tematico. La raccolta dei dati scientifici Ł di competenza dell(cid:146)Agenzia europea per l(cid:146)ambiente. Da parte sua la 4. Commissione trasmette al Centro tematico tutti in suo possesso: studi scientifici cofinanziati, inventari realizzati nel quadro dei progetti Life-Natura, informazioni provenienti da organizzazioni non governative (ONG) ed invita gli Stati membri a far pervenire tutti i dati in loro possesso. i dati La Commissione sottolinea il fatto che alcuni Stati membri non hanno trasmesso i rispettivi inventari nazionali dei siti che ospitano habitat naturali o specie di interesse comunitario oppure non hanno citato tutti gli habitat o le specie presenti nei siti da loro proposti per Natura 2000. 5. la Commissione ha piø volte fatto presente sia all(cid:146)Agenzia che al comitato direttivo del Centro tematico la necessit(cid:224) di attribuire priorit(cid:224) alla valutazione scientifica per Natura 2000 e l(cid:146)interesse a rafforzare a tal fine l(cid:146)Øquipe centrale del Centro tematico. 6. La valutazione dei Centri tematici spetta al consiglio d(cid:146)amministrazione dell(cid:146)Agenzia. La Commis- sione, che al pari del Parlamento esprime due rappresentanti in seno a tale organismo, parteciperebbe volentieri ad una valutazione delle risorse necessarie per il Centro tematico «Natura». (1) GU L 103 del 25. 4. 1979. (2) GU L 206 del 22. 7. 1992. (2000/C 170 E/146) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1916/99 di Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Programmi UE di aiuto allo sviluppo per il Mozambico (14 ottobre 1999) Pu(cid:242) la Commissione precisare perchØ i programmi UE di aiuto allo sviluppo per il Mozambico sono stati bloccati per un periodo di alcuni mesi all(cid:146)inizio dell(cid:146)anno in corso, con il risultato di mettere a repentaglio interi programmi e di compromettere le relazioni diplomatiche? Risposta data dal sig. Nielson in nome della Commissione (9 novembre 1999) L(cid:146)interrogazione si basa probabilmente su un malinteso. La Commissione non ha preso alcuna decisione nel corso del 1999, nØ negli ultimi anni, volta ad eliminare o a sospendere gli aiuti allo sviluppo per il Mozambico


title: QUESTION ÉCRITE P-1916/99 posée par Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) à la Commission. Programmes d'aide au développement de l'UE au Mozambique.

eurovoc_concepts:
Mozambique
aid programme
development aid
diplomatic relations

text: 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/123 La Commission a prØvu l(cid:146)organisation de sØminaires scientifiques pour chacune des rØgions biogØo- 2. graphiques, co-organisØs avec le Centre thØmatique europØen pour la protection de la nature. Le dØroulement de ces sØminaires et la liste des participants ont ØtØ arrŒtØs en accord avec les (cid:201)tats membres. L(cid:146)objectif est d(cid:146)Øvaluer les listes nationales de sites sur base des meilleures informations scientifiques disponibles. La Commission se base donc sur l(cid:146)expertise scientifique disponible tout en rappelant que les direc- tives 79/409/CEE du Conseil, du 2 avril 1979, concernant la conservation des oiseaux sauvages (1) et 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (2) ne fixent pas de critŁres chiffrØs irrØfutables permettant de trancher pour tout site pris isolØment. Le Centre thØmatique europØen pour la protection de la nature dØpend de l(cid:146)Agence europØenne de 3. l(cid:146)environnement. La Commission n(cid:146)intervient pas dans le recrutement ou l(cid:146)attribution des t(cid:226)ches au sein du Centre thØmatique. (cid:192) la connaissance de la Commission, trois personnes travaillent sur l(cid:146)Øvaluation des donnØes scientifiques pour le rØseau Natura 2000 au sein de l(cid:146)Øquipe centrale du Centre thØmatique. 4. La collecte des donnØes scientifiques relŁve de la compØtence de l(cid:146)Agence europØenne de l(cid:146)environne- ment. Pour sa part la Commission transmet au Centre thØmatique toutes les donnØes en sa possession: informations Øtudes scientifiques cofinancØes, transmises entre autres par les organisations non gouvernementales (ONG), et insiste auprŁs des (cid:201)tats membres pour qu(cid:146)ils transmettent toutes les donnØes en leur possession. inventaires rØalisØs dans le cadre de projets LIFE-Nature, La Commission doit souligner que quelques (cid:201)tats membres n(cid:146)ont pas souhaitØ transmettre leurs inventaires nationaux des sites hØbergeant des habitats naturels ou des espŁces d(cid:146)intØrŒt communautaire, ou n(cid:146)ont pas mentionnØ tous les habitats ou espŁces pourtant prØsents sur les sites proposØs pour Natura 2000. 5. La Commission a plusieurs fois soulignØ, tant auprŁs de l(cid:146)Agence que du comitØ directeur du Centre thØmatique, la prioritØ (cid:224) accorder (cid:224) l(cid:146)Øvaluation scientifique pour Natura 2000 et l(cid:146)intØrŒt (cid:224) renforcer (cid:224) cet effet l(cid:146)Øquipe centrale du Centre thØmatique. 6. L(cid:146)Øvaluation des Centres thØmatiques est du ressort du conseil d(cid:146)administration de l(cid:146)Agence. La Commission, qui y dispose de deux reprØsentants comme le Parlement, participerait volontiers (cid:224) une Øvaluation des ressources nØcessaires pour le Centre thØmatique «Nature». (1) (2) JO L 103 du 25. 4. 1979. JO L 206 du 22. 7. 1992. (2000/C 170 E/146) QUESTION (cid:201)CRITE P-1916/99 posØe par Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Programmes d(cid:146)aide au dØveloppement de l(cid:146)UE au Mozambique (14 octobre 1999) La Commission pourrait-elle prØciser pour quelles raisons les programmes d(cid:146)aide au dØveloppement de l(cid:146)UE au Mozambique ont ØtØ interrompus pendant plusieurs mois au dØbut de cette annØe, au risque de compromettre l(cid:146)ensemble des programmes et de porter atteinte aux relations diplomatiques? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (9 novembre 1999) La question est probablement fondØe sur un malentendu. La Commission n(cid:146)a pris aucune dØcision en 1999, ou ces derniŁres annØes, pour arrŒter, ou mŒme suspendre, l(cid:146)aide au dØveloppement au Mozambique. C 170 E/124 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 la mise en (cid:156)uvre de programmes d(cid:146)aide au dØveloppement au Mozambique s(cid:146)opØre Actuellement, conformØment aux prØvisions. Au cours du premier semestre 1999, la Commission a approuvØ deux nouveaux programmes d(cid:146)un montant de 25,8 millions d(cid:146)euros. Il n(cid:146)y a eu aucun litige particulier avec les autoritØs du Mozambique durant la pØriode mentionnØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Les relations se sont au contraire amØliorØes en permettant aux authoritØs du Mozambique d(cid:146)Œtre davantage impliquØes dans l(cid:146)Ølaboration, la programmation et la mise en (cid:156)uvre de programmes d(cid:146)aide. En outre, l(cid:146)Honorable Parlementaire apprendra probablement avec intØrŒt que le niveau de financement actuellement assurØ par la CommunautØ au Mozambique est trŁs ØlevØ. En effet, les paiements en 1998 atteignaient 91 millions d(cid:146)euros alors que les prØvisions pour 1999 et 2000 sont actuellement fixØes (cid:224) 132 et 127 millions d(cid:146)euros. (2000/C 170 E/147) QUESTION (cid:201)CRITE P-1917/99 posØe par Marco Pannella (TDI) au Conseil (15 octobre 1999) Objet: Chine (cid:129) Pratique de la custody and repatriation Chaque annØe, en Chine, des centaines de milliers de personnes provenant des milieux les plus dØfavorisØs (enfants des rues, sans-abri, malades mentaux, migrants, etc. ) sont victimes d(cid:146)arrestations arbitraires, sans accusation prØcise ni procŁs. Cette pratique rØpressive appelØe custody and repatriation, a ØtØ utilisØe (cid:224) une Øchelle plus vaste encore au cours des semaines qui ont prØcØdØ la commØmoration du cinquantiŁme anniversaire de la RØpublique populaire de Chine. Cette forme de dØtention, qui peut durer plusieurs mois, a lieu dans des conditions Øpouvantables: les prisonniers sont soumis (cid:224) des violences physiques continuel- les, vivent dans des conditions sanitaires dØplorables et sont astreints (cid:224) des horaires de travail trŁs lourds et (cid:224) un isolement presque total. Ils doivent en outre payer le coßt de leur dØtention dans ces centres de custody and repatriation. Quelles sont les initiatives que le Conseil a dØj(cid:224) prises ou qu(cid:146)il entend prendre pour faire en sorte que les autoritØs de la RØpublique populaire de Chine abolissent de toute urgence cette dØtention administrative contraire (cid:224) l(cid:146)esprit et (cid:224) la lettre des conventions internationales qu(cid:146)elles ont signØes? Quelles autres initiatives compte-t-il prendre pour que, dans l(cid:146)attente de la suppression totale de cette forme de dØtention arbitraire, lesdites autoritØs garantissent le libre accŁs des organisations internationales aux centres de custody and repatriation? Plus gØnØralement, quelles mesures le Conseil envisage-t-il d(cid:146)engager pour amener la RØpublique populaire de Chine (cid:224) un respect strict et vØrifiable de la Convention des droits civils et politiques? RØponse (17 dØcembre 1999) L(cid:146)UE a fait part (cid:224) maintes reprises de sa prØoccupation concernant les violations des droits de 1. l(cid:146)homme en Chine, tant dans des enceintes multilatØrales qu(cid:146)au cours de contacts bilatØraux avec les autoritØs chinoises, en particulier dans le cadre du dialogue UE (cid:129) Chine sur les droits de l(cid:146)homme. Gr(cid:226)ce (cid:224) ce dialogue, l(cid:146)UE aborde pØriodiquement, entre autres thŁmes, les questions de la dØtention administrative et de la dØtention arbitraire. L(cid:146)UE a instamment demandØ aux autoritØs chinoises de changer de politique dans ce domaine et de se conformer aux dispositions des Pactes internationaux relatifs aux droits civils et politiques ainsi qu(cid:146)aux droits Øconomiques, sociaux et culturels qu(cid:146)elle a signØs au cours des deux derniŁres annØes. Elle a soulignØ en outre qu(cid:146)il Øtait important de donner suite aux recommandations faites par le Groupe de travail de l(cid:146)ONU sur la dØtention arbitraire (cid:224) la suite de sa visite en Chine. L(cid:146)UE a en outre encouragØ la Chine (cid:224) poursuivre sa coopØration avec le CICR concernant l(cid:146)accŁs aux centres de dØtention. Enfin, l(cid:146)UE a proposØ (cid:224) la Chine de dØvelopper des projets d(cid:146)assistance technique pour aider le gouvernement chinois (cid:224) ratifier et mettre en (cid:156)uvre les pactes des Nations Unies susmentionnØs. 2. 19 octobre (cid:224) PØkin. (cid:192) cette occasion, La derniŁre table ronde dans le cadre du dialogue UE (cid:129) Chine sur les droits de l(cid:146)homme s(cid:146)est tenue le les autoritØs chinoises ont informØ l(cid:146)UE des rØformes qu(cid:146)elles


title: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma -Matkailu ja kehitys

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
cooperation policy
economic development
environmental protection
financial aid
resolution
sustainable development
tourism


title: PERGUNTA ESCRITA E-1866/99 apresentada por Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) à Comissão. Directiva 96/61 relativa à prevenção e controlo integrados da poluição.

text: 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/75 (2000/C 203 E/092) PERGUNTA ESCRITA E-1866/99 apresentada por Cristina Garc(cid:237)a-Orcoyen Tormo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (14 de Outubro de 1999) Objecto: Directiva 96/61 relativa (cid:224) preven(cid:231)ªo e controlo integrados da polui(cid:231)ªo 1. Qual Ø a situa(cid:231)ªo da transposi(cid:231)ªo da Directiva 96/61 (1) nos Estados-membros? O calendÆrio estabelecido estÆ a ser cumprido? Que mecanismo de identifica(cid:231)ªo das melhores 2. tØcnicas dispon(cid:237)veis estÆ a ser adoptado? 3. De que forma se prevŒ refor(cid:231)ar o cumprimento dos princ(cid:237)pios da Directiva 96/61? (1) JO L 257 de 10. 10. 1996, p. 26. Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (22 de Novembro de 1999) O prazo para a transposi(cid:231)ªo da Directiva 96/61/CE do Conselho, de 24 de Setembro de 1996, relativa (cid:224) preven(cid:231)ªo e ao controlo integrados da polui(cid:231)ªo (Directiva IPPC) terminou hÆ pouco tempo (30 de Outubro de 1999). AtØ (cid:224) data, alguns Estados-membros comunicaram medidas de implementa(cid:231)ªo nacionais (cid:224) Comissªo, outros nªo. As medidas incluem legisla(cid:231)ªo mais ou menos completa ou legisla(cid:231)ªo que, aparentemente, precisa ainda de ser alterada ou completada. Alguns Estados-membros estªo prestes a adoptar ou a publicar a sua legisla(cid:231)ªo. A Comissªo instaurarÆ processos de infrac(cid:231)ªo ao abrigo do artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE por nªo notifica(cid:231)ªo contra os Estados-membros que ainda nªo comunicaram as suas medidas de implementa- (cid:231)ªo nacionais. A Comissªo tem tambØm a possibilidade de instaurar processos por nªo conformidade, numa fase posterior, se necessÆrio, para garantir a plena aplica(cid:231)ªo da Directiva IPPC. O artigo 11o da Directiva IPPC exige claramente aos Estados-membros que garantam que as suas autoridades acompanhem ou sejam informadas da evolu(cid:231)ªo das melhores tecnologias dispon(cid:237)veis (MTD). Paralelamente, a Comissªo deve organizar trocas de informa(cid:231)ıes entre os Estados-membros e as empresas implicadas sobre as melhores tecnologias dispon(cid:237)veis, o respectivo acompanhamento e a evolu(cid:231)ªo registada. Essa troca de informa(cid:231)ıes estÆ em curso e dela resultarÆ a publica(cid:231)ªo de documentos de referŒncia que descrevem, em termos gerais, as melhores tecnologias dispon(cid:237)veis para cada um dos sectores abrangidos pela Directiva IPPC. Os n(cid:237)veis de emissªo e as tecnologias referidas nesses documentos de referŒncia nªo terªo um carÆcter juridicamente vinculativo, destinando-se a oferecer uma orienta(cid:231)ªo aos organismos envolvidos na identifica(cid:231)ªo das MTD. As informa(cid:231)ıes neles contidas devem ser tidas em conta, de acordo com o Anexo IV da Directiva IPPC, na determina(cid:231)ªo das melhores tecnologias dispon(cid:237)veis em geral ou em casos espec(cid:237)ficos. A Directiva IPPC baseia-se no conceito de que tanto os operadores das instala(cid:231)ıes industriais como as autoridades reguladoras devem ter uma visªo integrada dos diferentes impactos ambientais da instala(cid:231)ªo antes de tomarem decisıes sobre o modo como deve ser concebida, constru(cid:237)da e explorada. Essa abordagem integrada deverÆ evitar a transferŒncia da polui(cid:231)ªo entre vÆrios meios-ambientes. No entanto, a abordagem IPPC apenas obterÆ bons resultados se fizer parte de uma pol(cid:237)tica ambiental geral e ambiciosa que dŒ uma resposta adequada a todas as principais preocupa(cid:231)ıes em matØria de ambiente


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1860/99 di Christos Folias (PPE-DE) e Antonios Trakatellis (PPE-DE) alla Commissione. PMI e protezione dell'ambiente.

eurovoc_concepts:
Community support framework
EC Regulation
environmental monitoring
environmental policy
environmental protection
operational programme
small and medium-sized enterprises

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/35 Risposta data dal sig. Liikanen in nome della Commissionee (22 novembre 1999) I «certificati di restituzione» sono stati introdotti dal regolamento (CE) n. 1702/1999 della Commissione del 23 luglio 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 1222/94 che stabilisce, per taluni prodotti agricoli esportati sotto forma di merci non comprese nell(cid:146)allegato II del trattato, le modalit(cid:224) comuni di applicazione relative alla concessione delle restituzioni all(cid:146)esportazione ed i criteri per stabilire il loro importo e che abroga il regolamento (CE) n. 1223/94 che stabilisce le modalit(cid:224) particolari di applicazione del regime dei titoli di fissazione anticipata per determinati prodotti agricoli esportati sotto forma di merci non comprese nell(cid:146)allegato II del trattato (1) al fine di assicurare il rispetto da parte della Comunit(cid:224) degli obblighi internazionali derivanti dall(cid:146)organizzazione mondiale del commercio (OMC) per quanto riguarda i prodotti che esulano dall(cid:146)allegato I (ex allegato II) del trattato CE. Tale regolamento, per il rilascio di un titolo, titolare di chiedere le restituzioni per le esportazioni effettuate durante la validit(cid:224) del titolo, per un importo uguale all(cid:146)importo per il quale il titolo Ł stato rilasciato ed istituisce a tal fine una cauzione. Le richieste di certificati sono valide, pertanto, solo qualora sia versata una cauzione equivalente al 25 % dell(cid:146)importo scritto sul certificato. impone al L(cid:146)articolo 8 del regolamento (CEE) n. 2220/85 della Commissione del 22 luglio 1985 recante fissazione delle modalit(cid:224) comuni di applicazione del regime delle cauzioni per i prodotti agricoli (2), prevede la possibilit(cid:224) di costituire una cauzione in contanti o in un(cid:146)altra formula. L(cid:146)articolo 15 stabilisce che una cauzione depositata in contanti non produce interessi a favore della persona che l(cid:146)ha costituita. Tale norma Ł in vigore del 1985. Si noti che il deposito in contanti Ł solo una delle forme nelle quali si pu(cid:242) costituire una cauzione e che un deposito in contanti viene naturalmente restituito non appena il richiedente sia in grado di dimostrare il rispetto delle condizioni di cui al precedente paragrafo. Inoltre, le imprese che presentano richieste di restituzioni alle esportazioni per un totale inferiore a 20,000 € in un determinato anno possono esportare merci senza essere in possesso di un certificato di restituzione fin quando l(cid:146)importo previsto a tale scopo non sia stato superato. (1) GU L 201 del 31. 7. 1999. (2) GU L 205 del 3. 8. 1985. (2000/C 219 E/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1860/99 di Christos Folias (PPE-DE) e Antonios Trakatellis (PPE-DE) alla Commissione (14 ottobre 1999) Oggetto: PMI e protezione dell(cid:146)ambiente Le PMI svolgono molto spesso attivit(cid:224) che inquinano l(cid:146)ambiente. L(cid:146)adozione di misure di prevenzione e di profilassi nello svolgimento di tali attivit(cid:224) in modo da rispettare l(cid:146)ambiente, comporta dei costi che si in alcuni casi, esse ripercuotono sul prezzo dei prodotti e servizi forniti dalle PMI. Di conseguenza, diventano meno competitive, per cui il costo esterno funge da disincentivo alla formazione di mentalit(cid:224) e metodi di gestione compatibile con l(cid:146)ambiente. In sede di applicazione del regolamento EMAS (Sistema di controllo e gestione ambientale) si Ł potuto osservare che le PMI evitano di partecipare a tale sistema nel timore di un aumento dei costi di esercizio e quindi del prezzo dei loro prodotti e servizi, donde la necessit(cid:224) di ricercare nuovi incentivi (finanziari o di altro genere, soprattutto nel quadro del III QCS) ed eventualmente creare un apposito strumento finanziario, oltre al programma LIFE, suscettibile di rafforzare innanzi tutto la dimensione ambientale delle PMI. C 219 E/36 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Pu(cid:242) la Commissione riferire: 1. 2. 3. quali incentivi esistono attualmente a tal fine, cosa ha significato la loro applicazione e come viene valutata, quali nuove misure cercher(cid:224) di predisporre per conseguire i suddetti obiettivi? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (7 dicembre 1999) Per quanto riguarda il sistema comunitario di ecogestione e audit (EMAS), esso Ł concepito per operare come strumento di mercato: in altri termini, si fonda su forze di mercato, come la pressione esercitata dalla catena dell(cid:146)offerta, e sulla pressione esercitata per incentivarne l(cid:146)adozione da parte delle organizzazioni interessate. Tale approccio Ł di gran lunga quello piø equo per le piccole e medie imprese (PMI) in quanto, se per l(cid:146)assegnazione di un appalto particolare Ł richiesta l(cid:146)adozione del sistema EMAS, le condizioni saranno uguali per tutti i partecipanti all(cid:146)appalto, creando cos(cid:236) una situazione di parit(cid:224). L(cid:146)esperienza acquisita dall(cid:146)EMAS fino ad oggi dimostra che al sistema possono partecipare organizzazioni di qualsiasi dimensione. Da un recente studio sull(cid:146)EMAS Ł emerso che, sotto il profilo del numero di dipendenti, il 32 % circa dei partecipanti erano PMI; l(cid:146)impresa piø piccola, costituita da tre persone, era del Regno Unito. La riluttanza delle PMI a partecipare al sistema EMAS, cui si accenna, pu(cid:242) essere dovuta al fatto che il sistema non Ł ancora penetrato a sufficienza nel mercato e che quest(cid:146)ultimo deve ancora fornire sufficienti benefici alle imprese partecipanti. La revisione del regolamento Ł intesa ad affrontare questi temi e ad offrire misure specifiche per le PMI in termini di accesso alle informazioni e di fondi di sostegno esistenti. In vari Stati membri sono stati inoltre varati programmi di sostegno e la Commissione intende pubblicizzarli sul sito web dell(cid:146)EMAS. L(cid:146)introduzione dell(cid:146)EMAS Ł cofinanziata dall(cid:146)azione 3. 2. 6 della misura 3. 2 «Modernizzazione delle imprese» del programma operativo (PO) «Industria» nell(cid:146)ambito del Quadro comunitario di sostegno (QCS) per la Grecia, nell(cid:146)attuale periodo di programmazione 1994-1999. Tale azione punta a favorire lo sviluppo della certificazione dei sistemi di gestione ambientale presso industrie e PMI a carattere industriale, nell(cid:146)ambito dell(cid:146)EMAS e della norma ISO 14001. Lo stesso provvedimento prevede inoltre un sostegno alle imprese per introdurre il marchio ecologico (ecolabel) attraverso l(cid:146)azione 3. 2. 7. Il bilancio complessivo del provvedimento in questione ammonta a 702 408 €, con un contributo del Fondo europeo di sviluppo regionale dell(cid:146)ordine di 193 809 €. Nell(cid:146)ambito del PO «Ambiente» dello stesso QCS viene finanziata una serie di studi volti a introdurre l(cid:146)EMAS in alcune imprese industriali del settore pubblico. Il bilancio complessivo dell(cid:146)azione ammonta a 354 000 €. La valutazione dei risultati, imprese che avranno ottenuto la certificazione, verr(cid:224) effettuata al termine del programma, previsto per la fine del 2001. in particolare per quanto riguarda il numero di PoichØ la Commissione ha appena ricevuto il progetto del QCS greco relativo al prossimo periodo di programmazione 2000-2006, Ł ancora presto per poter esprimere un parere sugli eventuali progetti ad esso attinenti. I fondi strutturali 2000-2006 possono fornire incentivi alle PMI affinchØ aderiscano al sistema EMAS (o prevedere altre misure per andare oltre il minimo stabilito). Gli incentivi in questione possono essere diretti o indiretti: da un lato, i fondi strutturali potrebbero fornire un sostegno finanziario alle PMI che applicano il sistema EMAS; dall(cid:146)altro, la registrazione nell(cid:146)ambito del sistema potrebbe dare alle PMI la precedenza in altri eventuali piani di finanziamento, a prescindere dagli obiettivi degli stessi. La comunicazione della Commissione dal titolo Fondi strutturali e coordinamento con il Fondo di coesione (cid:129) Linee direttrici per i programmi del periodo 2000-2006 (1) invitava gli Stati membri a seguire questa strada. Spetta ora a loro, incaricati di preparare i piani e i programmi per il 2000-2006, sfruttare le opportunit(cid:224) offerte dai fondi strutturali per promuovere l(cid:146)EMAS tra le PMI. Vale infine la pena sottolineare che, su iniziativa del Parlamento, nel 1995 Ł stato istituito il piano Crescita e ambiente, gestito dal Fondo europeo per gli investimenti con il sostegno finanziario della Commissione. Nell(cid:146)ambito di tale piano vengono garantiti prestiti alle PMI concessi da banche intermediarie negli Stati membri per investimenti connessi con l(cid:146)ambiente, che assicurano alle PMI prestiti a condizioni piø vantaggiose. (1) COM(1999) 344 def


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1916/99 af Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) til Kommissionen. EU's udviklingsstøtteprogrammer i Mozambique.

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/123 Kommissionen har i sinde at afholde en r(cid:230)kke videnskabelige seminarer for hver af de biogeografiske 2. regioner. Disse seminarer skal organiseres sammen med Det Europ(cid:230)iske Temacenter for Naturbeskyttelse. Afholdelsen af seminarerne og listen over deltagere er blevet fastlagt efter aftale med medlemsstaterne. M(cid:229)let er at evaluere de nationale lister over lokaliteter p(cid:229) grundlag af de bedst mulige videnskabelige oplysninger, der er til r(cid:229)dighed. Kommissionen baserer sig s(cid:229)ledes p(cid:229) den til r(cid:229)dighed v(cid:230)rende videnskabelige ekspertise, idet den minder om, at der i R(cid:229)dets direktiv 79/0409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1) og 92/0043/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt af vilde dyr og planter (2) ikke er fastlagt uigendrivelige kriterier med konkrete tal, som głr det muligt at tr(cid:230)ffe afgłrelse for hver enkelt lokalitet for sig. 3. Det Europ(cid:230)iske Temacenter for Naturbeskyttelse sorterer under Det Europ(cid:230)iske Miljłagentur. Kommissionen har ingen indflydelse p(cid:229) ans(cid:230)ttelsespolitikken eller p(cid:229) delegeringen af arbejdsopgaver i temacentret. S(cid:229) vidt det er Kommissionen bekendt, arbejder tre personer med evalueringen af videnskabelige data vedrłrende Natura 2000-nettet i den centrale enhed under temacentret. 4. Indsamling af videnskabelige data sorterer under Det Europ(cid:230)iske Miljłagentur. Kommissionen tilstiller temacentret alle data, den ligger inde med: samfinansierede videnskabelige undersłgelser, opgł- relser foretaget som led i projekter under »Life-Nature«-programmet samt informationer indgivet af bl. a. ikke-statslige organisationer (NGO), ligesom den over for medlemsstaterne insisterer p(cid:229), at disse skal tilstille den alle de data, de r(cid:229)der over. Kommissionen skal dog understrege, at nogle medlemsstater ikke har łnsket at indgive deres nationale opgłrelser over lokaliteter, der rummer naturtyper eller arter af f(cid:230)llesskabsbetydning, eller ikke har anfłrt alle de naturtyper eller arter, som befinder sig i de lokaliteter, der er foresl(cid:229)et medtaget i Natura 2000- nettet. Kommissionen har flere gange, s(cid:229)vel over for Miljłagenturet som over for temacentrets bstyrelse, 5. understreget, at der skal gives hłj prioritet til den videnskabelige evaluering i forbindelse med Natura 2000, samt at det er vigtigt at styrke temacentrets centrale enhed. Evalueringen af 6. temacentrene sorterer under Miljłagenturets bestyrelse. Kommissionen, som er repr(cid:230)senteret ved to medlemmer ligesom Europa-Parlamentet, vil gerne medvirke ved en evaluering af de ressourcer, der er nłdvendige for Temacentret for Naturbeskyttelse. (1) (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979. EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2000/C 170 E/146) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1916/99 af Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) til Kommissionen Om: EU(cid:146)s udviklingsstłtteprogrammer i Mozambique (14. oktober 1999) Kommissionen bedes redegłre for, hvorfor EU(cid:146)s udviklingsstłtteprogrammer i Mozambique i begyndelsen af i (cid:229)r blev suspenderet over en periode p(cid:229) adskillige m(cid:229)neder s(cid:229)ledes, at hele programmer og de diplomatiske forbindelser blev bragt i fare? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (9. november 1999) Spłrgsm(cid:229)let m(cid:229) bero p(cid:229) en misforst(cid:229)else. Kommissionen har ikke truffet nogen afgłrelse i 1999, eller de senere (cid:229)r, om at udviklingsstłtten til Mozambique skal bortfalde eller suspenderes. C 170 E/124 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Gennemfłrelsen af programmet for udviklingshj(cid:230)lp i Mozambique g(cid:229)r for łjeblikket efter planen. I lłbet af fłrste halv(cid:229)r 1999 godkendte Kommissionen to nye programmer til et belłb p(cid:229) 25,8 mio. EUR. Der har ikke v(cid:230)ret s(cid:230)rlige problemer med myndighederne i Mozambique i den af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte periode. Forholdene er tv(cid:230)rtimod blevet forbedret, hvilket har givet de mozambiquiske myndigheder mulighed for at deltage meget i udarbejdelsen, planl(cid:230)gningen og gennemfłrelsen af hj(cid:230)lpeprogrammerne. Det (cid:230)rede medlem kan endvidere konstatere, at den finansielle stłtte fra F(cid:230)llesskabet til Mozambique for łjeblikket ligger p(cid:229) et hłjt niveau. Betalingerne udgjorde s(cid:229)ledes 91 mio. EUR i 1998, mens prognoserne for 1999 og 2000 for łjeblikket belłber sig til 132 mio. og 127 mio. EUR. (2000/C 170 E/147) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1917/99 af Marco Pannella (TDI) til R(cid:229)det (15. oktober 1999) Om: Kina (cid:129) Den s(cid:229)kaldte »custody and repatriation«-tilbageholdelsespraksis Hundred tusinder af mennesker fra de d(cid:229)rligst stillede miljłer (gadebłrn, hjemlłse, sindssyge, migranter osv. ) er hvert (cid:229)r i Kina ofre for vilk(cid:229)rlige anholdelser uden specifikke anklager eller rettergang. Denne undertrykkelsespraksis, som kaldes »custody and repatriation«, blev anvendt i stort omfang endnu i ugerne op til Folkerepublikken Kinas 50-(cid:229)rs-fłdselsdag. Denne form for tilbageholdelse, som kan vare i flere m(cid:229)neder, foreg(cid:229)r under forf(cid:230)rdelige forhold, hvor fangerne er underkastet vedvarende fysisk vold, lever isolation. under jammerlige sanit(cid:230)re forhold, har en meget lang arbejdsdag og lever i n(cid:230)sten total Fangerne skal endvidere betale omkostningerne ved deres tilbageholdelse i disse s(cid:229)kaldte »custody and repatriation«-centre. Hvilke initiativer har R(cid:229)det allerede taget eller agter det at tage for at bevirke, at Folkerepublikken Kinas myndigheder omg(cid:229)ende afskaffer enhver form for administrativ tilbageholdelse, som er i modstrid med (cid:229)nd og bogstav i de internationale konventioner, Folkerepublikken Kina har undertegnet? indtil denne form for vilk(cid:229)rlig Hvilke initiativer agter R(cid:229)det at tage, for at de kinesiske myndigheder, tilbageholdelse er fuldst(cid:230)ndig afskaffet, garanterer fri adgang for internationale organisationer til de s(cid:229)kaldte »custody and repatriation«-centre? Hvilke initiativer agter R(cid:229)det mere generelt at tage for at f(cid:229) Folkerepublikken Kina til at sikre nłje og kontrollerbar overholdelse af konventionen om borgerlige og politiske rettigheder? Svar (17. december 1999) EU har ved flere lejligheder givet udtryk for bet(cid:230)nkelighed med hensyn til kr(cid:230)nkelser af menneske- 1. rettighederne i Kina, og har gjort det klart s(cid:229)vel i multilaterale fora som i bilaterale kontakter med de kinesiske myndigheder og navnlig som led i menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina. Gennem denne dialog rejser EU regelm(cid:230)ssigt blandt andet spłrgsm(cid:229)let om administrativ tilbageholdelse og vilk(cid:229)rlige arrestationer. EU har indtr(cid:230)ngende opfordret de kinesiske myndigheder til at (cid:230)ndre politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de og at leve op til folkerettens bestemmelser om borgerlige og politiske rettigheder samt łkonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som Kina har undertegnet i lłbet af de seneste to (cid:229)r. EU har endvidere understreget, hvor vigtigt det er, at de anbefalinger, som FN(cid:146)s Arbejdsgruppe for Vilk(cid:229)rlig Tilbageholdelse og F(cid:230)ngsling fremsatte efter at have besłgt Kina, bliver fulgt op. EU har ligeledes tilskyndet Kina til at forts(cid:230)tte samarbejdet med ICRC med hensyn til adgang til interneringscentre. Endelig har EU tilbudt Kina at udvikle tekniske bistandsprojekter, som skal hj(cid:230)lpe Kinas regering med at ratificere og gennemfłre ovenn(cid:230)vnte FN-konventioner. 2. Sidste runde af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina blev afholdt den 19. oktober i Beijing. Ved denne lejlighed gav de kinesiske myndigheder EU en oversigt over de planlagte reformer inden


title: Assemblea paritetica della Convenzione fra gli Stati dell'Africa, dei Caraibi e del Pacifico e la Comunità europea (ACP-UE) - Risoluzione sulla situazione nel Timor orientale


title: Commission Regulation (EC) No 2190/1999 of 14 October 1999 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 15. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 267/41 COMMISSION REGULATION (EC) No 2190/1999 of 14 October 1999 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1707/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 4 thereof, (1) Whereas an invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of common wheat to all third countries was opened pursuant to Commission Regula- tion (EC) No 1707/1999 (5), as amended by Regulation (EC) No 2011/1999 (6); (2) Whereas Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any tenderer whose bid is equal to or lower than the maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax; (3) Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 8 to 14 October 1999, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1707/ 1999, the maximum refund on exportation of common wheat shall be EUR 33,97/t. This Regulation shall enter into force on 15 October 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 14 October 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 201, 31. 7. 1999, p. 27. (6) OJ L 248, 21. 9. 1999, p. 23


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2175/1999 av den 14 oktober 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: L 267/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 10. 1999 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2175/1999 av den 14 oktober 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 2. produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvär- dena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 av följande skäl: 1. I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Urugu- ayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 15 oktober 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 267/3 till kommissionens förordning av den 14 oktober 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 060 204 999 052 628 999 052 999 052 388 524 528 999 052 064 400 999 060 388 400 480 800 804 999 052 064 388 999 127,6 108,4 73,4 103,1 80,8 130,8 105,8 80,4 80,4 58,3 71,3 54,4 68,2 63,0 99,9 91,9 209,7 133,8 46,2 57,5 56,9 48,9 177,4 36,5 70,6 96,1 57,5 177,3 110,3 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2645/98 (EGT L 335, 10. 12. 1998, s. 22). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma -WTO:n millennium-neuvottelukierros

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
EU market
World Trade Organisation
agricultural production
cooperation policy
developing countries
market access
production improvement
resolution
technical cooperation
trading operation


title: PREGUNTA ESCRITA E-1864/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisión. Conductores de camiones de largo recorrido.

eurovoc_concepts:
labour law
restriction on competition
road transport
transport company
working conditions

text: C 219 E/38 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 La Comisi(cid:243)n no considera satisfactorio el sistema actual para efectuar el pago de las ayudas 2. comunitarias en Grecia, y en especial el cumplimiento de algunos de los criterios de autorizaci(cid:243)n que figuran en el Reglamento (CE) no 1663/95 de la Comisi(cid:243)n, de 7 de julio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CE) no 729/70 del Consejo en lo que concierne al procedimiento de liquidaci(cid:243)n de cuentas de la secci(cid:243)n de garant(cid:237)a del FEOGA (2). Por este motivo, en aplicaci(cid:243)n de las normas sobre disciplina presupuestaria (art(cid:237)culo 13 de la Decisi(cid:243)n 94/729/CE del Consejo, de 31 de octubre de 1994 (3)) se han reducido los anticipos mensuales para el aæo 1999. El importe definitivo de esas reducciones se decidirÆ en breve. La decisi(cid:243)n definitiva sobre el importe que no serÆ financiado por la Comisi(cid:243)n (que podr(cid:237)a ser nulo) se tomarÆ posteriormente, cuando Østa haya efectuado una nueva evaluaci(cid:243)n y una vez concluidos los procedimientos bilaterales y, en su caso, de conciliaci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n estÆ informada de que, en el futuro, estÆ previsto establecer un nuevo organismo pagador en Grecia y conf(cid:237)a en que dicho organismo, dotado de una autoridad mÆs clara sobre todas las instancias que intervienen en el sistema de pago y control de las ayudas agr(cid:237)colas de la Comunidad, introduzca mejoras en el sistema de control. No obstante, hasta que se observe un verdadero avance, la Comisi(cid:243)n seguirÆ adoptando medidas enØrgicas para proteger los intereses financieros de la Comunidad. Las autoridades griegas todav(cid:237)a no han implantado en su totalidad el sistema integrado de gesti(cid:243)n y 3. control que exige el Reglamento (CEE) no 3508/92. En 1998 la Comisi(cid:243)n efectu(cid:243) una deducci(cid:243)n de 2 780 millones de dracmas de los anticipos mensuales que se abonan a Grecia y la cifra provisional para 1999 es de 22 900 millones de dracmas. Estas cantidades corresponden a las siguientes reducciones: 10 % de los importes solicitados en concepto de primas para el ganado vacuno, 2 % de las primas para ganado bovino y caprino, 5 % de los pagos correspondientes a cultivos herbÆceos y 5 % de los pagos para el aceite de oliva (s(cid:243)lo 1999). La decisi(cid:243)n definitiva sobre el importe que no serÆ financiado por la Comisi(cid:243)n se tomarÆ posteriormente, cuando Østa haya efectuado una nueva evaluaci(cid:243)n. 4. La Comisi(cid:243)n conoce los problemas que plantean en Grecia las deducciones de las ayudas comunita- rias. En los casos en que dichas deducciones no se ajusten a la normativa comunitaria, la Comisi(cid:243)n exigirÆ que los beneficiarios reciban los importes totales de las ayudas. A este respecto puede citarse el ejemplo de la retenci(cid:243)n del 3,6 % que las autoridades griegas aplicaban a las ayudas correspondientes a medidas forestales en virtud del Reglamento (CEE) no 2080/92 del Consejo de 30 de junio de 1992 (4). La Comisi(cid:243)n propuso inicialmente que se denegara la financiaci(cid:243)n de esas retenciones, aunque finalmente las autoridades griegas aceptaron reembolsar a los beneficiarios las cantidades que hab(cid:237)an sido retenidas. En la actualidad, se estÆ efectuando la liquidaci(cid:243)n de cuentas de las retenciones aplicadas a las ayudas de otros sectores. No obstante, cabe seæalar que no todas las retenciones aplicadas a las ayudas comunitarias son necesariamente ilegales. Por otro lado, el art(cid:237)culo 2 del Reglamento (CE) no 1259/99 del Consejo, de 17 de mayo de 1999, por el que se establecen las disposiciones comunes aplicables a los reg(cid:237)menes de ayuda directa en el marco de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn (5), establece que, a partir del 1 de enero de 2000, todas las ayudas se abonarÆn (cid:237)ntegramente a los beneficiarios. (1) DO L 293 de 12. 11. 1994. (2) DO L 158 de 8. 7. 1995. (3) DO L 293 de 12. 11. 1994. (4) DO L 215 de 30. 7. 1992. (5) DO L 160 de 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/045) PREGUNTA ESCRITA E-1864/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (14 de octubre de 1999) Asunto: Conductores de camiones de largo recorrido ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que ciertas empresas de transporte contratan a muchos conductores extracomunitarios, pagÆndoles sueldos inferiores al salario m(cid:237)nimo y obligÆndoles a conducir mÆs horas de las permitidas? ¿QuØ medidas adoptarÆ la Comisi(cid:243)n para que los Estados miembros actœen enØrgicamente contra tales prÆcticas all(cid:237) donde ocurran? 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/39 Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ al corriente del cada vez mayor nœmero de conductores extracomunitarios contratados, a menudo de manera ilegal, por empresas de transporte de la Comunidad. El efecto perturbador de tal prÆctica en la competencia del transporte comunitario preocupa enormemente a la Comisi(cid:243)n y, a su juicio, plantea un problema apremiante al sector del transporte por carretera tanto a nivel nacional como internacional. Por este motivo la Comisi(cid:243)n ya se ha dirigido por escrito a los Estados miembros con el sensibilizarlos ante el problema y de evaluar su percepci(cid:243)n del alcance del mismo. fin de Como primer paso para explorar posibles formas de abordar el tema, la Comisi(cid:243)n ha solicitado de los Estados miembros una visi(cid:243)n general de las diversas normas sociales, laborales y de transporte que vienen aplicando al respecto. Una vez la Comisi(cid:243)n cuente con una visi(cid:243)n de conjunto de las normas correspon- dientes que se aplican, se considerarÆn futuras medidas. Un factor clave que debe reconocerse es que la responsabilidad de garantizar la efectiva aplicaci(cid:243)n de las normas dentro de su territorio recae sobre los Estados miembros. EstÆ claro que el incumplimiento de lo establecido en cuanto a salarios m(cid:237)nimos o incluso a per(cid:237)odos de conducci(cid:243)n y descanso es inaceptable. Que esto ocurra de manera casi sistemÆtica en algunos Estados miembros es del todo alarmante. Por otra la Comisi(cid:243)n elabora en la actualidad, conforme a la informaci(cid:243)n comunicada por los Estados parte, miembros, un informe sobre la aplicaci(cid:243)n uniforme y efectiva de la normativa comunitaria sobre per(cid:237)odos de conducci(cid:243)n y descanso. De ello podr(cid:237)an surgir propuestas legislativas al respecto. (2000/C 219 E/046) PREGUNTA ESCRITA E-1868/99 de Antonio Tajani (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) y Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de octubre de 1999) Asunto: Fuga radiactiva de la central de Tokaimura en Jap(cid:243)n ¿Puede la Comisi(cid:243)n Europea evaluar y dar a conocer lo antes posible los riesgos a los que podr(cid:237)an estar expuestos la poblaci(cid:243)n y el medio ambiente como consecuencia de la fuga de uranio que se produjo en la central nuclear de Tokaimura, en Jap(cid:243)n, el 30 de septiembre de 1999, teniendo en cuenta que, segœn las primeras valoraciones, el nivel de radiactividad en los alrededores de la central es quince mil veces mayor del normal? ¿C(cid:243)mo se propone la Comisi(cid:243)n intervenir para controlar la situaci(cid:243)n en Europa y para evitar que se repitan desastres ya conocidos, como el de Chernobyl (1986), y quØ medidas preventivas se han adoptado o se propone adoptar en relaci(cid:243)n con las otras instalaciones nucleares que podr(cid:237)an constituir una amenaza para la salud de los ciudadanos europeos? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de diciembre de 1999) La instalaci(cid:243)n donde el 30 de septiembre de 1999 se produjo el accidente de Tokaimura (Jap(cid:243)n) se dedica a la elaboraci(cid:243)n de combustible nuclear. No se trata, pues, de una central nuclear ni, como se la suele denominar incorrectamente, una planta de reprocesado. La Comisi(cid:243)n ha mantenido estrechos contactos con las autoridades japonesas y con el Organismo Internacional de la Energ(cid:237)a At(cid:243)mica (OIEA) con respecto a la evaluaci(cid:243)n del accidente y su impacto sobre el medio ambiente y la poblaci(cid:243)n. Recientemente, el OIEA ha publicado un informe preliminar sobre este asunto, en el que se concluye que el accidente de criticidad se debi(cid:243), principalmente, a un error humano y al incumplimiento de las normas de seguridad