title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2238/1999 της Επιτροπής, της 21ης Οκτωβρίου 1999, για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή της βύνης

eurovoc_concepts:
export refund
malt

text: L 272/10 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 22. 10. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2238/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 21ης Οκτωβρίου 1999 για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή της βύνης Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 2 τρίτο εδάφιο, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, κατά το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/ 92, η διαφορά µεταξύ των τιµών στη διεθνή αγορά των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού αυτού και των τιµών των προϊόντων αυτών στην Κοινότητα δύναται να καλύπτεται από µια επιστροφή κατά την εξαγωγή· ότι οι επιστροφές πρέπει να καθορίζονται λαµβανοµένων υπόψη των στοιχείων που προβλέπονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιουνίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διαταραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4)· (3) ότι η επιστροφή που εφαρµόζεται για τη βύνη πρέπει να υπολογίζεται λαµβανοµένης υπόψη της ποσότητας των σιτηρών που είναι αναγκαία για την παρασκευή των σχε- (4) (5) (6) (7) τικών προϊόντων· ότι οι ποσότητες αυτές καθορίστηκαν στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95· ότι η κατάσταση της διεθνούς αγοράς ή οι ειδικές απαιτή- σεις ορισµένων αγορών δύνανται να καταστήσουν αναγκαία τη διαφοροποίηση της επιστροφής για ορισµένα προϊόντα ανάλογα µε τον προορισµό· ότι η επιστροφή πρέπει να καθορίζεται µία φορά το µήνα· ότι δύναται να τροποποιείται ενδιαµέσως· ότι η εφαρµογή των λεπτοµερειών αυτών στη σηµερινή κατάσταση της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών, και ιδίως τιµές των προϊόντων αυτών στην Κοινότητα και στη διεθνή αγορά, οδηγεί στον καθορισµό της επιστροφής στα ποσά που αναγράφονται στο παράρτηµα· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή της βύνης που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο γ) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 καθορίζονται στα ποσά που ορίζονται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 22 Οκτωβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 21 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. 22. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 272/11 του κανονισµού της Επιτροπής, της 21ης Οκτωβρίου 1999, για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή της βύνης ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ (EUR/τόνο) Κωδικός προϊόντος Επιστροφή 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 34,27 32,77 38,49


title: Regulamento (CE) n° 2241/1999 da Comissão, de 21 de Outubro de 1999, relativo às propostas comunicadas para a exportação de aveia no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 1897/1999

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
export refund
market intervention
oats
over-production

formats: pdf print

text: L 272/14 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 10. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2241/1999 DA COMISSÃO de 21 de Outubro de 1999 relativo às propostas comunicadas para a exportação de aveia no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1897/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1897/1999 da Comissão, de 2 de Setembro de 1999, relativo a uma medida especial de intervenção para os cereais produzidos na Finlândia e na Suécia (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 2096/ /1999 (6), e, nomeadamente, o seu artigo 8. o, (1) Considerando que, pelo Regulamento (CE) n. o 1897/ /1999 da Comissão foi aberto um concurso para a restituição à exportação de aveia, produzida na Finlândia e na Suécia, destes Estados-membros para todos os países terceiros; (2) (3) (4) Considerando que o artigo 8. o do Regulamento (CE) n. o 1897/1999 prevê que a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/ /92, decidir não dar seguimento ao concurso; Considerando que, tendo em conta, nomeadamente, os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95, não é conveniente proceder à fixação duma restituição máxima; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Não é dado seguimento às propostas comunicadas de 15 a 21 de Outubro de 1999 no âmbito do concurso para a restituição à exportação de aveia referido no Regulamento (CE) n. o 1897/ /1999. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 22 de Outubro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 21 de Outubro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 233 de 3. 9. 1999, p. 10. (6) JO L 257 de 3. 10. 1999, p. 4


title: Verordnung (EG) Nr. 2234/1999 der Kommission vom 21. Oktober 1999 über das Ausmaß, in dem den im Oktober 1999 eingereichten Anträgen auf Ausfuhrlizenzen für Erzeugnisse des Rindfleischsektors, denen bei der Einfuhr in ein Drittland eine besondere Behandlung zugute kommt, stattgegeben werden kann

eurovoc_concepts:
beef
export licence
quantitative restriction

text: 22. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 272/3 VERORDNUNG (EG) Nr. 2234/1999 DER KOMMISSION vom 21. Oktober 1999 über das Ausmaß, in dem den im Oktober 1999 eingereichten Anträgen auf Ausfuhrlizenzen für Erzeugnisse des Rindfleischsektors, denen bei der Einfuhr in ein Drittland eine besondere Behand- lung zugute kommt, stattgegeben werden kann DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1445/95 der Kommission vom 26. Juni 1995 mit Durchführungsvorschriften für Einfuhr- und Ausfuhrlizenzen für Rindfleisch und zur Aufhebung der Verordnung (EWG) Nr. 2377/80 (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2648/98 (2), insbesondere auf Artikel 12 Absatz 8, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) In der Verordnung (EG) Nr. 1445/95 sind in Artikel 12 die Durchführungsvorschriften für Ausfuhrlizenzen für die in Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2973/79 der Kommission (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2648/98, genannten Erzeugnisse enthalten. In der Verordnung (EWG) Nr. 2973/79 sind die Fleisch- mengen, die im Rahmen der genannten Regelung im vierten Vierteljahr 1999 ausgeführt werden können, fest- gelegt. Es sind keine Anträge auf Ausfuhrlizenzen für Rindfleisch gestellt worden — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Für das vierte Vierteljahr 1999 sind keine Anträge auf Erteilung von Ausfuhrlizenzen für Rindfleisch gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 2973/79 gestellt worden. Artikel 2 Für das in Artikel 1 genannte Fleisch können gemäß Artikel 12 der Verordnung (EG) Nr. 1445/95 in den ersten zehn Tagen des ersten Vierteljahres 2000 bis zu einer Menge von 5 000 Tonnen Lizenzanträge eingereicht werden. Diese Verordnung tritt am 22. Oktober 1999 in Kraft. Artikel 3 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 21. Oktober 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 143 vom 27. 6. 1995, S. 35. (2) ABl. L 335 vom 10. 12. 1998, S. 39. (3) ABl. L 336 vom 29. 12. 1979, S. 44


title: Verordening (EG) nr. 2234/1999 van de Commissie van 21 oktober 1999 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de in oktober 1999 ingediende aanvragen om uitvoercertificaten voor producten van de sector rundvlees waarvoor een bijzondere behandeling geldt bij invoer in een derde land

text: 22. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 272/3 VERORDENING (EG) Nr. 2234/1999 VAN DE COMMISSIE van 21 oktober 1999 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de in oktober 1999 ingediende aanvragen om uitvoercertificaten voor producten van de sector rundvlees waarvoor een bĳzondere behandeling geldt bĳ invoer in een derde land DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1445/95 van de Commissie van 26 juni 1995 houdende bĳzondere bepalingen voor de invoer- en uitvoercertificaten in de sector rundvlees, en tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 2377/80 (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2648/98 (2), en met name op artikel 12, lid 8, Overwegende dat bĳ artikel 12 van Verordening (EG) nr. 1445/95 voorschriften zĳn vastgesteld ten aanzien van de aanvragen om uitvoercertificaten voor de in artikel 1 de van Verordening Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2648/98, bedoelde producten; 2973/79 (EEG) van nr. (1) (2) kunnen worden geëxporteerd; dat er geen uitvoercertifi- caten voor rundvlees zĳn aangevraagd, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Geen enkele aanvraag om uitvoercertificaten voor het in Veror- dening (EEG) nr. 2973/79 bedoelde rundvlees werd ingediend voor het vierde kwartaal van 1999. Artikel 2 In de eerste tien dagen van het eerste kwartaal van 2000 kunnen voor vlees als bedoeld in artikel 1, overeenkomstig artikel 12 van Verordening (EG) nr. 1445/95 certificaataan- vragen worden ingediend voor de hoeveelheid van 5 000 ton. Overwegende dat bĳ Verordening (EEG) nr. 2973/79 de hoeveelheden vlees zĳn vastgesteld die voor het vierde kwartaal van 1999 in het kader van genoemd stelsel Deze verordening treedt in werking op 22 oktober 1999. Artikel 3 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 21 oktober 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 143 van 27. 6. 1995, blz. 35. (2) PB L 335 van 10. 12. 1998, blz. 39. (3) PB L 336 van 29. 12. 1979, blz. 44


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä annetun neuvoston direktiivin 92/61/ETY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
approval
harmonisation of standards
marketing standard
motor vehicle
technical standard
two-wheeled vehicle

formats: html pdf print

text: 20. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 368/1 II (Valmistavat säädökset) TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä annetun neu- voston direktiivin 92/61/ETY muuttamisesta” (1999/C 368/01) Neuvosto päätti 8. lokakuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, 7. lokakuuta 1999. Esittelijä oli Paulo Barros Vale. tuotanto ja kulutus” -jaosto antoi lausuntonsa Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossa (lokakuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 93 puolesta, 3 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Ehdotetun direktiivin ensisijaisena tarkoituksena on muuttaa direktiiviä 92/61/ETY sen ajantasaistamiseksi ja sel- kiyttämiseksi. 1. 2. Ehdotuksen antaminen on perusteltua, sillä esitetyissä muutoksissa ei ole kyse pelkästään aiemman direktiivin mu- kauttamisesta tekniikan kehitykseen. 2. 3. Vaikka on tarpeen kehittää tyyppihyväksyntäjärjestel- miä, jotka mahdollistavat kriteerien yhtenäisyyden, komitean mielestä kaikilla jäsenvaltioilla ei ole vielä sellaisia teknis- hallinnollisia perusrakenteita, joilla olisi mahdollista toteuttaa tyyppihyväksyntä niin yksityiskohtaisesti ja siinä laajuudessa kuin direktiiviehdotus edellyttää. Tämä vaikuttaa siten, että useat valmistajat joutuvat turvautumaan EU:n ulkopuolisten jolloin menettelyyn maiden tyyppihyväksyntäviranomaisiin, kuluu enemmän aikaa, ja se aiheuttaa enemmän vaivaa ja kustannuksia. Käytännössä se tarkoittaa kilpailun vääristy- mistä. Komission tuleekin vaatia kaikkia jäsenvaltioita luomaan omat tyyppihyväksyntärakenteensa. 2. Yleistä 2. 1. Ehdotus direktiivin 92/61/ETY muuttamisesta perus- tuu tarpeeseen selkiyttää tiettyjä nykyisiä vaatimuksia erityi- sesti kansallisten tyyppihyväksyntien voimassaoloaikojen osal- ta. Lisäksi on tarpeen lisätä direktiiviin uusia vaatimuksia erityisesti tyyppihyväksyntätodistusten numeroinnista, sarjan viimeisiä ajoneuvoja koskevista poikkeuksista ja ”uusista tek- niikoista”. Vastaavia vaatimuksia sovelletaan jo muihin moot- toriajoneuvoihin. 3. Erityistä 3. 1. Komitea kannattaa komission ehdotusta parantaa kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväk- syntää koskevaa puitedirektiiviä siten, että järjestelmän yhden- mukaisuutta voidaan lisätä yhtenäistämällä noudatettavia vaa- timuksia. Näin ollen alkuperäiseen direktiiviin sekä tyyppihyväk- 2. 2. syntäprosessiin liittyviin asiakirjoihin esitetään muutoksia. 3. 2. Komitea on lisäksi tyytyväinen komission päätökseen kuulla ehdotuksen laatimisen yhteydessä alaa edustavia tahoja. C 368/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 3. 3. Ottaen huomioon polkimilla ja sähkökäyttöisellä apu- moottorilla varustettuihin uudentyyppisiin ajoneuvoihin liit- tyvät ympäristölliset ja muut edut tulee komitean mielestä direktiiviehdotuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan viimei- nen luetelmakohta korvata seuraavasti: omat erityispiirteensä ja se on esim. autoalaan verrattuna sekä välineistön ja varojen että mittasuhteiden osalta erilainen, direktiivi saattaa olla liian yksityiskohtainen ja vaativa sekä tarpeettoman joustamaton tiettyjen osatekijöiden välttämättö- män korvaamisen suhteen. – tehosteisin polkimin varustettuihin polkupyöriin, joissa on sähkökäyttöinen apumoottori, jonka tehonsyöttö pienenee asteittain ajoneuvon nopeuden kasvaessa ja lakkaa nopeu- della 35 km/h, ja joita ei voida kuljettaa pelkästään kyseisen moottorin voimalla. Kun otetaan huomioon aiemmin mainitut alan erityis- 3. 4. piirteet ja rajoitukset sekä pyrkimys siihen, että ala kehittyy ja mukautuu markkinoiden jatkuviin muutoksiin, komitea ehdottaa, että pieniin sarjoihin kuuluvien ajoneuvojen määrä nostetaan 200:sta 300:aan, jolloin tuottajien toiminta markki- noilla helpottuisi, sillä ne saisivat entistä johdonmukaisempaa ja luotettavampaa palautetta, jonka avulla alalle saataisiin samalla sen vaatimaa dynaamisuutta. 3. 5. Komitean mielestä direktiiviehdotuksen sarjan viimei- siä ajoneuvoja koskevan liitteen VIII kohdan a määritelmä tulisi muotoilla uudelleen selkiyttämällä sitä ja poistamalla siitä tulkintamahdollisuudet. Vaikka yhdenmukaistaminen ja selkiyttäminen ovat 3. 6. välttämättömiä, komitea on sitä mieltä, että koska alalla on Bryssel 21. lokakuuta 1999. 3. 6. 1. Komitea ehdottaakin, että tuotantoyrityksen ja/tai vaatimustenmukaisuustodistusten allekirjoittajan vastuukysy- myksiä pohditaan, jotta järjestelmän puitteissa voitaisiin sallia tyyppihyväksynnän saaneiden ajoneuvojen pienet muutokset ilman uutta tyyppihyväksyntää sillä ehdolla, etteivät muutokset vaikuta turvallisuuteen eivätkä kohdistu keskeisiin osiin. 4. Päätelmä 4. 1. Komitea on tyytyväinen komission aloitteeseen ja toimiin eri jäsenvaltioiden menetelmien ja menettelyiden yh- denmukaistamiseksi ja yhtenäistämiseksi. Näin toteutetaan todellista Euroopan unionia. 4. 2. Komitea ilmoittaa vielä kerran kannattavansa kaikkia direktiiviehdotukseen sisältyviä muutoksia ja lisäyksiä, mutta toivoo, että komissio ottaa huomioon esitetyt ehdotukset ja tekee alkutekstiin tarvittavat muutokset ja lisäykset. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2239/1999 af 21. oktober 1999 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

text: L 272/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 10. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2239/1999 af 21. oktober 1999 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/ 95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4), særlig artikel 4, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) En licitation over restitutionen og/eller afgiften ved udførsel af byg til alle tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1701/1999 (5); i artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 er det fastsat, at Kommissionen på grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitu- tion under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95; i dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen, og til de bydende, hvis bud omfatter en eksportafgift; (3) (4) anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, i at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det artikel 1 nævnte beløb; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 15. indtil den 21. oktober 1999 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportrestituti- onen for byg til 30,48 EUR/ton. Denne forordning træder i kraft den 22. oktober 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 21. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 201 af 31. 7. 1999, s. 27


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Comunicazione della Commissione - Verso un mercato unico per i regimi pensionistici integrativi - Risultati della consultazione relativa al Libro verde sui regimi pensionistici integrativi nel mercato unico"

eurovoc_concepts:
free movement of workers
pension scheme
single market
social security
supplementary pension
tax system

text: 20. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 368/57 E` per tal motivo che il Comitato invita il Consiglio, il 7. 6. Parlamento europeo e la Commissione a includere il diritto dei cittadini alla parità di accesso alla prestazione di tali servizi nella Carta dei diritti fondamentali che il Consiglio europeo di Colonia ha deciso di elaborare. 7. 7. Il Comitato chiede inoltre al Consiglio, al Parlamento europeo ed alla Commissione di fare in modo che, per quanto possibile, si abbia continuità nella prestazione di tali servizi dopo la conclusione del prossimo ciclo di negoziati nell’ambito dell’OMC. Bruxelles, 21 ottobre 1999. La Presidente del Comitato economico e sociale Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Comunicazione della Commissione — Verso un mercato unico per i regimi pensionistici integrativi — Risultati della consultazione relativa al Libro verde sui regimi pensionistici integrativi nel mercato unico» (1999/C 368/18) La Commissione europea, in data 18 maggio 1999, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 262 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla communicazione di cui sopra. La Sezione «Mercato unico, produzione e consumo», incaricata di preparare i lavori in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Byrne in data 7 ottobre 1999. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 21 ottobre 1999, nel corso della 367a sessione plenaria, con 89 voti favorevoli, 5 contrari e 5 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione Le prestazioni pensionistiche sono una componente 1. 1. essenziale dei sistemi di protezione sociale dei paesi dell’Unio- ne, dove la spesa pensionistica pubblica rappresenta quasi la metà della spesa sociale complessiva, attualmente tra il 9 % e il 15 % del PIL, ed è destinata ad aumentare notevolmente per ragioni di carattere demografico. I regimi pensionistici si basano su una combinazione 1. 2. di tre pilastri: intende garantire l’eliminazione degli ostacoli allo sviluppo di regimi integrativi in linea con le esigenze del mercato unico. 1. 3. Attualmente, il valore delle attività che rientrano nei regimi del secondo pilastro ammonta al 23 % del PIL dell’Unio- ne europea e quello delle attività del terzo pilastro al 35 %. La Comunicazione della Commissione fa seguito alle 1. 4. consultazioni svoltesi in merito al «Libro verde sui regimi pensionistici integrativi nel mercato unico» (1) del giugno 1997, sul quale il Comitato ha adottato un parere il 10 dicembre 1997 (2). — il primo, in cui rientrano i regimi pubblici di sicurezza sociale; 2. La comunicazione della Commissione — il secondo, che comprende i regimi professionali; — il terzo, che raggruppa i piani pensionistici a livello individuale. Il secondo e il terzo pilastro sono generalmente conosciuti sotto la designazione «sistemi pensionistici integrativi». 1. 2. 1. Mentre il grado di ricorso ai vari pilastri è di la Commissione competenza esclusiva degli Stati membri, La comunicazione ribadisce in breve i punti principali 2. 1. del Libro verde richiamando, in particolare, nuovamente l’attenzione sulle pressioni demografiche, che fanno prevedere, nell’intera Unione europea, una diminuzione della popolazione attiva in rapporto ai pensionati dall’attuale 4:1 al 2:1 entro il 2040(3). (1) COM(97) 283 del 10. 6. 1997. (2) GU C 73 del 9. 3. 1998, pag. 114. (3) Attualmente il Comitato sta preparando un parere sul tema «Situazione e tendenze demografiche nell’UE». C 368/58 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 20. 12. 1999 2. 2. La comunicazione è incentrata sui regimi integrativi, vale a dire il secondo e il terzo pilastro, in relazione a tre settori specifici sui quali vi è stato ampio consenso nel corso del processo di consultazione: 3. 1. 2. Il Comitato ha già suggerito che, data l’importanza dei regimi del primo pilastro cui si è testé accennato, gli Stati membri dovrebbero cercare dei modi per migliorarne la sostenibilità. 2. 2. 1. Capitolo 2: Regole prudenziali per i fondi pensione — Tali fondi sono gli unici istituti finanziari di rilievo che non beneficiano della normativa UE che garantisce l’applicazione delle libertà previste dal mercato unico a tale tipo di istituti. Cio` dipende in parte dal fatto che tali regimi si sono sviluppati nell’ambito delle regolamentazioni nazionali; d’altro canto, la necessità di un’iniziativa dell’Unione europea è pero` , particolarmente significativa nel quadro del completamento del mercato unico. Qualsiasi proposta dovrebbe essere intesa a garantire la migliore tutela possibile dei diritti degli affiliati ai fondi, richiedendo lo sviluppo di un adeguato quadro prudenziale, come è avvenuto per i settori bancario e assicurati- vo. Dovrebbe anche prevedere il riconoscimento reciproco dei sistemi di controllo esistenti (condizione sine qua non per l’affiliazione transfrontaliera) ed evitare l’adozione di norme sugli investimenti che siano troppo restrittive e risultino incompatibili con l’uso dell’euro. 2. 2. 2. Capitolo 3: L’eliminazione degli ostacoli alla mobilità professionale nell’Unione — Quest’ultima dispone già di norme che disciplinano le pensioni di sicurezza sociale per i lavoratori migranti, ma le regolamentazioni relative ai regimi pensionistici integrativi sono estremamente limitate. Pertanto la comunicazione prevede che si tengano consultazioni per individuare condizioni di acquisizione dei diritti che favorisca- la convergenza delle normative no la libera circolazione, nazionali sul trasferimento dei diritti, nonché le condizioni da soddisfare affinché i fondi possano gestire piani pensionistici in diversi Stati membri. La comunicazione prevede la creazione di un «Forum sulle pensioni» con l’obiettivo di raggiungere un accordo su tali aspetti. 2. 2. 3. Capitolo 4: Il coordinamento dei regimi fiscali degli Stati membri — La comunicazione propone di abolire le discriminazioni fiscali che colpiscono i prodotti offerti da fondi pensione e imprese di assicurazione operanti in Stati membri diversi da quello in cui risiede l’affiliato o potenziale cliente. Propone d’intervenire anzitutto con una normativa riguardante il regime fiscale dei contributi transfrontalieri versati da lavoratori migranti a favore di regimi pensionistici professionali. 3. Osservazioni di carattere generale Per quanto la comunicazione della Commissione 3. 1. riguardi soltanto le pensioni integrative, il Comitato giudica importante ribadire le osservazioni precedentemente formulate in relazione alle pensioni pubbliche (primo pilastro) (1). 3. 1. 3. Il Comitato ha notato che qualsiasi passaggio, ancorché graduale, dalle pensioni basate sul principio di ripartizione agli altri regimi renderà necessario accantonare maggiori risorse per le pensioni. Bisognerebbe quindi premu- rarsi di garantire che ogni iniziativa del secondo e del terzo pilastro possa essere sostenuta senza rimettere in discussione i diritti acquisiti nel quadro del primo pilastro. 3. 2. Il Comitato si compiace del fatto che la Commissione abbia preso l’iniziativa di presentare la comunicazione in esame con l’obiettivo di affrontare tre importanti aspetti relativi alle pensioni in evidenza in due recenti pareri (2) del Comitato. integrative che erano stati messi Il Comitato si è anche espresso a favore di una parità 3. 3. di condizioni tra regimi pensionistici e accordi pensionistici garantiti da un contratto di assicurazione sulla vita, pur mettendo in risalto la fondamentale differenza tra i due. La mancanza di un quadro normativo comunitario relativo ai fondi pensione puo` effettivamente impedire il corretto svilup- po di tali regimi, oltre a comportare potenziali rischi per i beneficiari. Pertanto il Comitato ha già sottolineato la necessità di creare un quadro giuridicamente sicuro per tutti i regimi pensionistici integrativi (2). 3. 4. Il Comitato approva le osservazioni formulate dalla Commissione circa i modi possibili per attuare la parità di trattamento tra i fondi pensione e i regimi offerti da imprese di assicurazione del ramo vita per quanto concerne le norme sugli investimenti. In considerazione delle caratteristiche speci- fiche e delle diverse forme di pensioni professionali esistenti negli Stati membri, il Comitato ha già raccomandato l’applica- zione di norme prudenziali distinte, a seconda del tipo di prodotto pensionistico in questione. Per evitare distorsioni di concorrenza a danno delle compagnie di assicurazione in relazione ai loro investimenti pensionistici, gli Stati membri che applicano restrizioni quantitative elevate e severe a talune categorie di attività che costituiscono le riserve tecniche (ad es. azioni) potrebbero contemplare un abbassamento di tali soglie per le attività pensionistiche professionali delle compagnie di assicurazione senza che cio` comporti necessariamente un aumento dei rischi. 3. 5. Il Comitato concorda nel ritenere che il riconoscimento reciproco dei sistemi di controllo esistenti sia il modo migliore di procedere, e confida che esso consentirà di compiere rapidi progressi. Tale approccio dovrebbe anche evitare che sistemi nazionali di controllo collaudati, che tengono conto della natura e delle norme specifiche dei diversi regimi pensionistici nazionali, siano soggetti a modifiche non indispensabili. 3. 1. 1. Il Libro verde ha rilevato che l’88 % di tutte le pensioni corrisposte nell’Unione europea è attualmente costi- tuito da pensioni pubbliche, le quali continueranno a rappre- sentare il grosso delle pensioni erogate. 3. 6. Il Comitato rileva in particolare gli elevati costi ammi- nistrativi e di altro tipo che l’esistenza di sistemi pensionistici disparati, ciascuno dei quali è soggetto a normative specifiche, (1) GU C 73 del 9. 3. 1998, pag. 114. pag. 26. (2) GU C 73 del 9. 3. 1998, pag. 114 e GU C 157 del 25. 5. 1998, 20. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 368/59 comporta per le imprese multinazionali attive nell’Unione europea. Il Comitato confida che la Commissione avanzi quanto prima proposte intese ad agevolare la creazione di regimi di pensioni professionali al livello dell’UE (nel quadro del secondo pilastro) come logico prolungamento del mercato interno, specie in concomitanza con l’introduzione della moneta unica. Nel frattempo il Comitato auspicherebbe soprat- intesi a creare un sistema di tutto interventi riconoscimento reciproco per agevolare le suddette imprese, a condizione che il risultato non comprometta in alcun modo la qualità dei diritti pensionistici o la tutela prevista dalla legge. tempestivi Come già dichiarato nei precedenti pareri (1), il Comita- 3. 7. to conviene sul fatto che gli investimenti dei fondi pensione potrebbero offrire notevoli vantaggi economici all’Unione. Concorda tuttavia nel ritenere che cio` vada considerato come un effetto secondario e non come l’obiettivo primario di tali investimenti. sottolineare tuttavia che occorre mantenere il principio dell’in- vestimento prudente e che la libertà di investimento non deve andare a scapito di un adeguato controllo dei rischi. 4. 1. 5. Il Comitato concorda sul fatto che una «garanzia» di ultima istanza, che intervenga nel caso in cui un fondo pensione non sia in grado di far fronte agli impegni presi, costituirebbe un’importante salvaguardia, a condizione che cio` non comporti un’attenuazione dell’obbligo d’investire con prudenza. Vi sono diverse possibilità, quali lo schema di indennizzo del Regno Unito («Pension Compensation Scheme») e l’assicurazione obbligatoria contro l’insolvenza in Germania che si applica alle riserve di fondi pensione costituite dai datori di lavoro. A tale proposito il Comitato ritiene che se si vuole creare un vero mercato unico che consenta l’affiliazione transfrontaliera cio` che conta è adottare dispositivi efficaci. Potrebbe essere quindi necessario mettere a punto alcune norme minime comuni. 4. Osservazioni specifiche 4. 2. Capitolo 3: Facilitare la libera circolazione dei lavoratori 4. 1. Capitolo 2: Regole prudenziali per i fondi pensione compatibili con il mercato unico e l’euro 4. 1. 1. L’approccio adottato in questo capitolo è in linea con il Libro verde, che ha ottenuto ampi consensi da parte della maggior parte degli interpellati, compreso il Comitato (2). 4. 1. 2. Il Comitato nota con piacere che è stata seguita la sua proposta a favore di una direttiva sui principi fondamentali. Questa dovrebbe prevedere un minimo di regole comuni per i regimi pensionistici integrativi allo scopo di garantire agli affiliati ai fondi la massima tutela possibile, agevolando nel contempo una concorrenza leale nella fornitura di servizi da parte degli operatori finanziari. Esso concorda con le esigenze prudenziali di base 4. 1. 3. elencate dalla Commissione, a condizione che venga inserito un ulteriore punto: «la nomina di un attuario indipendente da parte di ogni regime pensionistico». Il Comitato sottolinea inoltre che le attività detenute dal fondo pensione devono essere non solo separate da quelle dell’impresa promotrice, ma anche al di fuori del suo controllo. Dovrebbero invece essere affidate ad un organo indipendente, ad esempio un comitato di amministratori fiduciari (sul modello del «board of trustees» anglosassone) e, come ulteriore garanzia, gli affiliati al regime integrativo dovrebbero avere il diritto di nominare fino al 50 % dei membri di tale comitato. 4. 1. 4. Il Comitato ritiene che un approccio flessibile alle norme sugli investimenti sia il più adatto ad ottimizzare i benefici per i membri e raccomanda di non imporre l’investi- mento di una percentuale minima in determinate categorie di attività e di evitare che le esigenze di congruenza valutaria oltrepassino quanto giustificato dalla prudenza. Andrebbe previsto l’obbligo di non investire più del 5 % del fondo nell’impresa promotrice e di mantenere un portafoglio investi- menti ben equilibrato e diversificato. Il Comitato desidera (1) GU C 73 del 9. 3. 1998, pag. 114 e GU C 157 del 25. 5. 1998, pag. 26. (2) GU C 73 del 9. 3. 1998, pag. 114. 4. 2. 1. lavoratori La Commissione fa rilevare che per i migranti l’Unione europea si è già dotata di norme efficaci relative ai regimi del primo pilastro. La scarsità di tali norme per i regimi integrativi costituisce un ostacolo effettivo alla libera circolazione nell’Unione dei cittadini affiliati a tali regimi. Il Comitato accoglie con favore la proposta della 4. 2. 2. Commissione di eliminare gli ostacoli a livello nazionale che impediscono ai lavoratori l’esercizio delle libertà fondamentali garantite dal Trattato. 4. 2. 3. Il Comitato concorda sul fatto che la via più pratica consiste nel seguire il precedente per i regimi pubblici costituito dal Regolamento (CEE) n. 1408/71 (3), un approccio basato sul coordinamento piuttosto che sull’armonizzazione dei regimi nazionali. 4. 2. 4. La Commissione prevede l’eliminazione progressiva degli ostacoli e fa riferimento ai passi già compiuti nella Direttiva 98/49/CE (4) riguardante i Il Comitato ha approvato tale proposta di direttiva nel parere del 25 marzo 1998 (5) invitando la Commissione a continuare ad impegnarsi in questo settore. lavoratori distaccati. la categoria di Nel caso in cui 4. 2. 5. lavoratori coperta dalla Direttiva 98/49/CE venga estesa, il Comitato riterrebbe opportuno mantenere la norma secondo cui un lavoratore appartenente a tale categoria non puo` affiliarsi al sistema di sicurezza sociale del paese ospitante mantenendo contempora- neamente il regime integrativo del paese di origine, o viceversa. (3) Regolamento (CEE) del 14 giugno 1971 relativo all’applicazione dei regimi di sicurezza sociale ai lavoratori subordinati e ai loro familiari che si spostano all’interno della Comunità, GU L 149 del 5. 7. 1971, pag. 2. (4) Direttiva 98/49/CE del 29 giugno 1998 relativa alla salvaguardia dei diritti a pensione complementare dei lavoratori subordinati e dei lavoratori autonomi che si spostano all’interno della Comunità europea, GU L 209 del 25. 7. 1998, pag. 46. (5) GU C 157 del 25. 5. 1998, pag. 26. C 368/60 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 20. 12. 1999 4. 2. 6. Mentre i dispositivi proposti saranno probabilmente rivolti alla stragrande maggioranza dei lavoratori migranti, vi è una componente minore ma potenzialmente in aumento di lavoratori ad alta mobilità che, in pratica, non sono domiciliati in alcun paese nel quale si possa prevedere un ritorno. Si dovrebbe prendere in considerazione la possibilità di creare per tale categoria dispositivi specifici validi a livello europeo. 4. 2. 7. Nei suoi precedenti pareri il Comitato ha indicato in particolare tre settori in cui sarebbe stato necessario compiere dei progressi: a) b) c) le condizioni necessarie per l’acquisizione dei diritti, in particolare i lunghi periodi di tempo richiesti in alcuni Stati membri; le difficoltà inerenti al trasferimento dei diritti acquisiti alla pensione da uno Stato membro all’altro; la posizione di un lavoratore che svolge temporaneamente un’attività in un altro Stato membro in base ad un contratto diverso dal distaccamento. Il Comitato approva pertanto le proposte formulate al riguardo nella comunicazione. Esso desidera inoltre rammentare alla Commissione altri due punti contenuti nel parere precedente- mente elaborato in materia: — la disparità di trattamento tra gli affiliati ai regimi professio- nali e i lavoratori che scelgono un regime a titolo privato; — la possibilità di definire un regime modello di pensione professionale per la società paneuropea. le pensioni integrative, tuttavia il Comitato suggerisce che qualsiasi raccomandazione sia coordinata con le norme relative ai regimi del primo pilastro. Il Comitato sarebbe lieto di partecipare a tale Forum. 4. 3. Capitolo 4: Un più stretto coordinamento dei regimi fiscali nazionali In ragione della diversità e della complessità dei 4. 3. 1. regimi fiscali nazionali, la Commissione ritiene che il Gruppo di politica fiscale sia la sede più adatta per elaborare un’adeguata iniziativa legislativa. A tal fine è stato deciso di creare un sottogruppo tecnico con l’incarico di assisterlo. 4. 3. 2. Il Comitato riconosce la complessità delle questioni da affrontare e la difficoltà di conciliare le impostazioni contrastanti degli Stati membri in materia. Tuttavia, i problemi che i lavoratori migranti si trovano ad affrontare sono reali e urgenti: senza introdurre una qualche forma di coordinamento fiscale gli ostacoli alla mobilità continueranno ad esistere nella pratica, nonostante la Direttiva 98/499/CE e ogni successiva modifica di tale strumento. Il Comitato spera pertanto che non sia eccessivamente ottimistico auspicare un’iniziativa legislativa sui primi aspetti entro il 1999 o il 2000. 4. 3. 3. adottare poggia su tre principi: Il Comitato osserva che l’impostazione di base da — coordinamento anziché armonizzazione; Il Comitato condivide in particolare la constatazione 4. 2. 8. che i lunghi periodi di maturazione sono una potenziale fonte di discriminazione indiretta nei confronti delle donne lavoratrici, poiché esse hanno minori probabilità di svolgere un servizio continuato di pari durata rispetto agli uomini. — nessuna discriminazione, ossia la libera circolazione dei lavoratori non puo` essere indebitamente ostacolata da un regime fiscale troppo restrittivo nei confronti delle transazioni transfrontaliere; 4. 2. 9. Il Comitato prende atto delle difficoltà, descritte dalla Commissione, inerenti alla trasferibilità dei diritti alla pensione a/da regimi fondati sulla costituzione di riserve contabili. Ritiene tuttavia che si dovrebbe fare attenzione per evitare che le imprese datrici di lavoro che scelgono tale approccio finiscano per godere di vantaggi sleali nei confronti della concorrenza. In particolare, un sistema obbligatorio di conser- vazione e rivalutazione dei diritti pensionistici dal momento della cessazione dell’attività al pagamento della pensione potrebbe costituire un’efficace garanzia alternativa. 4. 2. 10. Il Comitato di alto livello sulla libera circolazione ha proposto di creare un «Forum sulle pensioni» per esaminare le possibilità di affrontare la questione della mobilità transfron- taliera dei lavoratori in relazione alle pensioni integrative. Nel parere adottato sul Libro verde (1) il Comitato ha espresso qualche riserva circa la creazione di un ulteriore organo, ma osserva che tale proposta è stata approvata dalle parti sociali. Il Forum si occuperà principalmente di questioni riguardanti (1) GU C 73 del 9. 3. 1998, pag. 114. — nessuna diminuzione delle entrate: il gettito fiscale degli Stati membri andrebbe cioè salvaguardato. 4. 3. 4. Il Comitato comprende il pragmatismo su cui si fonda tale approccio, ma teme che un principio di base del tipo «nessuno perde nulla» possa fatalmente intralciare il progresso. Il Comitato prende atto del ruolo influente della 4. 3. 5. Corte di giustizia europea nel sostenere i diritti dei cittadini sanciti dal Trattato in relazione sia alle pensioni che alle assicurazioni del ramo vita e si augura che il sistema politico reagisca con analoga prontezza. 4. 3. 6. Con specifico riferimento agli argomenti esposti nella comunicazione riguardo alle opzioni alternative di tassare i contributi pensionistici (sistema TEE) oppure le prestazioni corrisposte (sistema EET), il Comitato si pronuncia a favore di quest’ultima. 20. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 368/61 5. Conclusioni Il Comitato approva il fatto che la Commissione abbia 5. 1. dato seguito con una certa tempestività alle discussioni sul Libro verde e condivide in linea generale i contenuti della comunicazione. Il Comitato ritiene che il proprio ruolo rappresentativo 5. 2. lo metta in una buona posizione per assistere la Commissione su tale problematica. E` pertanto disposto a partecipare piena- mente a qualunque ulteriore consultazione in materia. Il Comitato spera che la prossima Commissione ripren- 5. 3. derà rapidamente il quadro definito nella comunicazione e che non vi sarà soluzione di continuità. Il Comitato ritiene che l’obiettivo del coordinamento 5. 4. delle pensioni e delle libertà sia completamente in linea con le aspettative dei cittadini europei in relazione al mercato unico. impegni formino regolarmente oggetto di valutazioni attuariali indipendenti. Il Comitato dà pure atto che gli affiliati ai regimi 5. 6. pensionistici potrebbero sentirsi maggiormente tutelati da un sistema di garanzia e invita la Commissione e gli Stati membri a studiare come questo obiettivo possa essere realizzato. 5. 7. Il Comitato approva le proposte relative alla creazione sia del Forum sulle pensioni col compito di esaminare gli ostacoli che si frappongono alla libera circolazione dei lavora- tori, sia del sottogruppo tecnico con l’incarico di assistere il Gruppo di politica fiscale. Questo sembra il sistema più pratico per affrontare le complesse questioni in esame. Il Comitato sostiene che, con l’aumentare del peso 5. 8. percentuale delle pensioni integrative rispetto al totale dei redditi pensionistici a livello degli Stati membri, sarà sempre più importante creare un ambiente sicuro che consenta ai regimi integrativi di funzionare in maniera efficiente. 5. 5. Il Comitato condivide la posizione secondo cui dovreb- be essere adottato un approccio flessibile in materia di norme sugli investimenti, a condizione che esse siano controbilanciate da norme prudenziali efficaci per controllare i rischi e che gli 5. 9. Infine, pur dando il suo pieno sostegno alle iniziative riguardanti le pensioni integrative, il Comitato chiede che si continui a tener presente l’esigenza di migliorare la sostenibilità dei regimi del primo pilastro. Bruxelles, 21 ottobre 1999. La Presidente del Comitato economico e sociale Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: A Bizottság 2278/1999/EK rendelete (1999. október 21.) a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
action programme
air quality
forest conservation
pollution control measures

text: 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 339 31999R2278 1999. 10. 29. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 279/3 A BIZOTTSÁG 2278/1999/EK RENDELETE (1999. október 21. ) a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 307/97/EK rendelettel (1) módosított, a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló, 1986. november 17-i 3528/86/EGK (2) tanácsi rendeletre és különösen annak 2. és 4. cikkeire, mivel: (1) (2) (3) (4) (5) (6) A 3528/86/EGK rendelet alapján a Közösség gondos- kodik az erdők légköri szennyezés elleni védelmének a közösségi program szerinti intézkedéseihez szükséges pénzügyi hozzájárulásról. Ennek a rendeletnek a 12. cikke kiköti, hogy a Közösség hozzájárulásának ki kell terjednie az erdők, különösen a légköri szennyezés által okozott károk időszakos felmé- résére, az erdei ökoszisztémák intenzív és folyamatos állandó mintaterületekből álló hálózatára, kísérletekre, valamint az erdők légköri szennyezés elleni védelmének javítását célzó kísérleti és bemutató projektekre. A hatékonyság érdekében, továbbá nemzeti és közösségi szinten az eljárások egyszerűsítése és ésszerűsítése érde- kében, a Közösség pénzügyi támogatását kérik, az egyes tagál- lamok éves nemzeti programjában együtt kell szerepel- tetni. különböző intézkedéseket, amelyekre a Részletes szabályokat kell elfogadni arra vonatkozóan, hogy a nemzeti programok alapján hogyan kell beadni a támogatási pályázatokat, és azoknak milyen információt kell tartalmazniuk vizsgálatuk meggyorsítása érdekében. Be kell vezetni a közösségi támogatás előlegfizetési rend- szerét, hogy segítsék a tagállamokat nemzeti programjaik megfelelő pénzügyi igazgatásában. Az illetékes hatóság által a nemzeti program alapján az előlegek és a fennmaradó összegek kifizetésére a Bizott- ságnak benyújtott pályázatoknak meghatározott adatokat kell tartalmazniuk annak érdekében, hogy elősegítsék a költségráfordítás szabályszerűségének megállapítását. (1) HL L 51. , 1997. 2. 21. , 9. o. (2) HL L 326. , 1986. 11. 21. , 2. o. (7) (8) (9) A Bizottságot tájékoztatni kell arról, hogy az intézkedé- seket a támogatás megadásáról szóló határozatban megállapított feltételekkel és határidőn belül hajtják végre. A tagállamoknak el kell fogadniuk a szükséges rendelke- zéseket annak biztosítására, hogy hatékony ellenőrzé- seket végezzenek a nemzeti programok szerinti intézke- dések végrehajtására vonatkozóan. A 3528/86/EGK rendelet 14. cikke és az Európai Közös- ségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EGK (EK, Euratom) tanácsi ren- delet (3) megköveteli, hogy a tagállamok győződjenek meg a Közösség által finanszírozott intézkedések haté- kony és szabályszerű jellegéről, és hajtsák be a szabályta- lanságok vagy hanyagság eredményeként elveszett össze- geket. Az ilyen összegek a Közösség költségvetéséből történő indokolatlan felhasználásnak minősülnek, és ezért ezeket vissza kell fizetni a Közösségnek. (10) Ha a 3528/86/EGK rendelet 14. cikkében előírt, a Bizottság által elvégzett ellenőrzések szabálytalanságot fednek fel, a tagállamnak lehetőséget kell adni az említett helyzettel kapcsolatos vélemény megfogalmazására. Ahol a szabálytalanság beigazolódik, és az érintett összegek a Közösség költségvetéséből történő indokolatlan felhasz- nálásnak minősülnek, úgy azokat vissza kell fizetni a Közösségnek. (11) Az 526/87/EGK bizottsági rendeletetet (4), a legutóbb az 1398/95/EK rendelettel (5) módosított 1696/87/EGK bizottsági legutóbb az 1545/1999/EK rendelettel (7) módosított 1091/94/EK rendelet (8) 2. cikkét hatályon kívül kell bizottsági helyezni. rendelet (6) 2. cikkét és a (12) Az 1987. június 10-i 1697/87/EGK bizottsági rende- letet (9) is hatályon kívül kell helyezni. Ez a rendelet azonban még alkalmazható a 3528/86/EGK rendelet alapján az 1999. november 1-je előtt megítélt közösségi pénzügyi hozzájárulások kifizetésére. (13) Az ebben a rendeletben előírt intézkedések megfelelnek az Erdészeti Állandó Bizottság véleményének, (3) HL L 312. , 1995. 12. 23. , 1. o. (4) HL L 53. , 1987. 2. 21. , 14. o. (5) HL L 139. , 1995. 6. 22. , 4. o. (6) HL L 161. , 1987. 6. 22. , 1. o. (7) HL L 180. , 1999. 7. 15. , 9. o. (8) HL L 125. , 1994. 5. 18. , 1. o. (9) HL L 161. , 1987. 6. 22. , 23. o. 340 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A 3528/86/EGK rendeletet 2. és 4. cikkeiben előírt intéz- kedéseket a tagállamok által évente összeállítandó programok alapján hajtják végre. A nemzeti programoknak tartalmazniuk kell valamennyi, e cikkek alapján a támogatásra benyújtott pályázatot. Tartalmazniuk kell e rendelet I. mellékletében felso- rolt információkat és az ezeket tanúsító iratokat, valamint a 2. cikkben részletezett információkat. A tagállamok a Bizottságnak minden évben november 1-je előtt megküldik a következő évre vonatkozó programjaikat két példányban. Az (1) bekezdésben megjelölt nemzeti programokat a (2) finanszírozásról szóló bizottsági határozat értesítési időpont- jától számított három éven belül be kell fejezni, és nem lehet meghosszabbítani. 2. cikk Az 1. cikkben említett programoknak tartalmazniuk kell még: intézkedéseknek megfelelően összeállított – a kedvezményezettek által adandó tanúsító iratok jegyzékét; „tanúsító irat” minden, vagy az érdekelt tagállam törvé- nyeinek vagy rendeleteinek, avagy az illetékes hatóság által irat, elfogadott amely tanúsítja, hogy az egyes egyedi pályázatokhoz tartozó körülmények helytállóak. A jegyzék megadja minden egyes irat leírását és azokat a rendelkezéseket vagy intézkedéseket, amelyek alapján az iratot összeállították, továbbá egy rövid leírást ezeknek az iratoknak a tartalmáról, – azoknak a formanyomtatványoknak a példányait, amelyeken a kedvezményezetteknek be kell nyújtaniuk a kifizetésre vonatkozó kérelmeiket. Ezeknek a formanyomtatványoknak tartalmazniuk kell legalább egy összegezést a felmerült költ- ségekről és egy összehasonlító táblázatot, amely megadja az előírt és végrehajtott intézkedések minőségi és mennyiségi leírását, – egy leírást a helyszínen végzendő ellenőrzési és irányítási módszerekről, hogy biztosítsák a program szerinti intézke- dések eredményes végrehajtását a 3528/86/EGK rendelet 14. cikke alapján. A tagállamok a Bizottságot is értesítik az ebben a cikkben emlí- tett iratok későbbi aktualizálásáról. 3. cikk A 3528/86/EGK rendelet 13. cikkének megfelelően a (1) tagállam kijelöli a program megvalósítására feljogosított ille- tékes hatóságot. Az illetékes hatóságok a nemzeti programhoz nyújtott (2) közösségi támogatás 50 %-áig terjedő előleget kérhetnek, legko- rábban a program finanszírozásáról szóló bizottsági határozat értesítési időpontját követő év január 1-jén. (3) Az illetékes hatóságok egy második, legfeljebb 30 %-os előleget kérhetnek, amennyiben bizonyítékot szolgáltattak arról, hogy ugyanerre a programra adott első előleg 60 %-át felhasz- nálták. (4) A fennmaradó összeget azt követően fizetik ki, hogy a Bizottság megkapta és jóváhagyta a zárójelentést, a pénzügyi zárójelentést és a nemzeti programra az utolsó kifizetés iránti kérelmeket. 4. cikk (1) A program finanszírozásáról szóló bizottsági határozat értesítési időpontját követő év július 1-jétől az illetékes ható- ságok félévenként értesítik a Bizottságot a kedvezményezettek részére történt kifizetésekről a II. mellékletnek megfelelően, és csatolják a munka előrehaladási állapotát leíró beszámolót. (2) Az illetékes hatóságoknak a nemzeti programra vonat- kozó előlegek és fennmaradó összegek kifizetése iránti kérel- meket a Bizottsághoz kell benyújtaniuk két példányban, a III. mellékletnek megfelelően. 5. cikk A tagállam által beszedett, (1) szabálytalanságok vagy hanyagság miatt elveszett minden összeget a tagállamnak vissza kell fizetnie a Közösségnek. (2) Ha a fennmaradó összeg kifizetését követő négy éven belül a Bizottság egy, a Közösség által finanszírozott prog- ramban szabálytalanságot állapít meg, amelyre a kérdéses összeget az (1) bekezdés alapján nem fizették vissza a Közös- ségnek, lehetőséget ad számára észrevétel megtételére. tájékoztatja erről a tagállamot, és (3) Ha a helyzet vizsgálata és a tagállam által tett észrevé- telek alapján a Bizottság megállapítja a szabálytalanságot, a tagállam visszafizeti a kérdéses összegeket. 6. cikk Az 526/87/EGK rendelet, az 1696/87/EGK rendelet 2. cikke és az 1091/94/EK rendelet 2. cikke hatályát veszti. 7. cikk Az 1697/87/EGK rendelet hatályát veszti. Ez azonban továbbra is alkalmazandó a 3528/86/EGK rendelet alapján az 1999. november 1-je előtt megítélt közösségi pénzügyi hozzájáru- lások kifizetésére. 8. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő harmadik napon lép hatályba. 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 341 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. október 21-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja 342 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet I. MELLÉKLET A KÖZÖSSÉG ERDŐINEK A LÉGKÖRI SZENNYEZÉS ELLENI VÉDELME (3528/86/EGK RENDELET) Információk a nemzeti programról a 20. -as évben TAGÁLLAM: 1. A program rövid leírása: Az illetékes hatóság kapcsolattartó személye: (a kapcsolattartó személy/szerv neve, címe, telefon- és faxszámai, e-mail címe); a program végrehajtásának kezdési és befejezési időpontjai; a program összes költsége és a kért támogatás (összköltség százaléka); a költségek lebontása intézkedésenként; a végrehajtás várható ütemezése és a szerv, amelynek a programhoz nyújtandó közösségi pénzügyi támogatás kifizetendő (név, banki adatok); annak a megerősítése, hogy a program benyújtása előtt nem kezdik meg a munkát; annak megerősítése, hogy a program alapján nem nyújtanak be pályázatokat egyéb közösségi Alaphoz; a nemzeti program pénzügyi ütemezése: felhasználandó az 1. és 1b. formanyomtatvány. 2. Egyedi támogatási pályázatok a 3528/86/EGK rendelet alapján (az erdei ökoszisztémák intenzív és folyamatos hosszú távú megfigyelése): felhasználandó a 2. és 2a. és/vagy 2b. és/vagy 2c. és/vagy 2d. formanyomtatvány. 3. Egyedi támogatási pályázatok a 3528/86/EGK rendelet 4. cikke alapján (kísérletek, kísérleti és bemutató projektek): felhasználandó a 3. és 3a. formanyomtatvány. Magyarázó megjegyzések A Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK rendelet alapján a Bizottsághoz társfinanszírozás céljából benyújtott kísérleteket és folyamatos megfigyelési tevékenységeket a tagállamok évente egy programban gyűjtik össze, a Közösség a pénz- ügyi támogatását programonként fizeti ki a tagállamok által kijelölt illetékes hatóságoknak, amelyek azután azt megtérítik az adott felelős szervnek. A 3528/86/EGK rendelet 2. és 4. cikkei, valamint módosításai alapján megvalósítandó valamennyi tevékenységet, amelyekre a Közösség társfinanszírozását kérik, egyedi pályázatonként kell belefoglalni a programba. Tevékenységi típusok: A programok két tevékenységi típust és négy tevékenységi altípust tartalmaznak: A. típus: Erdei ökoszisztémák megfigyelése (3525/86/EGK rendelet 2. cikke). A1. altípus: Szisztematikus mintavételi rácsháló (16 x 16 km) és a koronaállapot évenkénti felvételét, a talajvizsgálat lehetséges ismétlése vagy a levelek kémiai összetételének a vizsgálata. A2. altípus: Az intenzív mintaterületek megfigyelései. A3. altípus: A4. altípus: Az intenzív vagy folyamatos megfigyeléshez szükséges minden kiegészítő tevékenység (ilyenek a módszerek vizsgálata, speciális tanulmányok stb. ). Javaslatok európai vagy regionális szinten szisztematikus mintavételi rácshálóból vagy intenzív megfigyelésből szárma- zó valamennyi adat értékelésére (beleértve a külső értékelést). B. típus: Kísérleti tevékenységek (3528/86/EGK rendelet 4. cikke). Prioritások: A tevékenységek három prioritásba oszthatók be: 1. prioritás: Kötelező megfigyelések és elemzések a megkívánt pontossággal (QC/QA). 2. prioritás: 3. prioritás: Fontos megfigyelések és elemzések, amelyek nem kötelezőek (pl. az ajánlott paraméterek elemzése). A minőséget bizto- sító kiegészítő és ideiglenes intézkedések is ide tartoznak. Minden egyéb, az útmutatóban vagy végrehajtási rendeletben nem részletezett intézkedés. Ez magában foglalja azokat a megfigyeléseket és elemzéseket, melyeket a végrehajtási rendeletben vagy útmutatóban nem részletezett módszerek alkalmazásával hajtottak végre, továbbá a kísérleti tevékenységeket (4. cikk). A kért pénzügyi támogatást a programban elkülönítve kell kimutatni mind a három prioritási kategóriára. 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 343 Formanyomtatványok A programok benyújtásához a következő formanyomtatványokat kell felhasználni: – a program rövid leírása (1. formanyomtatvány), – a program pénzügyi terve (1b. formanyomtatvány), – általános információk (2. és 3. formanyomtatványok), – különleges információk (2a. , 2b. , 2c. és 2d. formanyomtatványok). A programleírást tartalmazó formanyomtatvány információt tartalmaz az illetékes nemzeti hatóságokról és összefoglaló információt a programban szereplő, különböző egyedi pályázatokról, ütemezéssel együtt. A formanyomtatványon fel kell tüntetni az illetékes nemzeti hatóság pecsétjét, a dátumot, a megfelelő aláírást, amely alatt olvashatóan szerepeljen az aláíró neve. A program pénzügyi terve informá- ciót tartalmaz a Közösség pénzügyi támogatásának tervezett felhasználásáról. Az általános információk formanyomtatványát (amely álta- lános információkat tartalmaz az egyedi pályázatokról) és a különleges információk formanyomtatványát (amely technikai információkat tartalmaz) csatolni kell minden egyes egyedi támogatási pályázathoz (a 2. formanyomtatvány a 2. cikk alatti tevékenységekre, a 3. forma- nyomtatvány a 4. cikk alatti tevékenységekre; 2a. és/vagy 2b. , és/vagy 2c. , és/vagy 2d. a technikai információkra vonatkozik). Az álta- lános információk formanyomtatványán szerepelnie kell az illetékes nemzeti hatóság bélyegzőjének, azt megfelelően keltezni kell, és alá kell írni amely alatt olvashatóan fel kell tüntetni az aláíró nevét. 1. formanyomtatvány: Programleírást tartalmazó formanyomtatvány, amely információt tartalmaz az illetékes nemzeti ható- ságról és összefoglaló információt a programban szereplő, különböző egyedi pályázatokról, üteme- zéssel együtt 1b. formanyomtatvány: Nemzeti program pénzügyi terve 2. formanyomtatvány: 2a. formanyomtatvány: 2b. formanyomtatvány: 2c. formanyomtatvány: 2d. formanyomtatvány: 3. formanyomtatvány: 3a. formanyomtatvány: Minden, a folyamatos megfigyelési tevékenységre vonatkozó pályázat (2. cikk): Általános információk formanyomtatványa (A1/A2/A3/A4 tevékenységek) Pályázatok az A1. típusú tevékenységekre: technikai információk a szisztematikus mintavételi hálóról (I. szint) Pályázatok az A2. típusú tevékenységekre: technikai információk az intenzív mintaterületeken történő megfigyelésekről (II. szint) Pályázatok az A3. típusú tevékenységekre: technikai információk az intenzív folyamatos megfigyelés- re vonatkozó további szempontokról (II. szint) Pályázatok az A4. típusú tevékenységekre: technikai információ az intenzív folyamatos megfigyelésre vonatkozó értékelési tevékenységekről (II. szint) Minden, a kísérleti tevékenységekre vonatkozó pályázat (4. cikk): Általános információk formanyom- tatványa (B. típusú tevékenységek) Minden, a kísérleti tevékenységekre vonatkozó pályázat (4. cikk): Különleges információk forma- nyomtatványa (technikai összefoglaló) 344 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 345 346 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 347 348 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 349 350 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 351 352 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 353 354 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 355 356 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet II. MELLÉKLET Bevezető megjegyzések Az előlegek és a fennmaradó összegek fizetése iránti kérelmeket, a hathavi kimutatásokat és az elvégzett munkákról készített jelentéseket két példányban kell benyújtani a következő címre: European Commission Directorate-General for Agriculture Unit VI FII 2 Rue de Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels Hathavi fizetési kimutatás Felhasználandó az 1. táblázatban megadott formanyomtatvány. Az elvégzett munkák Felhasználandó a 2. táblázatban megadott formanyomtatvány. 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 357 358 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet III. MELLÉKLET 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 359 360 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 361


title: Commission Regulation (EC) No 2241/1999 of 21 October 1999 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the export of oats issued in Regulation (EC) No 1897/1999

text: L 272/14 EN Official Journal of the European Communities 22. 10. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2241/1999 of 21 October 1999 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the export of oats issued in Regulation (EC) No 1897/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1897/1999 of 2 September 1999 on a special intervention measure for cereals in Finland and Sweden (5), as amended by Regulation (EC) No 2096/1999 (6), and in particular Article 8 thereof, (1) Whereas an invitation to tender for the refund for the export of oats produced in Finland and Sweden for export from Finland or Sweden to all third countries was opened pursuant to Regulation (EC) No 1897/1999; (2) Whereas Article 8 of Regulation (EC) No 1897/1999 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to make no award; (3) Whereas on the basis of the criteria laid down in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95 a maximum refund should not be fixed; (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 No action shall be taken on the tenders notified from 15 to 21 October 1999 in response to the invitation to tender for the refund for the export of oats issued in Regulation (EC) No 1897/1999. This Regulation shall enter into force on 22 October 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 21 October 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 233, 3. 9. 1999, p. 10. (6) OJ L 257, 3. 10. 1999, p. 4


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a la notificación o traslado en los Estados miembros de documentos judiciales y extrajudiciales en materia civil o mercantil»

eurovoc_concepts:
commercial court
court of civil jurisdiction
ordinary court of law

text: 20. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 368/47 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a la notificacio´ n o traslado en los Estados miembros de documentos judiciales y extrajudiciales en materia civil o mercantil» (1999/C 368/16) El 12 de julio de 1999, de conformidad con el artı´culo 262 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. El Comité Econo´ mico y Social decidio´ encargar la preparacio´ n de los trabajos a la Seccio´ n de Mercado U´ nico, Produccio´ n y Consumo, y nombro´ ponente general al Sr. Herna´ndez Bataller. En su 367o Pleno de los dı´as 20 y 21 de octubre de 1999 (sesio´ n del 21 de octubre de 1999) el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 85 votos a favor y 2 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´ n 1. 1. En un Estado de Derecho la legislacio´ n debe establecer por medio de normas jurı´dicas generales un equilibrio entre los derechos y las obligaciones de cada cual; en caso de que se lesionen los derechos reconocidos por el ordenamiento jurı´- dico ası´ creado por la violacio´ n de una de dichas normas debe existir un procedimiento judicial para satisfacer las pretensiones de los justiciables y, al mismo tiempo restablecer el equilibrio de intereses deseado por el legislador. Por ello, el acceso a la justicia es uno de los derechos humanos. Segu´ n el artı´culo 2 (Tratado de la Unio´ n Europea), 1. 2. entre los objetivos de la Unio´ n esta´n: — mantener y desarrollar la Unio´ n como un espacio de libertad, seguridad y justicia, en el que esté garantizada la libre circulacio´ n de personas; — mantener ı´ntegramente el acervo comunitario y desarro- llarlo con el fin de examinar la medida en que las polı´ticas y formas de cooperacio´ n establecidas en el Tratado deben ser revisadas, para asegurar la eficacia de los mecanismos e instituciones comunitarios. 1. 3. Entre estas medidas, el buen funcionamiento del mer- cado interior —especialmente ante el paulatino incremento de las nuevas formas de contratacio´ n, verbigracia, el comercio electro´ nico transfronterizo— exige mejorar y acelerar la transmisio´ n, entre los Estados miembros, de los documentos judiciales y extrajudiciales en materia civil o mercantil, a efectos de su notificacio´ n o traslado. 1. 4. Resulta importante que los justiciables puedan com- prender y hacer valer sus derechos gozando de garantı´as iguales a las que tienen ante los Tribunales de su paı´s, mediante procedimientos que combinen de forma equilibrada la rapidez y la seguridad jurı´dica. judiciales o extrajudiciales en materia civil y mercantil, ası´ como de otros instrumentos bilaterales o regionales, que configuran un sistema caracterizado por su complejidad, heterogeneidad y eficacia insuficiente. 1. 5. 1. Antes de la entrada en vigor del Tratado de Amster- dam, los Estados miembros concluyeron, sobre la base del artı´culo K. 3. 2 del Tratado UE, un convenio relativo a la notificacio´ n o traslado, en los Estados miembros de la Unio´ n Europea, de documentos judiciales y extrajudiciales en materia civil o mercantil, establecido por el acto del Consejo de la Unio´ n Europea del 26 de mayo de 1997 (1). No obstante, la mayorı´a de los Estados miembros no ratificaron este convenio. 2. Propuesta de la Comisio´ n 2. 1. Al no haber sido ratificado el Convenio del Consejo de 26 de mayo de 1997, sus normas no esta´n vigentes. Su transformacio´ n en instrumento comunitario garantizara´, en particular, una aplicacio´ n en fecha conocida y homogénea, ası´ como en un plazo cercano. 2. 1. 1. La propuesta de Directiva se propone mejorar y acelerar la transmisio´ n, entre los Estados miembros, de docu- mentos judiciales y extrajudiciales en materia civil o mercantil, a efectos de su notificacio´ n o traslado. 2. 1. 2. La materia regulada por el Convenio cae ahora dentro del a´mbito del artı´culo 65 del Tratado y la base jurı´dica de esta propuesta es la letra c) del artı´culo 61 del Tratado CE. 2. 1. 3. El nuevo Tı´tulo IV no se aplica al Reino Unido ni a Irlanda, salvo que estos paı´ses ejerzan un «opt in» en las condiciones definidas por el Protocolo anejo a los Tratados, no obstante, estos paı´ses han sen˜ alado su intencio´ n de asociarse plenamente a las actividades de la Comunidad en materia de cooperacio´ n judicial civil. Por su parte, el Tı´tulo IV tampoco se aplica a Dinamarca en virtud del Protocolo referido a este paı´s. La mayor parte de los Estados miembros son signata- 1. 5. rios del Convenio de La Haya de 15 de noviembre de 1965, relativo a la notificacio´ n o traslado de los documentos (1) DO C 261 de 27. 8. 1997. C 368/48 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 20. 12. 1999 2. 2. Los objetivos de la propuesta son mejorar y simplificar el sistema de notificacio´ n y traslado de documentos judiciales y extrajudiciales en el mercado interior. Viene a desarrollar el objetivo de la UE de crear un espacio de libertad, seguridad y justicia, para que los justiciables puedan hacer valer sus derechos gozando de garantı´as iguales a las que tienen ante los tribunales de su paı´s. 2. 2. 1. Los objetivos de la propuesta, debido a su incidencia transfronteriza, justifican suficientemente una intervencio´ n a nivel comunitario. Adema´s, de conformidad con el principio de proporcionalidad el acto propuesto se limita al mı´nimo requerido para alcanzar dichos objetivos y no excede de lo necesario a tal efecto. 2. 2. 2. 1965, con las innovaciones siguientes: La propuesta se basa en el Convenio de La Haya de — establece relaciones ma´s directas entre las personas o autoridades responsables de su transmisio´ n y las personas encargadas de proceder a su notificacio´ n o traslado; — la propuesta prevé medios pra´cticos para facilitar la tareas de dichas personas, tales como medios modernos de transmisio´ n, un formulario completo y de uso simplificado, ası´ como anuarios de los organismos receptores designados por los Estados; — para preservar los derechos de las partes introduce, en particular, normas originales en materia de traduccio´ n de los documentos; — crea un Comité Consultivo encargado de asistir a la Comisio´ n en la adopcio´ n de las disposiciones de aplicacio´ n; — la propuesta sustituye al sistema de notificacio´ n de docu- mentos, en lo que se refiere a las relaciones entre los Estados miembros y las partes. 2. 2. 3. nio, existen las diferencias siguientes: No obstante la adaptacio´ n de la Directiva al Conve- — competencia del Tribunal de Justicia: a diferencia del artı´culo 17 del Convenio, la Directiva no necesita determi- nar el papel del Tribunal; — adopcio´ n de las disposiciones de aplicacio´ n: se atribuye a la Comisio´ n la competencia de ejecucio´ n para adoptar las disposiciones de aplicacio´ n del texto; — relacio´ n con otros acuerdos y arreglos: se permite a los individualmente o en cooperacio´ n, Estados miembros, acelerar la transmisio´ n de los documentos. El ejercicio de esta facultad se somete a la vigilancia de la Comisio´ n, a la que debe comunicarse el proyecto de dichas disposiciones; — reservas: la propuesta no admite reservas sino regı´menes transitorios o especı´ficos que deben comunicarse a la Comisio´ n y publicarse en el Diario Oficial de las Comunida- des Europeas; — disposiciones formales: desde la entrada en vigor de la Directiva, la Comisio´ n asume los papeles de vigilancia de la aplicacio´ n de la Directiva, de proposicio´ n de posibles cambios y de informacio´ n a los Estados miembros y al pu´ blico en general de las comunicaciones y notificaciones previstas por la Directiva. 3. Observaciones generales 3. 1. El Comité muestra su conformidad con la propuesta de Directiva de la Comisio´ n, siendo partidario del desarrollo de un espacio de libertad, seguridad y justicia en la Unio´ n Europea, lo que, entre otras cosas, comporta la adopcio´ n de medidas en el a´mbito de la cooperacio´ n judicial en materia civil necesarias para el buen funcionamiento del mercado interior, y para la necesidad de una mejor administracio´ n de la Justicia. 3. 1. 1. El Comité considera que estas medidas, a consecuen- cia de la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam, van a dar un nuevo impulso que permita a los ciudadanos reforzar su tradicio´ n democra´tica. El Comité es consciente de las riquezas y dificultades 3. 1. 2. que pueden surgir de la reunio´ n entre paı´ses cuyas culturas, sistemas sociales, organizacio´ n polı´tica y sistemas jurı´dicos, aunque con un fondo y principios comunes, presentan marca- das diferencias pero que, sin embargo, tienen que hacer frente a la demanda creciente de la sociedad civil de mayor equidad, justicia y condiciones comparables de seguridad y proteccio´ n judicial. 3. 1. 3. Por ello, el Comité esta´ convencido de que: — es necesario reforzar la confianza recı´proca entre las instituciones europeas y nacionales ası´ como entre éstas y los ciudadanos europeos; — después de la creacio´ n del mercado interior, de la moneda u´ nica y de los fundamentos de la Europa social, la creacio´ n de un espacio de libertad, seguridad y justicia se convierte en uno de los primeros y preeminentes objetivos de la Unio´ n. El Comité considera que esta´ debidamente justificada 3. 2. la adopcio´ n de la presente propuesta mediante una Directiva, pero en el futuro este tipo de actos jurı´dicos deberı´an adoptar la forma de Reglamento. 3. 3. El Comité se muestra partidario de suprimir el perı´odo transitorio para el establecimiento progresivo del «espacio de libertad, seguridad y justicia», previsto en el Tratado de Amsterdam, habida cuenta de la no implementacio´ n, o implementacio´ n no uniforme de los actos adoptados por los Representantes de los Gobiernos de los Estados miembros en este a´mbito con anterioridad a la celebracio´ n de dicho Tratado. 20. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 368/49 4. Observaciones particulares Los objetivos de la propuesta tienen como beneficia- 4. 1. 1. rios a los «justiciables», personas fı´sicas o jurı´dicas, indepen- dientemente de que sean o no ciudadanos de la Unio´ n. El derecho a un juicio justo y ra´pido trasciende el marco del estatuto de la ciudadanı´a y es un derecho fundamental de la persona que no queda en ningu´ n caso condicionado por la nacionalidad. A mayor abundamiento, y contemplando la propuesta desde su impacto en el funcionamiento del mercado interior, los beneficios que para éste supondra´ su entrada en vigor sera´n disfrutados tanto por las personas fı´sicas como jurı´dicas, incluidas las pertenecientes a terceros Estados. El a´mbito de aplicacio´ n territorial de la propuesta no 4. 1. 2. esta´ debidamente justificado y podrı´a dar lugar a confusio´ n en el momento de su aplicacio´ n. Deberı´a tenerse en cuenta las especificidades de ciertos territorios reflejadas en el artı´- culo 299 del TCE y las responsabilidades que algunos Estados miembros han asumido sobre los mismos. Es necesario precisar, en este sentido, que independientemente del ejercicio concreto de la notificacio´ n, la transmisio´ n o el traslado, la designacio´ n de los organismos competentes al respecto debera´ ser realizada por la autoridad nacional que asuma la responsa- bilidad exterior del Estado avalando, por consiguiente, la legitimidad de los actos de dichos organismos. Los Estados miembros debera´n establecer los cauces legales y administrati- vos pertinentes al respecto. En los supuestos de domicilio desconocido, deberı´a 4. 2. incluirse expresamente en la propuesta que el Estado requerido deberı´a cumplir una obligacio´ n en el sentido de «proceder con la mayor diligencia para tratar de obtener, mediante la realizacio´ n de esfuerzos razonables, la direccio´ n del destina- tario». 4. 3. El Comité considera que el buen funcionamiento del mercado interior exige mejorar y acelerar la transmisio´ n entre los Estados miembros de documentos judiciales y extrajudiciales en materia civil o mercantil a efectos de su notificacio´ n o traslado. El Comité reitera la importancia de la existencia de 4. 3. 1. procedimientos de recurso de fa´cil acceso y de ra´pida ejecucio´ n, por lo que insta a la Comisio´ n a que perfeccione sus propuesta en este sentido (1). La instauracio´ n de vı´as de recurso eficaces constituye una auténtica obligacio´ n por parte de los Estados miembros, y para ello resulta necesario la existencia de eficacia y rapidez de los procedimientos judiciales en el a´mbito civil, los cuales requieren que la transmisio´ n de los documentos judiciales y extrajudiciales se efectu´ e en base al «principio de transmisio´ n directa» y por medios ra´pidos entre los organismos designados por los Estados miembros. 4. 3. 2. El Comité considera que la supresio´ n del requisito de la legalizacio´ n de los documentos, ası´ como de las etapas intermedias entre la expedicio´ n de un documento en el Estado miembro de origen y la notificacio´ n o traslado del mismo en el Estado requerido es beneficiosa para el desarrollo del mercado interior. 4. 4. Dado que las acciones civiles decididas en las causas penales o fiscales no quedan excluidos del a´mbito de aplicacio´ n de la propuesta de Directiva y que, igualmente, es posible que se requieran documentos cuya calificacio´ n jurı´dica por el o´ rgano judicial competente no resulta siempre evidente, serı´a conveniente an˜ adir, en orden a preservar los derechos de las partes implicadas, un inciso del tenor literal siguiente: «el organismo receptor calificara´ de la forma ma´s flexible posible los documentos cuya naturaleza jurı´dica no puede ser claramente adscrita al a´mbito civil o mercantil, y que presenten sin embargo puntos de conexio´ n con los mismos. » 4. 5. La rapidez de la transmisio´ n justifica la utilizacio´ n de cualquier medio que sea adecuado, siempre que se respeten determinadas condiciones en cuanto a la legibilidad y la fidelidad del documento recibido. Deberı´a establecerse clara- mente la responsabilidad del Estado por no llevar a cabo las diligencias necesarios dentro de unos «plazos razonables». 4. 5. 1. El Comité quiere hacer constar que es partidario de que la propuesta tenga en cuenta las innovaciones técnicas y los nuevos medios admitidos por los organismos receptores y transmisores, por ejemplo, el correo electro´ nico o Internet, sin perjuicio del mantenimiento del equilibrio entre la rapidez y la seguridad jurı´dica. A tal efecto, el apartado 5 del artı´culo 4 tan so´ lo parece contemplar la posibilidad de transmisio´ n de documentos por vı´a postal, lo que deberı´a modificarse. 4. 6. Mantener el principio de gratuidad de los servicios prestados por la Administracio´ n, respecto a los gastos de notificacio´ n o traslado de los actos judiciales, implica un reforzamiento al principio de igualdad de armas ante los tribunales, ya que favorece el acceso a la justicia y es una condicio´ n de la eficacia del ordenamiento jurı´dico. El Comité considera que debe garantizarse en todas las fases de los procedimientos judiciales la prestacio´ n de asistencia judicial gratuita en caso de falta de recursos. 4. 6. 1. En los supuestos en que los gastos deban correr a cargo del requirente, el Comité reitera (2) que el importe de los mismos debe resultar accesible y fijarse en atencio´ n a los costes efectivamente producidos. 4. 7. El «manual» que debe ser elaborado y actualizado por la Comisio´ n debera´ ser puesto a disposicio´ n de todos los operadores econo´ micos y de los justiciables en general, por ejemplo, a través de Internet, para conseguir la difusio´ n de los requisitos exigidos por los organismos transmisores y receptores. 4. 8. En el apartado 1 del artı´culo 15 se utiliza el concepto de «persona interesada en un proceso judicial» que resulta jurı´dicamente indeterminado, ma´xime si tenemos en cuenta que dicho apartado concede un derecho alternativo a los justiciables: el de obviar la notificacio´ n desde las instancias oficiales por mor de una presunta mayor rapidez en la obtencio´ n del documento. (1) DO C 407 de 28. 12. 1998, p. 50. (2) Véase Dictamen CES sobre el Libro Verde del acceso a la informacio´ n del sector pu´ blico. DO C 169 de 16. 6. 1999, p. 30. C 368/50 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 20. 12. 1999 4. 8. 1. Por ello se considera ma´s adecuado equiparar el concepto de «persona interesada» a aquella que sea considerada como parte en un procedimiento judicial segu´ n la normativa procesal del Estado miembro requirente, o cualesquiera perso- nas que au´ n no habiéndose personado en un procedimiento administrativo o judicial esta´n revestidas segu´ n la ley aplicable a dicho procedimiento de un derecho a actuar, incluso para formular una oposicio´ n. El apartado 2 del artı´culo 15 y el punto 2 del artı´- 4. 9. culo 19 contienen una declaracio´ n singular, cuyo valor en derecho comunitario es pra´cticamente nulo. El Comité consi- dera que debera´ suprimirse este apartado por coherencia con el efecto uniformizador que busca la propuesta de Directiva y en aras de la seguridad jurı´dica de los justiciables y de los propios operadores jurı´dicos implicados. 4. 10. Respecto al apartado 1 del artı´culo 20, resulta a todas luces incoherente con la jurisprudencia del Tribunal de Justicia su afirmacio´ n de prevalencia en su a´mbito material de aplicacio´ n sobre las disposiciones de los convenios celebrados por los Estados miembros. A juicio del Comité deberı´a rectificarse dicha redaccio´ n, a fin de garantizar la primacı´a de la Directiva respecto de la vigencia de los Convenios en las Bruselas, el 21 de octubre de 1999. relaciones entre los Estados miembros, respeta´ndose a su vez los acuerdos vigentes entre éstos y terceros Estados (1). El Comité desea el establecimiento de un sistema 4. 11. judicial coordinado y coherente en toda la Unio´ n, por lo que pide a la Comisio´ n, al Consejo y al Parlamento Europeo que: — saquen todo el partido de las nuevas competencias que ofrece el artı´culo 65 del TCE para elaborar un corpus de normas propias de derecho civil y para favorecer la compatibilidad de los procedimientos civiles; — prevean formas adecuadas para garantizar la participacio´ n de los actores institucionales a nivel europeo y nacional, ası´ como los representantes de la sociedad civil en la definicio´ n y aplicacio´ n de las medidas que hayan de adoptarse; — garanticen la mejor informacio´ n y sensibilizacio´ n posible de los ciudadanos europeos y el establecimiento de servi- cios de asesoramiento y asistencia jurı´dica en todas las instituciones de la Unio´ n, especialmente a nivel local y regional. (1) Es, en efecto, en este u´ ltimo extremo donde se detiene ese «presunto» principio de la primacı´a de la Directiva, ya que el artı´culo 307 del Tratado CE se inspira en la regla del artı´culo 30, 4, b) de la Convencio´ n de Viena de 1969, modificada en 1986; e igualmente la jurisprudencia del TJCE en sus sentencias de 2 de agosto de 1993, Levy, asunto C-158, Recopilacio´ n I 4287 (considerandos 10 y siguientes, p. 4304 y ss. ), confirmada en la sentencia de 28 de marzo de 1995, Evans Medical, asunto C-324/93, Recopilacio´ n I 563 (considerandos 25 y siguientes, p. 605 y ss). La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI