title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi)"

eurovoc_concepts:
carcinogenic substance
health risk
occupational health
occupational safety
safety standard

text: C 368/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi)” (1999/C 368/07) Neuvosto päätti 17. toukokuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 30. syys- kuuta 1999. Esittelijä oli Thomas Etty. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 97 ääntä puolesta, 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä. 1. Komitea yhtyy suurelta osin komission käsitykseen, että yhteisön säädösten yksinkertaistaminen ja selkiyttäminen suojelun tasoon puuttumatta on tärkeää. Se on erityisen toivottavaa työsuojelulainsäädännön alalla, jolla käytössä ole- vat välineet ovat kehittyneet joissain tapauksissa hyvinkin monimutkaisiksi. 4. Komitea kannattaa täysin nyt tehtyä ehdotusta. Komitea toteaa, että kodifiointiprosessi ei aiheuta sisältö- 2. muutoksia tämänhetkiseen lainsäädäntöön. 5. Koska käsiteltävä ehdotus on ensimmäinen komitean tietoon saatettu ehdotus tällä nimenomaisella alalla, se ilmaisee kantansa työsuojelulainsäädännön kodifiointiprosessin yleisiin näkökulmiin. 3. Komitea toteaa myös, että komission 1. huhtikuuta 1987 tekemässä päätöksessä määrätään, että kaikki lainsäädäntötoi- menpiteet on kodifioitava sen jälkeen kun niitä on muutettu kymmenennen kerran (vähimmäisvaatimus). Vuoden 1990 karsinogeenidirektiiviä (1) oli muutettu ainoastaan kerran, kun komissio esitteli ehdotuksensa 8. huhtikuuta 1999. Tällä välin neuvoston antamaa direktiiviä on muutettu toistamiseen 29. huhtikuuta 1999. Komitea katsoo, että kodifiointi tulisi aloittaa ensisijaisesti avoimuutta kaipaavista kohteista. Komission tulisi välttää jossa kodifiointiehdotusta seuraa lähes heti uusi tilannetta, muutosehdotus. Käsillä olevassa tapauksessa komission aikaisen ehdotuksen syynä olivat sovellusalaan liittyvät kysymykset. Alun alkaen komissio rajasi työntekijöiden suojelun koskeman yhteisöta- solla luokiteltuja aineita. Direktiiviä ensimmäistä kertaa muu- tettaessa soveltamisalaa laajennettiin muidenkin asiantuntija- elinten karsinogeeneiksi tunnustamiin aineisiin. Komitea ymmärtää, että valmistelut toisen muutoksen sisällyt- tämiseksi kodifiointiprosessiin ovat jo pitkällä. Tästä syystä se olettaa, että uusi ehdotus hyväksytään piakkoin. (1) Direktiivi 90/394/ETY, EYVL L 196, 26. 7. 1990. – Kohtaan 2 viitaten: jos kodifioitavaksi valittujen välineiden suojelussa on hienoisia eroja, on sovellettava parhaan suojelun takaavaa säännöstä. – Jos välineissä on poikkeuksia, esim. poissuljettuja aloja, kodifioinnin tulisi johtaa EU:n asianomaisissa yksiköissä ja elimissä keskusteluun siitä, ovatko poikkeukset vielä perusteltuja. Johtopäätökset tulisi tehdä ja toimeenpanna sopivalla tavalla. – Kodifiointi ei ole tärkeää ainoastaan lainsäädännön sel- keyttämiseksi ja sen saattamiseksi tavallisille EU:n kansalai- sille ymmärrettävään muotoon, vaan myös EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden – ja erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maiden – hallituksille, kansanedustuslaitoksille ja talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmille. Tässä yhteydessä komitea toivoo jälleen kerran tiivistettyä yhteistyötä mainittujen maiden asianomaisten tahojen kanssa työsuojelun alalla. – Komitea ymmärtää, ettei kodifiointi ole yksinomaan PO V:n huolenaihe, vaan että se kuuluu suuressa määrin komission oikeudellisen yksikön tehtäväkuvaan. Tästä huolimatta komitea haluaa toistaa aiemminkin tekemänsä ehdotuksen, joka mukaan komission on varmistettava, että PO V:llä on tarvittavat voimavarat, jotta se voi täyttää tehtävänsä parhaalla mahdollisella tavalla. 20. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 368/19 – On toivottavaa, että kodifioinnilla voidaan selkiyttää yh- teisön lainsäädäntöä ja tehdä siitä nykyistä ymmär- rettävämpää. PO V voisi tutkia mahdollisuutta lisätä väli- neitä ja toimenpiteitä, lainsäädännön soveltamista. joilla edistetään voimassaolevan Bryssel 20. lokakuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön toimin- taohjelmasta pakolaisten integroitumisen edistämiseksi” (1999/C 368/08) Neuvosto päätti 5. heinäkuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 30. syys- kuuta 1999. Esittelijä oli Soscha zu Eulenburg. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 107 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä. 1. Yleistä Komitea tekee tässä kokonaisuutena katsottuna myönteisessä lausunnossa komission asiakirjaan vain muutamia muutoseh- dotuksia, jotka esitellään ja perustellaan seuraavassa. Tämän lausunnon aiheena on yhteisön toimintaohjelma tun- nustettujen pakolaisten sekä sellaisten henkilöiden integroitu- misen edistämiseksi, ”jotka ovat päässeet sellaisen suojelun piiriin, että he voivat jäädä jäsenvaltion alueelle ja heillä on siten mahdollisuus täysin assimiloitua sen yhteiskuntaan” (ks. ehdotuksen s. 3). Euroopan parlamentin kehotuksesta komissio teki joulukuussa 1998 tätä koskevan ehdotuksen neuvoston päätökseksi. TSK on hyvin tyytyväinen, että Euroopan yhteisöjen komissio on tehnyt Euroopan parlamentin kehotuksesta ehdotuksen toimintaohjelmasta pakolaisten in- neuvoston päätökseksi tegroitumisen edistämiseksi. TSK yhtyy ehdotuksen perustelui- hin ja kannattaa itse ehdotusta. Komitea pitää perustettavaa toimintaohjelmaa tarpeellisena välineenä, jonka avulla voidaan säilyttää kokeiluhankkeilla saavutetut hyvät tulokset ja täy- dentää niitä tulevaisuudessa ja vastata näin johdonmukaisesti haasteisiin, joita pakolaisten integroituminen asettaa Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille. Tästä syystä TSK korostaa, että toimintaohjelma tulee toteuttaa myös ajallisesti lähellä kokeiluhankkeita ja se tulee panna täytäntöön mahdollisim- man pian. Ohjelman 18-kuukautinen kesto on myös komitean näkemyksen mukaan ehdottoman välttämätön. 1. 1. Suunnitellun toimintaohjelman tukipoliittinen tausta 1. 1. 1. Jäsenvaltioista turvapaikan ja suojan löytäneiden pakolaisten integroitumisen merkitys on lisääntynyt Euroopan unionissa viime vuosina. Euroopan parlamentin aloitteesta vuosina 1997 ja 1998 rahoitettiin budjettikohdasta B3–4113 joukko kokeilutoimia pakolaisten integroitumisen edistämi- seksi. Komissio hyväksyi nyt käsiteltävänä olevan toimintaoh- jelman näistä kokeilutoimista saatujen kokemusten perusteella joulukuussa 1998. Komissio teki 1. 1. 2. lisäksi 13. tammikuuta 1999 täy- dentävän ehdotuksen yhteisestä toiminnasta pakolaisten, siir- tymään joutuneiden henkilöiden ja turvapaikanhakijoiden vas- taanottoa ja vapaaehtoista kotiuttamista koskevien käytännön tukitoimenpiteiden toteuttamiseksi (KOM(1998) 733 lopull. ), joka perustuu samana ajanjaksona budjettikohtien B5–803 ja B7–6008 puitteissa toteutettuihin töihin


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre «A dimensão setentrional da UE e as relações com a Rússia»

eurovoc_concepts:
EU relations
Northern Europe
Russia
international cooperation

formats: html pdf print

text: 20. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 368/39 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre «A dimensa˜ o setentrional da UE e as relaço˜ es com a Ru´ ssia» (1999/C 368/14) Em 25 de Fevereiro de 1999, o Comité Econo´ mico e Social decidiu, em reunia˜o plena´ria e ao abrigo do n. o 3 do artigo 23. o do Regimento, emitir um parecer sobre «A dimensa˜o setentrional da UE e as relaço˜ es com a Ru´ ssia». Incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos do Comité, a Secça˜o de Relaço˜ es Externas emitiu parecer em 6 de Outubro de 1999, sendo relator Filip Hamro-Drotz. Na 367. a reunia˜o plena´ria de 20 e 21 de Outubro de 1999 (sessa˜o de 20 de Outubro), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 104 votos a favor, 2 votos contra e 3 abstenço˜ es, o presente parecer. Introduça˜o Com o alargamento de 1995, a Europa setentrional tornou-se numa dimensa˜o importante para a Unia˜o Europeia. As relaço˜ es entre a Unia˜o Europeia e a Federaça˜o Russa adquiriram igualmente uma nova dimensa˜o nestes u´ ltimos anos. As relaço˜ es estabilizadas entre a Unia˜o Europeia e os seus Estados-Membros e os outros Estados da Europa setentrional e a Ru´ ssia constituem uma condiça˜o fundamental para a segu- rança e para o reforço da estabilidade. A melhoria das condiço˜ es econo´ micas e de vida na Europa setentrional beneficia toda a Unia˜o Europeia e os seus vizinhos europeus. Reveste-se de grande importância para o interesse geral a cooperaça˜o a todos os nı´veis, seja entre as organizaço˜ es da sociedade civil, ou entre os diferentes actores (entre outros, os parceiros do mercado do trabalho, as organizaço˜ es econo´ micas e as outras organizaço˜ es na˜o governamentais). O Comité Econo´ mico e Social decidiu emitir o presente parecer porque a dimensa˜o setentrional da UE e as relaço˜ es da UE com a Ru´ ssia adquiriram uma nova importância que merece ser objecto de um desenvolvimento activo. Em ambos os aspectos, ha´ que aprofundar e concretizar as actividades futuras. A falta de estabilidade polı´tica, econo´ mica e social, particularmente na Ru´ ssia, bem como o avanço da criminalidade organizada e da corrupça˜o, constituem grandes desafios. O profundo desnivelamento que se verifica entre os nı´veis de vida dos paı´ses da Europa setentrional necessita de medidas adequadas. Os mecanismos do mercado de trabalho, bem como o dia´logo social e as organizaço˜ es da sociedade civil nos Estados ba´lticos e na Polo´ nia e, particularmente, na Ru´ ssia, esta˜o muito pouco desenvolvidos em comparaça˜o com o que se verifica nos Estados-Membros da Unia˜o Europeia. O Anexo I apresenta um panorama da dimensa˜o setentrional da UE, da evoluça˜o das relaço˜ es entre a UE e a Ru´ ssia, bem como de outros aspectos relevantes. Estes aspectos incluem, particularmente, a cooperaça˜o no Mar Ba´ltico e a preparaça˜o dos paı´ses associados da Europa setentrional para a adesa˜o à UE. O Comité Econo´ mico e Social deseja dar o seu contributo para o esforço da UE neste domı´nio através da formulaça˜o de recomendaço˜ es e de propostas no presente parecer. No âmbito dos trabalhos de preparaça˜o do parecer, o Comité Econo´ mico e Social organizou um encontro em Moscovo com representantes das organizaço˜ es econo´ micas e sociais da Ru´ ssia. O Comité efectuou igualmente um inquérito por escrito com o objectivo de averiguar os pontos de vista dos actores relevantes da Ru´ ssia e dos paı´ses desta regia˜o candida- tos à adesa˜o. As concluso˜ es do inquérito constam do Anexo II e sa˜o tidas em conta no presente parecer. Anteriormente, o Comité Econo´ mico e Social ja´ havia apresen- tado pareceres e notas informativas sobre o mesmo tema. Os principais documentos constam da lista no final do Anexo I. O presente parecer baseia-se de certo modo naqueles documen- tos, sem contudo fazer referências especı´ficas e sem repetir os pontos de vista neles expressos. O Comité Econo´ mico e Social pretende acompanhar de perto a evoluça˜o das medidas relativas à dimensa˜o setentrional da UE e das relaço˜ es entre a UE e a Ru´ ssia. O Comité pretende igualmente apresentar os seus pontos de vista na matéria e, deste modo, dar o seu contributo para o esforço da UE neste domı´nio. Objectivos A dimensa˜o setentrional é uma iniciativa necessa´ria, uma 1. vez que a UE tem todo o interesse em desenvolver uma polı´tica integral relativa à Europa setentrional. Através dos séculos, as relaço˜ es entre a Ru´ ssia e os outros 2. paı´ses sempre tiveram um impacto decisivo na evoluça˜o de toda a Europa. O mesmo sera´ de esperar no respeitante à evoluça˜o da Europa nos anos vindouros. Quando a Ru´ ssia se tornar num parceiro estratégico, havera´ que dotar a parceria de instrumentos adequados e suficientes. Isto vem salientar a importância da estratégia da UE para as relaço˜ es com a Ru´ ssia, a qual constituira´ a base da coordenaça˜o das relaço˜ es dos Estados-Membros com a Ru´ ssia. As mutaço˜ es verificadas na regia˜o do Mar Ba´ltico atestam de modo indiscutı´vel a necessidade e as possibilidades de cooperaça˜o entre a Ru´ ssia e a UE. O esforço de estabilizaça˜o e reconstruça˜o na regia˜o do Mar Ba´ltico devera´ contribuir para o reforço da cooperaça˜o na Europa Oriental e Setentrional. A estabilizaça˜o deve ser reforçada a fim de prevenir as situaço˜ es de crise. C 368/40 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 12. 1999 3. O princı´pio da dimensa˜o setentrional da Unia˜o Europeia, tal como correctamente definido, que consiste em reforçar uma interdependência positiva entre a Ru´ ssia, os estados ba´lticos e a UE, tem o apoio do CES. Torna-se necessa´rio desenvolver a cooperaça˜o na regia˜o do Mar Ba´ltico pelo facto de a UE e a Ru´ ssia terem fronteiras comuns naquela zona. Com o estabelecimento da dimensa˜o setentrional, pretende-se reforçar a cooperaça˜o entre a UE e os seus Estados-Membros, os paı´ses parceiros da regia˜o do Mar Ba´ltico, os Estados- -Membros do EEE e a Ru´ ssia, particularmente, as regio˜ es do norte e do noroeste da Ru´ ssia. A dimensa˜o setentrional devera´ ter por objectivo eliminar o desnivelamento polı´tico, econo´ mico e social. Simultaneamente, devera´ reforçar a prepa- raça˜o dos paı´ses parceiros da regia˜o para a adesa˜o à UE, bem como aprofundar as relaço˜ es de parceria entre a UE e a Ru´ ssia. A dimensa˜o setentrional devera´ imprimir um cara´cter vinculativo às medidas destinadas a atingir aqueles objectivos. Para levar a dimensa˜o setentrional a bom porto sera´ crucial vincular a Ru´ ssia e os paı´ses da regia˜o na˜o membros da UE ao necessa´rio esforço. 4. A necessidade de desenvolver boas relaço˜ es de vizinhança entre os paı´ses da Europa setentrional acentua-se pelo futuro alargamento da UE à Europa Central, bem como pelo facto de o Mar Ba´ltico estar a transformar-se num mar interior da UE e de Kaliningrad se transformar num enclave numa UE alargada. Uma Ru´ ssia economicamente pro´ spera e estabilizada nos planos econo´ mico e social, com relaço˜ es de boa vizinhança com os paı´ses circundantes, sera´ o parceiro ideal da UE a leste. A dimensa˜o setentrional devera´ ser um instrumento de promoça˜o de boas relaço˜ es entre estes paı´ses. 5. O crescimento econo´ mico e o fomento da prosperidade constituem as pedras fundamentais para a criaça˜o de um estado de direito e de uma sociedade civil activa. Estes princı´pios sa˜o centrais em todas as fases do desenvolvimento da dimensa˜o setentrional e das relaço˜ es com a Ru´ ssia. 6. A comunicaça˜o da Comissa˜o de Novembro de 1998 sobre a dimensa˜o setentrional, a recomendaça˜o do Conselho adoptada em Maio de 1999, bem como a estratégia para a Ru´ ssia, adoptada na cimeira de Colo´ nia em Junho de 1999, e o respectivo primeiro programa de trabalho, constituem excelentes orientaço˜ es para o desenvolvimento da cooperaça˜o. Recomendaço˜ es 1. O crescimento econo´ mico e a estabilizaça˜o dos merca- dos, necessa´rios à criaça˜o de prosperidade e de emprego, devera˜o ser as prioridades do desenvolvimento da dimensa˜o setentrional da UE. Estes objectivos implicam um aumento considera´vel do nı´vel de investimentos, nacional ou estran- geiro, na Ru´ ssia e nos paı´ses parceiros da regia˜o. O maior obsta´culo aos investimentos é o clima de incerteza e pouco previsı´vel da evoluça˜o das condiço˜ es de actividade. Nos paı´ses parceiros da regia˜o, a situaça˜o regista carências, enquanto que na Ru´ ssia é ma´. Para recuperar a economia, particularmente na Ru´ ssia, sera´ necessa´rio conquistar a confiança dos investidores nacionais e internacionais. O investimento russo em larga escala tem uma posiça˜o-chave. Para incentivar os investimentos, sera´ necessa´rio reformar a legislaça˜o sobre tributaça˜o das empresas, alterar as regulamen- taço˜ es que regem a contabilidade e a auditoria das empresas em conformidade com as regras vigentes nos Estados-Membros da UE, bem como melhorar a legislaça˜o sobre investimentos. A reforma dos sistemas de financiamento e de fiança de modo a inspirar confiança às instituiço˜ es de crédito, e a abertura do sector banca´rio aos bancos estrangeiros reforçariam, por seu lado, as intenço˜ es de aumentar os investimentos naqueles paı´ses. Os parceiros dos projectos de investimento deveriam estabilizar as suas relaço˜ es com as fontes internacionais de financiamento (Banco Mundial, BEI, SFI, BERD, PIE, BNI). A fim de prevenir os abusos, as fontes de financiamento devem proceder a um controlo mais severo da utilizaça˜o dos investi- mentos. Igualmente importante sera´ a reforma das regras sobre investi- mentos de modo a dar uma maior protecça˜o aos investimentos estrangeiros. Conforme estabelecido no APC (Acordo de Parceria e Cooperaça˜o), firmado entre os EUA e a Ru´ ssia, dever-se-a˜o harmonizar as definiço˜ es normativas e técnicas, por exemplo, no respeitante à segurança dos produtos, em conformidade com os correspondentes regulamentos da UE. O desenvolvimento dos factores ligados ao trabalho, tais como a formaça˜o profissional, as condiço˜ es de trabalho, a segurança no trabalho, a estabilidade do mercado do trabalho, tem incidência nas deciso˜ es de investimento. 2. Para promover o crescimento econo´ mico e a prosperi- dade dever-se-a˜o reconhecer os principais domı´nios econo´ mi- cos e de cooperaça˜o de interesse comum: — cooperaça˜o no domı´nio comercial e de produça˜o, por exemplo o fomento da subcontrataça˜o — melhoria das condiço˜ es de actividade das PME — privatizaça˜o justa de empresas pu´ blicas objecto de reestru- turaça˜o e a sua adaptaça˜o à economia de mercado — exploraça˜o da energia (ga´s natural, petro´ leo e electricidade) e dos considera´veis recursos florestais e minerais para alimentar a produça˜o e desenvolvimento dos transportes — desenvolvimento polivalente das vias e redes de comuni- caça˜o em a´reas de condiço˜ es especiais tendo igualmente em conta as necessidades dos transportes intermodais e transita´rios — melhoria do funcionamento da cadeia alimentar: produça˜o, transformaça˜o, transporte, logı´stica, comércio por grosso e de retalho — desenvolvimento da rede informa´tica integrada e das comunicaço˜ es IT em toda a regia˜o — desenvolvimento da protecça˜o do ambiente, por exemplo, protecça˜o do Mar Ba´ltico, reduça˜o das emisso˜ es perigosas, melhoria da segurança nuclear, promoça˜o da sau´ de pu´ blica e da disponibilidade de a´gua pota´vel de boa qualidade, bem como da melhoria dos sistemas de tratamento de a´guas residuais 20. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 368/41 — desenvolvimento da capacidade de actuaça˜o das entidades com competências no controlo do cumprimento dos regulamentos (concorrência, impostos e contribuiço˜ es, certificaça˜o de produtos, alfândega, etc. ) — reforço das medidas de combate ao crime organizado e à corrupça˜o — desenvolvimento da formaça˜o profissional dos jovens. papel preponderante. Além da cooperaça˜o no comércio de bens e serviços, e noutros domı´nios econo´ micos, havera´ que promover a cooperaça˜o entre as organizaço˜ es civis, na luta contra a criminalidade e no desenvolvimento das actividades empresariais ao nı´vel local. Particularmente nas regio˜ es russas e dos paı´ses parceiros que fazem fronteira com a Unia˜o Europeia, a regia˜o de Murmansk, a repu´ blica da Carélia, a cidade de Sa˜o Petersburgo e a sua periferia, a regia˜o de Pskov e o enclave de Kaliningrad, merecem uma atença˜o particular da UE. Na definiça˜o dos projectos de cooperaça˜o, havera´ que ter em conta as necessidades especı´ficas, bem como as necessidades de ordem social, particularmente no respeitante às necessidades da reestruturaça˜o da vida econo´ mica (por exemplo, emprego, formaça˜o, condiço˜ es de vida). No processo de identificaça˜o dos projectos de cooperaça˜o, havera´ que ter em igual conta os pontos de vista e as propostas das partes contratantes da UE. Justifica-se a cooperaça˜o uma vez que o planeamento, o financiamento e a realizaça˜o dos projectos constituem actividades a empreender de comum acordo. A` UE devera´ incumbir a iniciativa na identificaça˜o e lançamento dos projectos. Além dos documentos comunita´rios, existem outras fontes de informaça˜o sobre as necessidades de desenvolvimento (1). 3. Com excepça˜o da Ru´ ssia, os paı´ses da regia˜o sa˜o membros da OMC, ou aderira˜o em breve àquela organizaça˜o. Ou sa˜o Estados-Membros da UE, ou encontram-se numa fase de preparaça˜o activa para a adesa˜o à UE. Reveste-se de importância que a Ru´ ssia proceda a uma harmonizaça˜o da legislaça˜o e dos regulamentos em conformidade com os acordos da OMC. Esta medida é a melhor garantia para oferecer aos agentes econo´ micos um enquadramento regula- mentar para uma cooperaça˜o empresarial duradoura naqueles paı´ses. Este instrumento proporcionara´ igualmente às empre- sas russas possibilidades de estabelecimento nos mercados externos. A UE e os seus Estados-Membros devera˜o apoiar os esforços de preparaça˜o da Ru´ ssia para a adesa˜o à OMC, mesmo que as condiço˜ es actuais na Ru´ ssia na˜o dêem grandes esperanças para uma ra´pida concretizaça˜o daquela adesa˜o. A adaptaça˜o aos regulamentos da OMC cria as condiço˜ es necessa´rias para a negociaça˜o de um acordo de comércio livre entre a Ru´ ssia e a UE. O desenvolvimento da cooperaça˜o transfronteira e nas 4. regio˜ es fronteiras de todos os paı´ses da regia˜o devera´ ter um (1) A tı´tulo de exemplo: publicaça˜o da Câmara de Comércio Finlan- desa «Pontos de vista das empresas finlandesas, estonianas e do Noroeste da Ru´ ssia sobre a dimensa˜o setentrional», Junho de 1999, ISBN 951-8967-48-2; Prof. Simon Clarke: «New Forms of Employment and Household Survival Strategies in Russia», Moscovo ISBN 0-9535519-0-3; Baltic Business Advisory Council: 1999, «Survey on Conditions for Growth and Development in the Baltic Sea Region», Maio de 1999. 5. Devera´ ser prestada atença˜o às actividades das autorida- des locais e regionais dos paı´ses associados da regia˜o, e em especial da Ru´ ssia. Estas autoridades sa˜o incumbidas da entrada em vigor das leis e da respectiva aplicaça˜o. As autoridades locais têm um papel central na promoça˜o das actividades econo´ micas e das condiço˜ es favora´veis ao investimento, bem como na luta contra a criminalidade. A UE devera´ tornar mais eficaz o seu apoio às medidas de reforço das autoridades locais nos domı´nios da informaça˜o, das competências e dos recursos necessa´rios ao bom desempenho. 6. Uma economia de mercado sauda´vel pressupo˜ e a existên- cia de mercados de trabalho efectivos e de um dia´logo eficaz entre os legı´timos representantes dos diferentes actores sociais e entre estes e as autoridades centrais. O inquérito aos diferentes actores dos paı´ses terceiros da regia˜o, realizado no âmbito do presente parecer, indica que em muitos paı´ses o poder central criou as condiço˜ es necessa´rias ao funcionamento do mercado de trabalho, às relaço˜ es tripartidas e ao dia´logo social. Todavia, verificam-se lacunas nas estruturas institucio- nais e na legislaça˜o. Os actores afirmam que podem exercer influência no processo de elaboraça˜o da legislaça˜o, mas é geralmente reconhecido que as suas competências de represen- taça˜o e de participaça˜o no dia´logo social sa˜o pouco credı´veis. Em muitos casos, as organizaço˜ es sa˜o fracas e carecem de representatividade e de recursos. A nota informativa do CES sobre a «Situaça˜o do emprego e situaça˜o social nos paı´ses candidatos à adesa˜o no que concerne à aplicaça˜o do acervo comunita´rio no âmbito do mercado interno» faz uma breve descriça˜o da situaça˜o actual. Os paı´ses associados e a Ru´ ssia devera˜o consolidar o funciona- mento do mercado de trabalho e o dia´logo social, bem como devera˜o reforçar as necessa´rias estruturas institucionais. Dever-se-a´ favorecer o processo de organizaça˜o dos diferentes actores, bem como o aumento dos respectivos recursos, a melhoria das suas possibilidades de acça˜o e a possibilidade da sua participaça˜o, em moldes regulamentares, nos processos de projectos legislativos. Por seu lado, a Unia˜o Europeia devera´ dar um apoio mais decisivo a estas necessa´rias reformas, tendo o CES os antecedentes necessa´rios para dar o seu contributo. O Comité constata com satisfaça˜o que o capı´tulo II do anexo II (domı´nios de acça˜o) da estratégia da UE para a Ru´ ssia preconiza C 368/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 12. 1999 a integraça˜o da Ru´ ssia na a´rea europeia de cooperaça˜o econo´ mica e social. Esta integraça˜o far-se-ia (ponto 2. c) através da promoça˜o do dia´logo social, da criaça˜o de organizaço˜ es sindicais e patronais modernas e do fomento da aplicaça˜o das mais importantes normas da OMT (Organizaça˜o Mundial do Trabalho). resultados dos programas de apoio e a sua credibilidade. A imposiça˜o de condiço˜ es severas para a obtença˜o de apoios tem um papel central para se poderem atingir os resultados igualmente de evitar que os apoios sejam pretendidos. Sera´ desviados para projectos estranhos aos programas. Propostas de acça˜ o Dever-se-a´ desenvolver uma gesta˜o suficiente de modo a evitar a corrupça˜o, a lavagem de dinheiro e o estabelecimento de empresas-fantasma. Com base nas concluso˜ es da cimeira de Colo´ nia, a Unia˜o 1. Europeia devera´ elaborar um plano de acça˜o para a dimensa˜o setentrional. O plano de acça˜o devera´ ter em conta as recomendaço˜ es apresentadas no presente parecer. Urge definir os objectivos a curto e a longo prazo, de modo a inclui-los nas concluso˜ es da cimeira de Helsı´nquia da presidência finlandesa, a realizar em Dezembro de 1999. O plano de acça˜o devera´ incluir um mecanismo eficaz de acompanhamento que defina a realizaça˜o e a responsabilidade. Tornam-se necessa´rios alguns dispositivos administrativos: as acço˜ es relevantes das diferentes unidades administrativas da Unia˜o Europeia devera˜o ser coordenadas e incluı´das nos pontos fulcrais do plano de acça˜o. 4. A UE devera´ promover o desenvolvimento do seu programa de acça˜o para a Europa setentrional em estreita ligaça˜o com os paı´ses associados da regia˜o, os estados do EEE e a Ru´ ssia. Simultaneamente, a UE devera´ tomar a iniciativa de promover um dia´logo multilateral com os outros estados da regia˜o com o objectivo de identificar os interesses e as prioridades comuns. O dia´logo deveria conduzir ao nivelamento das acço˜ es dos o´ rga˜os de cooperaça˜o da regia˜o (CMB, CEAB). A UE tem todo o interesse em empenhar-se de modo decisivo nesta cooperaça˜o regional e em participar activamente na realizaça˜o dos projectos. 2. O plano de acça˜o devera´ concentrar-se nos pontos fulcrais apresentados nas recomendaço˜ es do CES. Havera´ necessidade de realizar estudos de viabilidade e de garantir a aplicaça˜o dos investimentos nas prioridades. A tı´tulo de exemplo, as ajudas alimentares da UE e dos outros paı´ses ocidentais podera˜o ter um impacto negativo na produça˜o agrı´cola da Ru´ ssia e dos seus vizinhos. Uma das prioridades dos apoios ocidentais devera´ ser a modernizaça˜o da agricultura e da distribuiça˜o alimentar de modo a responder às necessida- des da populaça˜o em geral. 3. Os recursos dos programas de apoio da UE (Tacis, Phare, Interreg, etc. ) devera˜o ser orientados para a realizaça˜o do plano de acça˜o. Tendo em conta os recursos limitados, para maximizar os resultados da acça˜o, devera´ haver uma decisiva coordenaça˜o sem preconceitos entre os diferentes programas. Segundo informaço˜ es disponı´veis, verificam-se ainda graves lacunas na realizaça˜o e na administraça˜o dos programas: os projectos na˜o sa˜o orientados para as prioridades mais prementes, os programas e os projectos sa˜o insuficientes e a sua realizaça˜o é demasiado lenta, etc. A UE devera´ reforçar de modo decisivo os programas de apoio e a respectiva gesta˜o. O novo regulamento Tacis devera´ entrar em vigor nos inı´cios do ano 2000. Devera˜o ser tidas em melhor conta as necessidades dos paı´ses beneficia´rios mas, simultaneamente, as suas responsabilidades em matéria de acça˜o e de financiamento devera˜o ser aumentadas. 5. Devera´ haver uma maior coordenaça˜o das acço˜ es e dos objectivos entre a UE e os outros estados da Europa setentrional e a Ru´ ssia. Neste aspecto, a UE deveria tomar a iniciativa de promover um dia´logo multilateral entre todas as partes interessadas, inclusive entre os paı´ses beneficia´rios. Igualmente no âmbito do dia´logo transatlântico, devera´ a UE promover a cooperaça˜o com base no seu programa de acça˜o para a Europa setentrional. No âmbito do programa de acça˜o, sera´ 6. importante a participaça˜o dos actores da sociedade civil nos projectos de desenvolvimento: — implicar os actores sociais na execuça˜o do programa de acça˜o para a Europa setentrional, através de mecanismos de consulta, por exemplo, de um grupo consultivo; — desenvolver uma cooperaça˜o regular entre os actores comunita´rios e russos como parte integrante da aplicaça˜o do acordo de parceria e cooperaça˜o. Neste contexto, sera´ igualmente u´ til estudar a possibilidade de criar um o´ rga˜o consultivo, com a participaça˜o do CES. O assunto requer a atença˜o da UE nas questo˜ es do programa de trabalho da presidência referentes à estratégia para a Ru´ ssia; — estabelecer com urgência, e ao abrigo do acordo europeu, comités consultivos nos paı´ses associados que ainda na˜o o fizeram; Particularmente no respeitante à Ru´ ssia, dever-se-a´ reforçar o acompanhamento da gesta˜o das verbas concedidas. Uma vez por todas, dever-se-a´ eliminar o problema das perdas financeiras que se verificam em acço˜ es intermedia´rias que pouco têm a ver com o desenvolvimento econo´ mico. A UE deve mostrar firmeza de controlo de modo a melhorar os — apoiar a criaça˜o de uma cooperaça˜o multilateral entre os actores dos diferentes paı´ses da regia˜o e promover o estreitamento das relaço˜ es entre os actores russos e dos paı´ses associados e das organizaço˜ es de cooperaça˜o euro- peias. 20. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 368/43 Para melhorar o funcionamento dos mercados de trabalho e das relaço˜ es tripartidas, no respeitante à Ru´ ssia, sera´ impor- tante reforçar o programa especial Tacis «Support to Social Reform Implementation and Labour Relations (social partnership and labour disputes)». No respeitante aos paı´ses associados, a Comissa˜o devera´ igualmente apoiar estes paı´ses através da realizaça˜o da promessa à aplicaça˜o e à promoça˜o do dia´logo social conforme as orientaço˜ es apresentadas na sua comuni- caça˜o. Devera´ ainda reforçar as acço˜ es de assistência técnica e de informaça˜o (TAIEX). O Comité Econo´ mico e Social devera´ ser consultado no processo de elaboraça˜o das necessa´rias disposiço˜ es e podera´ dar o seu contributo para a sua realizaça˜o e para o estabeleci- mento dos contactos necessa´rios. Bruxelas, 20 de Outubro de 1999. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre «A transparência e participaça˜o da sociedade civil organizada no Millenium Round da Organizaça˜o Mundial do Comércio (OMC)» (1999/C 368/15) Em 27 de Maio de 1999, o Comité Econo´ mico e Social decidiu emitir, nos termos do n. o 3 do artigo 23. o do Regimento, um parecer sobre «A transparência e a participaça˜o da sociedade civil organizada no Millenium Round». Incumbida dos correspondentes trabalhos, a Secça˜o de Relaço˜ es Externas adoptou o seu parecer em 6 de Outubro de 1999, sendo relator J. van Dijk. Na 367. a reunia˜o plena´ria de 20 e 21 de Outubro de 1999 (sessa˜o de 20 de Outubro), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 103 votos a favor, 1 voto contra e 5 abstenço˜ es, o presente parecer. 1. Participaça˜o da sociedade civil organizada 1. 1. Nos u´ ltimos anos, cresceu fortemente o interesse das ONG e dos parceiros sociais pelo comércio internacional (1). Este interesse ja´ ficou, alia´s, bem expresso nas negociaço˜ es que antecederam o Uruguay Round do GATT. Essa participaça˜o atingiu o seu auge durante o debate sobre o Acordo Multilateral de Investimentos (AMI), onde foram mais audı´veis os protestos das ONG, que se queixaram de falta de transparência dos participantes nas negociaço˜ es a respeito dos temas discutidos e das implicaço˜ es do acordo a celebrar para os va´rios paı´ses e grupos. As reacço˜ es reservadas dos representantes dos gover- nos so´ serviram para aumentar ainda mais a sua desconfiança. Gerou-se, por outro lado, o sentimento de que so´ os paı´ses industrializados beneficiavam com estes acordos. 1. 2. Actualmente, o interesse das ONG pelo comércio internacional é, em grande medida, ditado pela suspeiça˜o. Muitas organizaço˜ es têm uma atitude céptica em relaça˜o às negociaço˜ es e receiam que os governos dos paı´ses participantes (1) Neste parecer faz-se a distinça˜o entre grupos de interesses sociais e econo´ micos e ONG. na˜o levem cabalmente em consideraça˜o os interesses defendi- dos pela sociedade civil organizada, nem os interesses dos paı´ses em desenvolvimento. Esta preocupaça˜o foi patente nas negociaço˜ es da OCDE sobre o AMI. A falta de informaça˜o e de possibilidades de influência foram, aparentemente, os principais motivos para a desconfiança revelada pelas ONG. Para evitar este tipo de reacça˜o nas pro´ ximas negociaço˜ es da OMC, o Comité entende que é preciso organizar o melhor possı´vel a sua participaça˜o. O objectivo deste parecer é, sobretudo, debruçar-se sobre a participaça˜o da sociedade civil organizada na celebraça˜o de novos acordos e na˜o pronunciar-se sobre as possibilidades de participarem também na observaça˜o dos acordos concluı´dos. 1. 3. O Comité tem uma longa tradiça˜o de interesse pelo comércio internacional. Ja´ emitiu, alia´s, muitos pareceres e pareceres de iniciativa sobre o assunto, sempre procurando evidenciar a importância do tema para os meios socioecono´ mi- cos. Além disso, considera louva´vel o interesse de muitas ONG pelo comércio internacional, que traduz a sua noça˜o de que os acordos internacionais neste domı´nio podem ter implicaço˜ es de longo alcance. Os pareceres mais recentes do CES sobre esta matéria sa˜o os seguintes:


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Insynsfrågor och det organiserade medborgarsamhällets deltagande i WTO:s millennierunda"

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
administrative transparency
company constituted under civil law
non-governmental organisation
shareholding
social partners

text: 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/43 I syfte att förbättra arbetsmarknaderna och trepartsrelationerna bör man för Rysslands del bl. a. besluta om det särskilda Tacis-programmet ”Support to Social Reform Implementation and Labour Relations (social partnership and labour disputes)”. När det gäller de associerade länderna bör kommissionen bl. a. förverkliga den anpassning och främjande av den sociala dialogen som beskrivs i kommissionens meddelande genom att tillåta stöd även till dessa länder. Dessutom bör kommissionens insatser vad gäller direkt tekniskt bistånd och information (Taiex-enheten) intensifieras. Ekonomiska och sociala kommittén bör rådfrågas i samband med förberedelserna av ovan nämnda åtgärder. Kommittén har goda förutsättningar att bidra till genomförandet av dessa åtgärder och etablera de kontakter som krävs. Bryssel den 20 oktober 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Insynsfrågor och det organiserade medborgarsamhällets deltagande i WTO:s millennierunda” (1999/C 368/15) Den 27 maj 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23 tredje stycket i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om ”Insynsfrågor och det organiserade medborgarsamhällets deltagande i WTO:s millennierunda”. Sektionen för yttre förbindelser, som varit ansvarig för det förberedande arbetet i detta ärende, antog sitt yttrande den 6 oktober 1999. Föredragande var Jan Jacob van Dijk. Vid sin 367:e plenarsession den 20–21 oktober 1999 (sammanträdet den 20 oktober 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 103 röster för, 1 emot och 5 nedlagda röster. 1. Frivilligorganisationernas deltagande 1. 1. Under senare år har icke-statliga organisationers och arbetsmarknadsparters intresse för internationell handel ökat kraftigt (1). Detta intresse uttrycktes redan vid förhandlingarna inför GATT-Uruguayrundan. Vid överläggningarna om det multilaterala avtalet om investeringar (MAI) nådde engage- manget en höjdpunkt. I synnerhet klagade många icke-statliga organisationer över bristen på öppenhet när det gällde frågorna som diskuterades och vilka effekter avtalet skulle få för de olika länderna och grupperna. Regeringsrepresentanternas negativa inställning under förhandlingarna ökade misstron. Dessutom hade man ett intryck av att avtalen enbart gynnade de industrialiserade länderna. 1. 2. De icke-statliga organisationernas intresse för den internationella handeln präglas nu främst av misstänksamhet. Många organisationer ställer sig skeptiska till överläggningarna och fruktar att regeringarna i de länder som deltar inte tar (1) I yttrandet skiljer man mellan arbetsmarknadens parter och andra intresseorganisationer och icke-statliga organisationer. kom tydligast tillräcklig hänsyn till de intressen som frivilligorganisationer och liknande grupperingar företräder eller u-ländernas intres- sen. Detta till uttryck under OECD- förhandlingarna om MAI. Brist på information och möjligheter att utöva påtryckningar visade sig vara viktiga orsaker till de icke-statliga organisationernas misstänksamhet. För att förhindra en liknande reaktion under de kommande WTO- förhandlingarna anser kommittén att man bör organisera frivilligorganisationernas deltagande på bästa sätt. I yttrandet kommer kommittén i synnerhet att behandla frivilligorganisa- tionernas deltagande i den process som leder till nya avtal. Kommittén kommenterar inte i yttrandet frivilligorganisatio- nernas möjligheter att delta i genomförandet av de avtal som sluts. 1. 3. ESK har länge haft intresse för internationell handel. ESK har utarbetat ett flertal yttranden och yttranden på eget initiativ på området. På så sätt har man alltid velat framhålla betydelsen av den internationella handeln för arbetsmarkna- dens parter och andra intresseorganisationer. De mest aktuella yttrandena som ESK har utarbetat på området omfattar följande: C 368/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 — Den internationella handelns världsomspännande utma- 2. Frivilligorganisationers deltagande i WTO ning (1). — Förslag till rådets förordning (EG) om tillämpning av en flerårig ordning med allmänna tullförmåner under perio- den 1 januari 1999 — 31 december 2001 (2). — Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar, vad beträffar frågor som hör under dess behörighet, av de avtal som är resultatet av förhand- lingarna inom Världshandelsorganisationen (WTO) om finansiella tjänster (3). — Världshandelsorganisationen (4). Kommittén uppskattar det intresse flertalet icke-statliga 1. 4. organisationer visar för internationell handel. Många organisa- tioner inser nu att internationella avtal på området kan få omfattande följder. 1. 4. 1. ärenden, vilket framgår av uppräkningen i punkt 1. 3. ESK har tidigare avgett yttranden i ett flertal av dessa 1. 5. ESK anser att frivilligorganisationers deltagande i WTO är av stor betydelse. Det avtal som sluts kan få omfattande följder för vissa sektorer (t. ex. tjänstesektorn), för den fortsatta gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma utveck- lingspolitiken (AVS), förbindelser med tredje land och tillämp- ningen av internationella normer (arbetsnormer, djurskydds- normer och miljö). Avtalen påverkar sysselsättning, konsu- mentintressen och inkomster. Flera frivilligorganisationer är aktiva på alla dessa 1. 6. områden. Genom deras deltagande i förhandlingarna kan allmänhetens stöd stärkas. Dessutom kan de förhandlande parterna utnyttja den sakkunskap som respektive organisation besitter. Slutligen får regeringarna en inblick i intressegrupper- nas åsikter om den internationella handeln (5). 1. 7. I detta yttrande vill ESK beskriva hur frivilligorganisa- tioner bäst kan delta i WTO-förhandlingarna. I sammanhanget skiljer man mellan olika nivåer. I kapitel 2 behandlas den världsomfattande nivån. Hur kan WTO:s sekretariat säkerställa att frivilligorganisationer får tillräcklig information och rådgiv- ning? I kapitel 3 diskuteras den nationella nivån. Beslut inom WTO måste bygga på samförståndslösningar. Därför är det viktigt för arbetsmarknadsparter och andra intressegrupper och icke-statliga organisationer att den påtryckningsverksam- het som är riktad till de nationella myndigheterna organiseras på bästa sätt. Inom EU råder särskilda förhållanden. EU har exklusiv behörighet när det gäller internationell handel. Av den anledningen har en viktig uppgift tilldelats EU-nivån. I kapitel 4 diskuteras detta närmare. (1) EGT C 56, 24. 2. 1997. (2) EGT C 40, 15. 2. 1999. (3) EGT C 407, 28. 12. 1998. (4) EGT C 101, 12. 4. 1999. (5) B. Reinalda, ”NGO’s en andere particuliere actoren in de leer der internationale betrekkingen”, Internationale Spectator, 53, juli/au- gusti 1999, 414–118. 2. 1. Som nämnts i punkt 1. 6 skall WTO:s sekretariat i synnerhet ägna sig åt att sprida information till de arbetsmark- nadsparter och andra intresseorganisationer och icke-statliga organisationer som är engagerade på internationell nivå. WTO måste ge lämplig information till frivilligorganisationer. Genom öppenhet kan man undanröja och förhindra misstro och misstänksamhet. 2. 2. Spridning av information kan ske på två sätt. Det mest tillgängliga sättet är att sprida information via Internet. WTO kan då lägga ut information på sin egen webbsida. Dessutom kan intresserade organisationer hållas informerade om den senaste utvecklingen via e-postabonnemang. Genom Internet kan intresserade organisationer snabbt och effektivt få infor- mation om den senaste utvecklingen. 2. 3. Det andra sättet att sprida information är att anordna möten. Under dessa möten informerar sekretariatet de intresse- rade organisationerna om läget i förhandlingarna. De organisa- tioner som deltar får då möjlighet att på ett tidigt stadium uttala sig om den information som ges och eventuellt ställa frågor. Det finns både för- och nackdelar med detta sätt att sprida information. Fördelen är att det finns möjlighet till växelverkan mellan parterna: Genom diskussion kan man uppnå kompromisser eller föra skilda åsikter närmare varand- ra. Nackdelen är den finansiella aspekten: Organisationer måste resa till Genève för att kunna få information och uttrycka sina åsikter. För många av dessa organisationer som inte har sitt säte i Genève kan reskostnaderna utgöra ett hinder för deltagande. 2. 4. För att goda relationer mellan WTO och frivilligorgani- sationerna skall kunna uppstå är det viktig att parterna känner ömsesidigt förtroende för varandra. Därför är det viktigt att upprätta ett ständigt utbyte av information mellan parterna. Ett sådant utbyte kan dessutom bidra till en dialog mellan de olika frivilligorganisationerna. För att främja sådana goda kontakter skulle WTO kunna överväga att upprätta ett perma- nent forum för frivilligorganisationer. Organisationerna skulle då sammanträda regelbundet, minst en gång om året. På så sätt skulle man kunna ge sekretariatet rådgivning i de olika frågor som står på dagordningen för kommande förhandlingar och eventuellt praktiska rekommendationer om genom- förandet. De svåraste frågorna i samband med upprättandet av 2. 5. ett sådant forum är kostnaderna (vem som skall betala) och vilka organisationer som skall delta. Lösningen på den första frågan kommer inte att bli så svår. De organisationer som deltar måste själva betala res- och övernattningskostnader. Kommittén inser att denna lösning kommer att innebära ett problem för många organisationer. Det kommer i synnerhet att utgöra ett hinder för organisationer från mindre utvecklade länder. För att förhindra att enbart organisationer från väst deltar i dessa sammankomster bör man vid ackrediteringen av deltagare reservera utrymme för organisationer från mindre utvecklade länder. 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/45 2. 5. 1. Inom WTO:s sekretariat måste det finnas tillräcklig kapacitet för att på bästa sätt förbereda frivilligorganisationer- nas sammanträden. Denna nya policy kommer således att få vissa ekonomiska konsekvenser. lemsstaterna. Detta gäller även frivilligorganisationerna inom EU. De bör således inrikta verksamheten på såväl den nationella nivån som EU-nivån. Detta behandlas i nästa kapitel. Den andra frågan, d. v. s. vilka organisationer som skall 2. 6. delta i forumet, är svårare att finna en lösning på. Det måste framgå tydligt att främst internationella organisationer som är representerade i alla världsdelar kan vara medlemmar i ett sådant forum. Sedan måste man undersöka för vilka organisa- tioner ett sådant forum kan vara relevant. Det måste röra sig om intresseorganisationer som företräder en viss grupp och som troligtvis känner av följderna av de beslut som fattas inom ramen för WTO. Sekretariatet bör i detta hänseende ställa upp en lista över organisationer som uppfyller dessa två kriterier. Skulle det gälla många organisationer måste dessa sinsemellan på ett lämpligt sätt besluta om rätten att yttra sig, så att tillräckligt utrymme ges för diskussion. 3. Frivilligorganisationers deltagande på nationell nivå 3. 1. Inom WTO fattas beslut av representanter från rege- ringarna. Det måste råda stor enighet kring de beslut som fattas. Man kan därför anta att ett effektivt sätt för frivilligorga- nisationer att utöva påtryckningar är att inrikta sig på de nationella regeringarna. 3. 2. Nationella frivilligorganisationer bör således främst inrikta lobbyverksamheten på de nationella regeringarna. Regeringarna måste låta dessa organisationer komma till tals. I likhet med WTO kan även de upprätta ett forum för olika frivilligorganisationer. Deras viktigaste uppgift skulle då kunna vara att ge regeringen råd i de olika ärenden som står på WTO:s dagordning. Det är viktigt att regeringen informerar och rådfrågar frivilligorganisationerna i god tid. 3. 2. 1. De nationella rådgivande organen inom näringsliv och samhälle har ett särskilt ansvar. Inom dessa organ är ofta de viktigaste arbetsmarknadsparterna och intresseorganisatio- nerna representerade. De kan ge råd till regeringen inför WTO-mötena. Regeringarna skulle kunna rådfråga dessa organ. Skulle regeringarna inte begära organens råd kan de alltid avge yttranden på eget initiativ. 3. 3. Regeringarna måste se till att de internationella över- läggningarna präglas av öppenhet. Därför bör de via Internet sprida så mycket information som möjligt om läget i förhand- lingarna och utvecklingen inom WTO. Eftersom EU har exklusiv behörighet 3. 4. fråga om internationell handel är EU-nivån av stor betydelse för med- i 4. Frivilligorganisationer på EU-nivå och ESK:s roll 4. 1. Mycket av det som redan sagts om den nationella nivån gäller även för EU-nivån. Europeiska kommissionen bör via sin webbsida sprida så mycket information som möjligt om utvecklingen inom WTO. Vidare bör informationssam- mankomster anordnas regelbundet till vilka arbetsmarknadens parter och andra intressegrupper och icke-statliga organisatio- ner kan bjudas in. Kommittén kan bistå i förberedelserna av dessa sammankomster. 4. 2. Ekonomiska och sociala kommittén spelar en särskild roll. Kommittén är EU:s företrädare för arbetsmarknadsparter och andra intresseorganisationer inom EU. Man utgår därför ifrån att Europeiska kommissionen engagerar kommittén i frågor som berör just dessa områden och rådfrågar kommittén i ärenden som rör WTO, trots att kommissionen enligt fördraget inte är skyldig att rådfråga ESK (1). När det gäller internationella avtal som berör tjänstesektorn är kommissio- nen emellertid skyldig att rådfråga ESK (2). 4. 3. Under senare år har ESK avgett många yttranden på eget initiativ i detta viktiga ärende. Härigenom har ESK visat sitt stora intresse i frågan och framhållit betydelsen av de WTO-avtal som sluts med anknytning till den sociala och ekonomiska politiken i EU. Som framgår av punkt 1. 4 får avtal om internationell 4. 4. i dagens läge mer betydande effekter än tidigare handel på sysselsättningen, inkomsterna, konsumentintressena och miljön. I anslutning till detta har också sårbarheten i våra samhällen ökat markant. 4. 5. För kommitténs vidkommande är det därför absolut nödvändigt att ytterst noga följa förhandlingarna om en fortsatt avreglering och notera de ståndpunkter som intas av olika föreningar och frivilligorganisationer. Genom att avge yttranden i god tid till rådet, parlamentet och kommissionen kan vi hjälpa till att förbereda den europeiska förhandlingsposi- tionen. Kommittén föreslår i linje med detta att det inrättas en 4. 6. enhet för inom ESK:s organisation som gör det möjligt kommittén att bidra med sina omfattande kunskaper och erfarenheter medan förhandlingarna pågår. Enheten bör bestå av en kärna av utrikeshandelssakkunniga som beroende på förhandlingstemat knyter till sig fackkun- skaper från andra sektioner. Uppgiften för denna enhet skulle vara att odla täta kontakter med WTO och ansvariga enheter inom kommissionen samt med berörda europeiska föreningar och frivilligorganisationer. (1) Se artikel 133 i EG-fördraget. (2) Artikel 52 i EG-fördraget. C 368/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 4. 7. Med utgångspunkt i de ökade kunskaper man på så vis tillägnat sig, kommer denna enhet vid en lämplig tidpunkt före förhandlingarna att lägga fram yttranden om förhandlings- teman som förefaller speciellt betydelsefulla. I det samman- hanget kommer man att beakta ESK:s tidigare yttranden. I vissa fall kommer det troligtvis att bli nödvändigt att 4. 8. anordna förberedande hearingar med berörda parter. 2. Unilaterala sanktionsmetoder och kompensationsrättig- heter 3. Elektronisk handel 4. WTO och sysselsättningen 5. Entreprenad 6. Förstärkning av WTO 7. Jordbruk 8. Tjänster 4. 9. I detta sammanhang är det önskvärt att de ansvariga kommittéledamöterna ges möjlighet att på nära håll följa de avgörande faserna i särskilt viktiga förhandlingar. 9. Handel och utveckling 10. Handel och miljö 11. Handel och internationella arbetsnormer Kommittén föreslår att enheten för WTO-frågor 4. 10. framför allt skall arbeta med följande teman, med utgångs- punkt i planeringen i Seattle: 1. Frivilligorganisationernas roll i tvistlösning Bryssel den 20 oktober 1999. 12. Konkurrens 13. Investeringar 14. Immaterialrätt 15. Avgifter Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Commission Regulation (EC) No 2232/1999 of 20 October 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: 21. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 271/23 COMMISSION REGULATION (EC) No 2232/1999 of 20 October 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 1253/1999 (2), and in particular Article 13(8) thereof, (1) Whereas the corrective amount applicable to the refund on cereals was fixed by Commission Regulation (EC) No 2195/1999 (3); (2) Whereas, on the basis of today's cif prices and cif forward delivery prices, taking foreseeable developments on the market into account, the corrective amount at present applicable to the refund on cereals should be altered; (3) Whereas the corrective amount must be fixed according to the same procedure as the refund; whereas it may be altered in the period between fixings, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The corrective amount referred to in Article 1(1)(a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92 which is applicable to the export refunds fixed in advance in respect of the products referred to, except for malt, is hereby altered to the amounts set out in the Annex hereto. This Regulation shall enter into force on 21 October 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 20 October 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 267, 15. 10. 1999, p. 49. L 271/24 EN Official Journal of the European Communities 21. 10. 1999 to the Commission Regulation of 20 October 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals ANNEX Product code Destination (1) Current 10 1st period 11 2nd period 12 3rd period 1 4th period 2 5th period 3 6th period 4 (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 04 02 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –3,00 –3,00 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — –4,11 –3,84 –3,54 –3,27 –3,06 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –4,00 –4,00 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — –5,48 –5,12 –4,72 –4,36 –4,08 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — –4,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –4,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries, 02 other third countries, 03 USA, Canada and Mexico, 04 Mauritania, Mali, Niger, Senegal, Burkina Faso, The Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Cape Verde, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Chad, Central African Republic, Benin, Cameroon, Equatorial Guinea, São Tomé and Principe, Gabon, Congo, Democratic Republic of the Congo, Rwanda, Burundi, Angola, Zambia, Malawi, Mozambique, Namibia, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Swaziland, Seychelles, The Comoros, Madagascar, Djibouti, Ethiopia, Eritrea and Mauritius. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)