title: PREGUNTA ESCRITA P-1932/99 de Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisión. Expediente Mitrokin relativo a una red de espionaje italiano dependiente de los servicios secretos de la Unión Soviética.

text: C 170 E/128 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/152) PREGUNTA ESCRITA P-1930/99 de Michael Cashman (PSE) a la Comisi(cid:243)n (14 de octubre de 1999) Asunto: Prosperidad en los pa(cid:237)ses del euro ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n del Øxito que ha tenido la moneda œnica hasta la fecha? ¿QuØ lugar ocupan en tØrminos de prosperidad los pa(cid:237)ses de la zona del euro y los no incluidos en ella comparados con el resto del mundo? Respuesta del Comisario Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de noviembre de 1999) La Uni(cid:243)n Econ(cid:243)mica y Monetaria (UEM) permite a los Estados miembros que adoptaron el euro como moneda œnica volver a caminar por la senda del crecimiento y beneficiarse de los efectos positivos derivados del desarrollo de la utilizaci(cid:243)n internacional del euro. Estos Estados miembros ya emprendieron un saneamiento en profundidad de su hacienda pœblica. Esta cultura de estabilidad, adquirida para el paso al euro en nombre del respeto de los «criterios de Maastricht», comienza a dar resultados. As(cid:237), 1998 presenta los mejores resultados econ(cid:243)micos de la dØcada: 2,8 % de crecimiento y 1,7 millones de empleos netos creados. Los indicadores econ(cid:243)micos fundamentales de la zona euro son satisfactorios: poca inflaci(cid:243)n y tipos de interØs bajos. Las previsiones de otoæo de la Comisi(cid:243)n, que estÆn siendo elaboradas, confirmarÆn probablemente que Europa estÆ invirtiendo la curva de aumento del desempleo. El euro tiene la misma fuerza que el d(cid:243)lar en los mercados obligacionistas internacionales. Las estad(cid:237)sticas disponibles para el primer semestre de 1999 ponen de manifiesto que las emisiones en euros representan alrededor de un 44 % del total de las emisiones mundiales de obligaciones. Por comparaci(cid:243)n, el porcentaje de las emisiones en las once monedas de la zona euro alcanzaba un 30 % de este total en 1997. El euro supone mÆs que una simple suma de las monedas a las que sustituye y es ya una gran divisa internacional. La constituci(cid:243)n de un mercado financiero europeo vasto, profundo y l(cid:237)quido permite a las empresas de la Comunidad financiarse mÆs fÆcilmente. A t(cid:237)tulo de ejemplo, el mercado de las obligaciones de empresas (los bonos de sociedades) conoce desde principios de aæo un rÆpido desarrollo. La participaci(cid:243)n de las empresas en el total de las emisiones de obligaciones en euros es tres veces superior a la constatada en 1998 en monedas europeas. Esta evoluci(cid:243)n contribuirÆ tambiØn a reforzar el peso de Europa en la escena monetaria y a reequilibrar as(cid:237) el sistema monetario internacional. (2000/C 170 E/153) PREGUNTA ESCRITA P-1932/99 de Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de octubre de 1999) Asunto: Expediente Mitrokin relativo a una red de espionaje italiano dependiente de los servicios secretos de la Uni(cid:243)n SoviØtica A consecuencia de la transmisi(cid:243)n del expediente Mitrokin por el gobierno del Reino Unido, se ha descubierto la existencia de una supuesta red de espionaje dependiente de los servicios secretos de un Estado extranjero enemigo de Italia y de la Europa libre, que actuaba en territorio italiano ejerciendo una acci(cid:243)n de control y presi(cid:243)n sobre los aparatos del Estado italiano hasta en los mÆs altos niveles institucionales, pol(cid:237)ticos y gubernamentales. ¿CuÆles son las iniciativas que tiene intenci(cid:243)n de emprender el Presidente de la Comisi(cid:243)n, Sr. Romano Prodi, para favorecer un rÆpido esclarecimiento de los hechos? ¿Piensa intervenir con rapidez ante el gobierno italiano para que se den a conocer todos los elementos que puedan servir para el establecimiento de la verdad, y solicitar, en caso necesario, a los gobiernos de otros Estados miembros que proporcionen la documentaci(cid:243)n de que puedan disponer en relaci(cid:243)n con las revelaciones contenidas en el expediente Mitrokin? 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/129 Respuesta del Sr. Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n considera que el tema abordado en la pregunta es ante todo competencia del Estado miembro interesado, responsable de la justicia en su territorio. En virtud del T(cid:237)tulo VI del Tratado CE, pueden adoptarse medidas para facilitar la cooperaci(cid:243)n en el Æmbito penal. Actualmente prosigue la preparaci(cid:243)n de un convenio relativo a la asistencia judicial en materia penal entre los Estados miembros (1), que, cuando entre en vigor, contribuirÆ sin duda a simplificar y acelerar la cooperaci(cid:243)n, sea cual sea la naturaleza de los delitos o infracciones perseguidos. Por su parte, la Comisi(cid:243)n no tiene previsto adoptar en este marco iniciativas espec(cid:237)ficas contra el espionaje. (1) DO C 251 de 2. 9. 1999. (2000/C 170 E/154) PREGUNTA ESCRITA E-1933/99 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del programa operativo «Educaci(cid:243)n y Formaci(cid:243)n Profesional Inicial» del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia De la respuesta de la Comisi(cid:243)n a una pregunta anterior (1), se desprende que la aplicaci(cid:243)n del programa operativo «Educaci(cid:243)n y Formaci(cid:243)n Profesional Inicial» del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia registra problemas y que el desembolso de los fondos previstos es lento. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el (cid:237)ndice actual de utilizaci(cid:243)n de los crØditos asignados, si los problemas registrados en la aplicaci(cid:243)n de dicho programa se han superado y, de no ser Øste el caso, a quØ se deben los considerables retrasos existentes? (1) H-0411/97, Debates del Parlamento Europeo (junio de 1997). Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de diciembre de 1999) Recientemente se ha acelerado considerablemente la ejecuci(cid:243)n del programa operativo (PO) en cuesti(cid:243)n. En lo que ataæe al Fondo Social Europeo, se ha comprometido un 100 % de los crØditos programados, de los cuales ya se ha abonado a Grecia un 78,86 %. El Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) ha comprometido un 82 % y abonado un 48 % de los crØditos programados. Todos los crØditos del FEDER se comprometerÆn antes del 31 de diciembre de 1999. Todos los compromisos legales nacionales deberÆn contraerse antes de finales del aæo 1999, mientras que su ejecuci(cid:243)n puede continuar hasta diciembre de 2001. Este aæo se llevarÆ a cabo una reprogramaci(cid:243)n inicial» para corregir la programaci(cid:243)n y interna definitiva del PO «Educaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n profesional garantizar la plena utilizaci(cid:243)n de los crØditos disponibles. La mayor(cid:237)a de los problemas que se plantearon en el pasado, y que hab(cid:237)an retrasado considerablemente la ejecuci(cid:243)n financiera del programa, parecen ya resueltos. (2000/C 170 E/155) PREGUNTA ESCRITA E-1940/99 de Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Medidas para acometer el desarrollo de la nueva pol(cid:237)tica ultraperifØrica conforme al art(cid:237)culo 299. 2 del Tratado de Amsterdam El desarrollo del art(cid:237)culo 299. 2 del Tratado de Amsterdam, nueva base jur(cid:237)dica del rØgimen de integraci(cid:243)n de las regiones ultraperifØricas, implicarÆ un esfuerzo inicial considerable y una coordinaci(cid:243)n de los distintos servicios, esfuerzo que deberÆ proseguir en el futuro para ir adaptando este rØgimen a la evoluci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas comunitarias


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1918/99 von Francesco Turchi (UEN) an die Kommission. Rußland.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
Russia
economic cooperation

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/19 (2000/C 303 E/016) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1918/99 von Francesco Turchi (UEN) an die Kommission (14. Oktober 1999) Betrifft: Ru(cid:223)land Trifft es zu, da(cid:223) Ru(cid:223)land allj(cid:228)hrlich 1 Milliarde Euro im Rahmen des Tacis-Programm erhalten hat? Wie wird in Anbetracht der Skandale, in die die russische Regierung derzeit verwickelt ist, kontrolliert, in welcher Weise diese Mittel verteilt und ob sie tats(cid:228)chlich f(cid:252)r humanit(cid:228)re Zwecke verwendet werden? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (16. November 1999) Ru(cid:223)land hat im Zeitraum 1991 bis 1998 aus dem Tacis-Programm 1 200 Mio. Euro erhalten. Der Etat f(cid:252)r das Aktionsprogramm 1999 f(cid:252)r Ru(cid:223)land bel(cid:228)uft sich auf 99,5 Mio. Euro. Humanit(cid:228)re Hilfe wird im Rahmen des Tacis-Programms nicht geleistet. Vielmehr werden Zusch(cid:252)sse zur Finanzierung von Politik- beratung, technischer Hilfe, Studien sowie Ausbildungs- und sonstigen Ma(cid:223)nahmen zur Unterst(cid:252)tzung der Transformation in Marktwirtschaften und demokratische Gesellschaften gew(cid:228)hrt. Der k(cid:252)rzlich erschienene Jahresbericht 1998 enth(cid:228)lt alle Einzelheiten zum Tacis-Programm 1998. Alle von Tacis finanzierten Programme und Projekte unterliegen der (cid:220)berwachung, Evaluierung und Rechnungspr(cid:252)fung durch die zust(cid:228)ndigen Kommissionsdienststellen und den Rechnungshof, die diese wenn n(cid:246)tig auch an Ort und Stelle vornehmen. Bei der Schaffung des Gemeinsamen Dienstes der Ausw(cid:228)rtigen Beziehungen (SCR) im Juli 1998 wurde erstmals ein Referat f(cid:252)r Rechnungspr(cid:252)fung gebildet, das eigens f(cid:252)r die Pr(cid:252)fung s(cid:228)mtlicher Ma(cid:223)nahmen der Auslandshilfe zust(cid:228)ndig ist. Im Zusammenhang mit der Hilfe f(cid:252)r Ru(cid:223)land im Rahmen des Tacis- Programms hat das Referat bereits eine Reihe von Rechnungspr(cid:252)fungen eingeleitet, um die (cid:220)berwachung der Hilfe zu verbessern und daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) die Gemeinschaftsmittel ordnungsgem(cid:228)(cid:223) und den Bestimmungen des jeweiligen Finanzierungsabkommens entsprechend eingesetzt werden. Bislang haben in denen rigorose Pr(cid:252)fungen als vordringlich sich diese Anstrengungen auf Bereiche konzentriert, betrachtet werden. Dazu geh(cid:246)ren Programme und Vertr(cid:228)ge, in deren Rahmen L(cid:228)nder wie Ru(cid:223)land technische Hilfe in der nuklearen Sicherheit erhalten, die Hilfe f(cid:252)r Ru(cid:223)land im Rahmen des Nahrungs- mittelhilfeprogramms sowie Vertr(cid:228)ge und Programme im Rahmen von Tacis, bei denen die Kommission auf potentielle Probleme in der Finanzkontrolle und Verwaltung von Gemeinschaftsmitteln aufmerksam gemacht wurde. Zur verst(cid:228)rkten (cid:220)berwachung der Ru(cid:223)land gew(cid:228)hrten Gemeinschaftsmittel wurden noch weitere Ma(cid:223)nah- men eingeleitet, so der Abschlu(cid:223) einer Reihe von Rahmenvertr(cid:228)gen, die es in Zukunft erm(cid:246)glichen, auf Pr(cid:252)fungsw(cid:252)nsche rascher und flexibler einzugehen. Dank einer solchen M(cid:246)glichkeit k(cid:246)nnen mehr Pr(cid:252)fun- gen durchgef(cid:252)hrt und ein h(cid:246)herer Anteil der an Ru(cid:223)land gehenden Auslandshilfe (cid:252)berwacht werden. Kommt bei einer Analyse dieser Pr(cid:252)fungen der Verdacht auf Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten oder Betrug auf, so wird unverz(cid:252)glich das OLAF unterrichtet. Einige Tacis-Programme wurden auch evaluiert. Unter der Internet-Anschrift des SCR http://europa. eu. int/ comm/scr/evaluation/index. htm (Evaluierungsabteilung) kann der volle Wortlaut aller in den vergangenen drei Jahren vorgenommenen Evaluierungen eingesehen werden. (cid:220)berdies werden zur Zeit das laufende Nahrungsmittelhilfeprogramm und das gesamte L(cid:228)nderprogramm genauer evaluiert. Bei den Evaluierungen wird gepr(cid:252)ft, inwieweit die Tacis-Ma(cid:223)nahmen in bezug auf die angestrebten Ziele und die Bed(cid:252)rfnisse der Tacis-Empf(cid:228)ngerl(cid:228)nder die Kriterien Relevanz, Nutzeffekt, Wirksamkeit und Nachhaltigkeit erf(cid:252)llt haben. C 303 E/20 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Die Gemeinschaftsprogramme f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfe werden von der Kommission geleitet. Sie werden in Zusammenarbeit mit professionellen humanit(cid:228)ren Organisationen wie etwa spezialisierten Unterorganisa- tionen der Vereinten Nationen, europ(cid:228)ischen nichtstaatlichen Organisationen (NRO) und dem Roten Kreuz umgesetzt. Unl(cid:228)ngst hat die Kommission ein technisches B(cid:252)ro in Moskau er(cid:246)ffnet, um ihre Partner an Ort und Stelle direkt zu beraten. Bei der Bewertung der Verl(cid:228)(cid:223)lichkeit der Verteilungssysteme in der Russischen F(cid:246)deration ist im all- gemeinen auch die Kommission eher vorsichtig. Tats(cid:228)chlich ist dies einer der Hauptgr(cid:252)nde daf(cid:252)r, da(cid:223) sie in diesem Land bislang nur in bescheidenem Umfang t(cid:228)tig wurde (bei ihren Entscheidungen (cid:252)ber Projekt- vorschl(cid:228)ge sind ausreichende (cid:220)berwachungsm(cid:246)glichkeiten eines der wichtigsten Kriterien). (2000/C 303 E/017) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1941/99 von Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) an die Kommission (4. November 1999) Betrifft: Transeurop(cid:228)ische Verkehrs- und Energienetze. Gebiete in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage Die gegenw(cid:228)rtigen Leitlinien f(cid:252)r die transeurop(cid:228)ischen Verkehrs- und Energienetze schlie(cid:223)en die Gebiete in (cid:228)u(cid:223)ersten Randlagen, die aufgrund ihrer Abgelegenheit und ihres zerkl(cid:252)fteten Territoriums einer Sonder- behandlung bed(cid:252)rfen, faktisch vom Zugang zu diesen Netzen aus. Wird die Kommission eine spezifische Verkehrs- und Energiepolitik konzipieren, die auf die Erfordernisse dieser Gebiete abgestimmt ist und unter anderem nicht nur blo(cid:223)en den Zugang zu den transeurop(cid:228)ischen Netzen garantiert, sondern dar(cid:252)ber hinaus den Hauptproblemen dieser Regionen Rechnung tr(cid:228)gt? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (26. November 1999) Die Notwendigkeit zur Anbindung der insularen, eingeschlossenen und ultraperipheren Gebiete an die zentralen Gebiete der Gemeinschaft ist im EG-Vertrag im Rahmen der Gemeinschaftsaktion zu den transeurop(cid:228)ischen Netzen festgeschrieben. Deshalb wurden sowohl bei den Verkehrsinfrastrukturen als auch bei den Infrastrukturen im Energie- bereich die Besonderheiten dieser Regionen in die Leitlinien einbezogen. Die Abgelegenheit dieser Regionen in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage macht nat(cid:252)rlich eine physische Anbindung dieser Regionen an die Netze im Zentrum Europas beinahe unm(cid:246)glich. In die gemeinschaftlichen Leitlinien f(cid:252)r den Aufbau eines transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes (Entscheidung Nr. 1692/96/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 23. Juli 1996 (1)) wurde jedoch die Notwendigkeit einer Anbindung der Regionen in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage insbesondere an die Hafen- und Flughafennetze aufgenommen. F(cid:252)r diese Netze werden Kriterien entwickelt, die die Entfernung und die Verstreutheit der Gebiete ber(cid:252)cksichtigen. Die gemeinschaftlichen Leitlinien f(cid:252)r die transeurop(cid:228)ischen Netze im Energiebereich (Entscheidung Nr. 1254/96/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 5. Juni 1996) (2) sehen unter ihren Priorit(cid:228)ten die Anbindung der isolierten elektrischen Netze (z. B. durch Unterwasserverbindungen zwischen Inseln oder zu einem anderen nahegelegenen Netz) sowie die Einf(cid:252)hrung von Erdgas in neuen Regionen (z. B. (cid:252)ber ein LNG-Terminal, das Fl(cid:252)ssig-Erdgas erh(cid:228)lt) vor. Entwicklungsma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Gebiete in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage auf Gemeinschaftsebene beschr(cid:228)nken sich nicht nur auf die transeurop(cid:228)ischen Netze. Die Strukturfonds (Europ(cid:228)ischer Fonds f(cid:252)r regionale Entwick- lung (EFRE), Europ(cid:228)ischer Sozialfonds, Europ(cid:228)ischer Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirt- schaft und das Finanzinstrument f(cid:252)r die Ausrichtung der Fischerei) leisten einen (cid:228)u(cid:223)erst wichtigen Beitrag in Form von mehrj(cid:228)hrigen Entwicklungsprogrammen im Rahmen des Ziels 1 (Regionen mit Entwicklungs- r(cid:252)ckstand) und bestimmter Gemeinschaftsinitiativen (insbesondere REGIS (Gemeinschaftsinitiative zugun- sten der Regionen in extremer Randlage))


title: Komission asetus (EY) N:o 2179/1999, annettu 14 päivänä lokakuuta 1999, tarjouskilpailun avaamisesta tiettyihin kolmansiin maihin vietävän kokonaan hiotun keskipitkäjyväisen riisin ja kokonaan hiotun pitkäjyväisen A-riisin vientituen määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

formats: pdf print

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 267/13 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2179/1999, annettu 14 päivänä lokakuuta 1999, tarjouskilpailun avaamisesta tiettyihin kolmansiin maihin vietävän kokonaan hiotun keskipitkäjy- väisen riisin ja kokonaan hiotun pitkäjyväisen A-riisin vientituen määrittämiseksi EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) Arvioidun hankintataseen tarkastelu osoittaa, että tuotta- jilla on hallussaan vientikelpoisia riisimääriä. Tämä tilanne voi vaikeuttaa tuottajahintojen normaalia kehi- tystä markkinointivuonna 1999/2000. Tilanteen korjaamiseksi olisi säädettävä vientituen myön- tämisestä vientiin alueille, jotka voivat hankkia kyseisiä tuotteita yhteisöstä. Riisimarkkinoiden erityistilanteen vuoksi on aiheellista rajoittaa tuen määrää ja soveltaa asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklaa, jossa säädetään mahdollisuudesta vahvistaa vientituen määrä tarjouskil- pailulla. Olisi todettava, että tähän tarjouskilpailuun sovelletaan vientituen tarjouskilpailuttamista koskevista yksityiskoh- taisista säännöistä riisialalla 6 päivänä maaliskuuta 1975 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 299/95 (4), säännöksiä. on välttämiseksi Markkinahäiriöiden suotavaa säätää tarjouskilpailun rajoittamisesta tiettyihin komission asetuksen (ETY) N:o 2145/92 (5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3304/94 (6), liitteessä tarkoitettuihin alueisiin. tuottajamaissa Maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän sovelta- mista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maatalou- salalla 22 päivänä joulukuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2808/98 (7), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1410/1999 (8), 14 artiklan mukaisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan säädöksen nojalla järjestetyn tarjouskilpailun osana ilmaistaan euroina. Saman asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa sääde- tään, että tällaisessa tapauksessa valuuttakurssin määräy- tymisperuste on viimeinen tarjousten esittämispäivä. tarjouksien määrät toteutettujen Mainitun artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetään valuutta- kurssien määräytymisperusteista ennakkojen ja vakuuk- sien osalta. 6) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Avataan kokonaan hiotun keskipitkäjyväisen riisin ja 1. kokonaan hiotun pitkäjyväisen A-riisin vientituen osalta asetuksen (ETY) N:o 2145/92 liitteessä tarkennettuja alueita I—VI, lukuun ottamatta Viroa, Unkaria, Puolaa, Tšekkiä, Slove- niaa, Kyprosta ja Turkkia, sekä aluetta VIII, lukuun ottamatta Guyanaa, Madagaskaria ja Surinamia, koskeva vientituen tar- jouskilpailu. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tarjouskilpailu jatkuu 29 päivään kesäkuuta 2000 asti. Kyseisenä aikana järjestetään tarjousten joihin viikoittaisia jättöpäivät määritetään tarjouskilpailuilmoituksessa. viimeiset tarjouskilpailuja, liittyvien Tarjouskilpailu järjestetään asetuksen (ETY) N:o 584/75 3. säännösten ja myöhempien säännösten mukaisesti. 2 artikla Tarjoukset voidaan hyväksyä vain, jos ne koskevat vähintään 50 tonnin ja enintään 3 000 tonnin vietävää määrää. 3 artikla Asetuksen (ETY) N:o 584/75 3 artiklassa tarkoitettu vakuus on 30 euroa tonnilta. 4 artikla Poiketen siitä, mitä komission asetuksen (ETY) N:o 3719/ 1. 88 (9) 21 artiklan 1 kohdassa säädetään, tämän tarjouskilpailun yhteydessä voimassaoloajan vahvistamiseksi niitä pidetään tarjouksen jättöpäivänä annet- tuina. vientitodistusten annettujen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EYVL L 61, 7. 3. 1975, s. 25. (4) EYVL L 35, 15. 2. 1995, s. 8. (5) EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20. (6) EYVL L 341, 30. 12. 1994, s. 48. (7) EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 36. (8) EYVL L 164, 30. 6. 1999, s. 53. 2. Nämä luvat ovat voimassa niiden 1 kohdan mukaisesta antamispäivästä lähtien sitä seuraavan neljännen kuukauden loppuun asti. (9) EYVL L 331, 2. 12. 1988, s. 1. L 267/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 10. 1999 5 artikla — olla jatkamatta tarjouskilpailua. Jätettyjen tarjousten on saavuttava komissiolle jäsenvaltioiden välityksellä viimeistään puolitoista tuntia tarjouskilpailuilmoi- tuksessa asetetun viikoittaiselle määräajan päättymisen jälkeen. Tarjoukset on esitettävä liit- teessä olevan mallin mukaisesti. jättämiselle tarjousten Kun enimmäisvientituki on vahvistettu, 2. tarjouskilpailu ratkaistaan sen tarjouksen tekijän tai niiden tarjousten teki- jöiden hyväksi, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi. Jos tarjouksia ei ole jätetty, jäsenvaltioiden on ilmoitettava siitä komissiolle edellisessä kohdassa tarkoitetussa määräajassa. 8 artikla Tarjousten jättämiselle asetetut määräajat ovat Belgian aikaa. 6 artikla 7 artikla Jätettyjen tarjousten perusteella 1. päättää asetuksen (EY) N:o 3072/95 22 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti — vahvistaa enimmäisvientituen ottaen huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa säädetyt perus- teet, tai komissio joko: Tarjousten jättämiselle asetettu määräaika päättyy ensimmäisen osittaisen tarjouskilpailun osalta 28 päivänä lokakuuta 1999 kello 10. Tarjousten viimeiseksi jättöpäiväksi vahvistetaan 29 päivä kesä- kuuta 2000. 9 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 267/15 Viikoittainen tarjouskilpailu tiettyihin kolmansiin maihin vietävän kokonaan hiotun keskipitkäjyväisen riisin ja kokonaan hiotun pitkäjyväisen A-riisin vientituesta LIITE Tarjousten jättämisen määräaika (päivämäärä/kellonaika) 1 Tarjouksen tekijän numero 2 Määrä tonneina 3 Vientituen määrä (euroina tonnia kohden) 1 2 3 4 5 jne


title: Komission asetus (EY) N:o 2189/1999, annettu 14 päivänä lokakuuta 1999, asetuksessa (EY) N:o 1897/1999 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 267/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 10. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2189/1999, annettu 14 päivänä lokakuuta 1999, asetuksessa (EY) N:o 1897/1999 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimi- tettujen tarjousten osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/ 98 (4), ottaa huomioon viljoja koskevasta erityisestä interventiotoi- menpiteestä Suomessa ja Ruotsissa 2 päivänä syyskuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1897/1999 (5), sellai- sena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2096/1999 (6), ja erityisesti sen 8 artiklan, sekä katsoo, että 1) Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuk- sella (EY) N:o 1897/1999, 2) 3) 4) asetuksen (EY) N:o 1897/1999 8 artiklassa säädetään, että komission voi toimitettujen tietojen perusteella ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tarjouskilpailun ratkaise- matta jättämisestä, erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista ja vahvistaa enimmäistukea, tässä asetuksessa määrätyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 8. —14. lokakuuta 1999 osana asetuksessa (EY) N:o 1897/1999 tarkoitettua kauran vientitukea koskevaa tarjouskilpailua. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä lokakuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EYVL L 233, 3. 9. 1999, s. 10. (6) EYVL L 257, 3. 10. 1999, s. 4


title: 1999/700/EG: Beschikking van de Commissie van 14 oktober 1999 tot wijziging van Beschikking 97/778/EG met het oog op bijwerking, voor Duitsland, van de lijst van inspectieposten aan de grens die voor de veterinaire controles zijn erkend (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 3280) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
animal product
animal production
customs inspection
import
third country
veterinary inspection

text: L 276/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 10. 1999 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 14 oktober 1999 tot wĳziging van Beschikking 97/778/EG met het oog op bĳwerking, voor Duitsland, van de lĳst van inspectieposten aan de grens die voor de veterinaire controles zĳn erkend (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 3280) (Voor de EER relevante tekst) (1999/700/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Richtlĳn 97/78/EG van de Raad van 18 december 1997 tot vaststelling van de beginselen voor de organisatie van de veterinaire controles voor producten die uit derde landen in de Gemeenschap worden binnengebracht (1), en met name op artikel 6, leden 2 en 4, en artikel 33, Gelet op Richtlĳn 91/496/EEG van de Raad van 15 juli 1991 tot vaststelling van de beginselen voor de organisatie van de veterinaire controles voor dieren uit derde landen die in de Gemeenschap worden binnengebracht en tot wĳziging van de Richtlĳnen 89/662/EEG, 90/425/EEG en 90/675/EEG (2), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 96/43/EG (3), en met name op artikel 6, lid 4, (1) (2) (3) Overwegende dat bĳ Beschikking 97/778/EG van de Commissie (4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Beschik- king 1999/577/EG (5), de lijst is vastgesteld van de inspectieposten aan de grens die zĳn erkend voor de veterinaire controles van levende dieren en dierlĳke producten uit derde landen; Overwegende dat op verzoek van de bevoegde autoriteiten van Duitsland en als gevolg van een communautaire inspectie aan de lĳst een grensinspectiepost moet worden toegevoegd; Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatregelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Permanent Veterinair Comité, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 In de bĳlage bĳ Beschikking 97/778/EG wordt voor Duitsland de lĳst van inspectieposten aan de grens vervangen door de lĳst in de bĳlage bĳ deze beschikking. Artikel 2 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 14 oktober 1999. Voor de Commissie David BYRNE Lid van de Commissie (1) PB L 24 van 30. 1. 1998, blz. 9. (2) PB L 268 van 24. 9. 1991, blz. 56. (3) PB L 162 van 1. 7. 1996, blz. 1. (4) PB L 315 van 19. 11. 1997, blz. 15. (5) PB L 219 van 19. 8. 1999, blz. 38. 27. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 276/15 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA País: ALEMANIA — Land: TYSKLAND — Land: DEUTSCHLAND — Χώρα: ΓΕΡΜΑΝΙΑ — Country: GERMANY — Pays: ALLEMAGNE — Paese: GERMANIA — Land: DUITSLAND — País: ALEMANHA — Maa: SAKSA — Land: TYSKLAND 1 Berlin-Tegel Bietingen Brake Nordenham Bremen Bremerhaven Cuxhaven Dresden-Friedrichstadt Düsseldorf Forst Frankfurt/Main Frankfurt/Oder Frankfurt/Oder Furth im Wald-Bahnhof Furth im Wald-Schafberg Hahn-Flughafen Hamburg Flughafen Hamburg Hafen Kiel Köln Konstanz Straße Lübeck Ludwigsdorf Autobahn München Pomellen Rostock Rügen Schirnding-Landstraße Schönefeld Stuttgart Waidhaus Weil/Rhein Weil/Rhein Mannheim Zinnwald 2 0150299 0148999 0151599 0150699 0150799 0151699 0153499 0151999 0150399 0151099 0150499 0150499 0153399 0149399 0155999 0150999 0150899 0152699 0152099 0153199 0152799 0152399 0149699 0151299 0151399 0151199 0149799 0150599 0149099 0150099 0149199 0153299 0152599 3 A R P P P P F A R A F R F R A A P P A R P R A R P P R A A R R F R HC, NHC HC-NT, NHC-NT NHC-NT(4) HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC-NT HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC-NT, NHC-NT HC, NHC HC(2), NHC(2) HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC HC, NHC 4 5 U, O E, (10) U, E, O U, E, O U, E, O U, E, O O U, E, O E, (10) E O U, E, O U, E U, E, O O U, E, O U, E, O O U, E, O O U, E, O U, E, O U, E, O


title: PERGUNTA ESCRITA P-1916/99 apresentada por Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) à Comissão. Programas comunitários de ajuda ao desenvolvimento no Moçambique.

eurovoc_concepts:
Mozambique
aid programme
development aid
diplomatic relations

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/123 A Comissªo previu a organiza(cid:231)ªo de seminÆrios cient(cid:237)ficos para cada uma das regiıes biogeogrÆficas, 2. em coopera(cid:231)ªo com o Centro TemÆtico Europeu para a Protec(cid:231)ªo da Natureza. O desenrolar destes seminÆrios e a lista dos participantes foram decididos em concerta(cid:231)ªo com os Estados- -membros. O objectivo consiste em avaliar as listas nacionais de s(cid:237)tios com base nas melhores informa(cid:231)ıes cient(cid:237)ficas dispon(cid:237)veis. A Comissªo baseia-se portanto nas competŒncias cient(cid:237)ficas dispon(cid:237)veis, recordando todavia que as Directivas 79/0409/CEE do Conselho, de 2 de Abril de 1979, relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves selvagens (1) e 92/0043/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (2) nªo fixam critØrios numØricos irrefutÆveis que permitam tomar decisıes relativamente a cada s(cid:237)tio considerado isoladamente. O Centro TemÆtico Europeu para a Protec(cid:231)ªo da Natureza depende da AgŒncia Europeia do 3. Ambiente e a Comissªo nªo intervØm no recrutamento ou atribui(cid:231)ªo de tarefas no (cid:226)mbito do centro temÆtico. Tanto quanto Ø do conhecimento da Comissªo, trŒs pessoas trabalham na avalia(cid:231)ªo dos dados cient(cid:237)ficos para a rede Natura 2000 no (cid:226)mbito da equipa central do centro temÆtico. 4. A recolha de dados cient(cid:237)ficos Ø da competŒncia da AgŒncia Europeia do Ambiente. A Comissªo, por seu lado, envia ao centro temÆtico todos os dados de que dispıe (cid:129) estudos cient(cid:237)ficos co-financiados, inventÆrios realizados no (cid:226)mbito de projectos Life-Nature, informa(cid:231)ıes comunicadas, entre outros, pelas organiza(cid:231)ıes nªo governamentais (ONG) (cid:129), insistindo junto dos Estados-membros para que estes trans- mitam todos os dados em seu poder. A Comissªo gostaria de salientar que determinados Estados-membros nªo quiseram transmitir os seus inventÆrios nacionais de s(cid:237)tios que acolhem habitats naturais ou espØcies de interesse comunitÆrio, ou nªo mencionaram todos os habitats ou espØcies todavia presentes nos s(cid:237)tios propostos para a rede Natura 2000. A Comissªo salientou por diversas vezes, quer junto da agŒncia quer do comitØ director do centro 5. temÆtico, a prioridade que deverÆ ser concedida (cid:224) avalia(cid:231)ªo cient(cid:237)fica para a Natura 2000 e o interesse de refor(cid:231)ar a equipa central do centro temÆtico para esse efeito. 6. A avalia(cid:231)ªo dos centros temÆticos Ø da competŒncia do conselho de administra(cid:231)ªo da agŒncia. A Comissªo, que (cid:224) semelhan(cid:231)a do Parlamento conta com dois representantes nesse organismo, participaria de bom grado numa avalia(cid:231)ªo dos recursos necessÆrios para o Centro TemÆtico «Nature». (1) (2) JO L 103 de 25. 4. 1979. JO L 206 de 22. 7. 1992. (2000/C 170 E/146) PERGUNTA ESCRITA P-1916/99 apresentada por Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (14 de Outubro de 1999) Objecto: Programas comunitÆrios de ajuda ao desenvolvimento no Mo(cid:231)ambique Pode a Comissªo explicar por quŒ razªo, no in(cid:237)cio deste ano, os programas comunitÆrios de ajuda ao desenvolvimento no Mo(cid:231)ambique foram suspensos por vÆrios meses, pondo, deste modo, em risco o conjunto dos programas, assim como as rela(cid:231)ıes diplomÆticas? Resposta de Poul Nielson em nome da Comissªo (9 de Novembro de 1999) A pergunta deve basear-se provavelmente num mal-entendido. A Comissªo nªo adoptou qualquer decisªo em 1999, ou nos œltimos anos, tendo em vista p(cid:244)r termo ou suspender a ajuda ao desenvolvimento de Mo(cid:231)ambique. C 170 E/124 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 Actualmente, os programas de ajuda ao desenvolvimento de Mo(cid:231)ambique estªo a ser executados de acordo com as previsıes. Durante o primeiro semestre de 1999, a Comissªo aprovou dois novos programas, no montante de 25,8 milhıes de €. Durante o per(cid:237)odo referido pelo Senhor Deputado, nªo se verificou qualquer problema particular com as autoridades mo(cid:231)ambicanas. Pelo contrÆrio, as rela(cid:231)ıes com Mo(cid:231)am- bique registaram mesmo melhorias, o que permitiu uma maior participa(cid:231)ªo das autoridades mo(cid:231)ambicanas na defini(cid:231)ªo, programa(cid:231)ªo e execu(cid:231)ªo dos programas de ajuda. O Senhor Deputado gostarÆ certamente de saber que o n(cid:237)vel do financiamento concedido pela Comuni- dade a Mo(cid:231)ambique Ø actualmente bastante elevado. Com efeito, os pagamentos efectuados em 1998 elevaram-se a 91 milhıes de €, enquanto as previsıes para 1999 e 2000 estªo actualmente fixadas em 132 e 127 milhıes de €, respectivamente. (2000/C 170 E/147) PERGUNTA ESCRITA P-1917/99 apresentada por Marco Pannella (TDI) ao Conselho (15 de Outubro de 1999) Objecto: PrÆtica da chamada «deten(cid:231)ªo e repatria(cid:231)ªo» na China Todos os anos, centenas de milhares de pessoas provenientes dos meios mais desfavorecidos (crian(cid:231)as da rua, pessoas sem abrigo, doentes mentais, migrantes, etc. ) sªo submetidas na China a prisıes arbitrÆrias, sem acusa(cid:231)ªo espec(cid:237)fica nem processo. Tal prÆtica repressiva, conhecida por «deten(cid:231)ªo e repatria(cid:231)ªo», foi utilizada em escala acrescida durante as semanas que precederam o 50o aniversÆrio da Repœblica Popular da China. A forma de deten(cid:231)ªo em causa, que pode prolongar-se por vÆrios meses, decorre em condi(cid:231)ıes pavorosas, com os presos submetidos continuamente a violŒncias f(cid:237)sicas, vivendo em condi(cid:231)ıes sanitÆrias deplorÆveis, sujeitos a horÆrios de trabalho extremamente duros e a um quase total isolamento. Os detidos sªo, alØm do mais, obrigados a suportar os custos da sua permanŒncia nos chamados centros de «deten(cid:231)ªo e repatria(cid:231)ªo». Que iniciativas adoptou, ou se propıe adoptar, o Conselho, tendo em vista a aboli(cid:231)ªo urgente pelas autoridades chinesas de tal forma de deten(cid:231)ªo administrativa, contrÆria ao esp(cid:237)rito e (cid:224) letra das conven(cid:231)ıes internacionais assinadas pela RPC? Que iniciativas se propıe o Conselho adoptar a fim de que, na expectativa da aboli(cid:231)ªo total da referida forma de deten(cid:231)ªo arbitrÆria, as autoridades chinesas garantam o livre acesso das organiza(cid:231)ıes internacio- nais aos chamados centros de «deten(cid:231)ªo e repatria(cid:231)ªo»? De forma mais genØrica, que iniciativas se propıe o Conselho adoptar, tendo em vista conseguir que a RPC respeite, de forma rigorosa e verificÆvel, o Pacto Internacional sobre os Direitos Civis e Pol(cid:237)ticos? Resposta (17 de Dezembro de 1999) A UE tem manifestado em vÆrias ocasiıes a sua preocupa(cid:231)ªo perante a viola(cid:231)ªo dos Direitos do 1. Homem, tanto no (cid:226)mbito de inst(cid:226)ncias multilaterais como nos contactos bilaterais com as autoridades chinesas, e designadamente no quadro do diÆlogo UE-China sobre os Direitos do Homem. AtravØs deste diÆlogo, a Uniªo Europeia aborda regularmente, entre outras questıes, a das deten(cid:231)ıes administrativas e arbitrÆrias. A UE instou vivamente as autoridades chinesas a modificarem a sua pol(cid:237)tica nesta Ærea e a cumprirem o disposto no Pacto das Na(cid:231)ıes Unidas sobre os Direitos Civis e Pol(cid:237)ticos e sobre os Direitos Econ(cid:243)micos, Sociais e Culturais, que assinou no passado. Sublinhou ainda a import(cid:226)ncia de dar seguimento (cid:224)s recomenda(cid:231)ıes formuladas pelo Grupo de trabalho da ONU sobre Deten(cid:231)ıes ArbitrÆrias na sequŒncia da sua visita (cid:224) China. A UE incentivou a China a prosseguir a coopera(cid:231)ªo com o CICV no que respeita ao acesso aos centros de deten(cid:231)ªo. Por œltimo, a UE prop(cid:244)s (cid:224) China o desenvolvimento de projectos de assistŒncia tØcnica a fim de ajudar o governo chinŒs a ratificar e a aplicar os supramencio- nados Pactos das Na(cid:231)ıes Unidas. 2. Em 19 de Outubro, teve lugar em Pequim a œltima ronda do diÆlogo entre a Uniªo Europeia e a China sobre os Direitos do Homem. Nessa ocasiªo, as autoridades chinesas informaram a UE acerca das


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-1889/99 di Luis Berenguer Fuster (PSE) alla Commissione. Possibile conflitto di interessi nell'esame dell'attribuzione di aiuti pubblici.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Spain
competition policy
electrical industry
liberalisation of the market
political morality

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/95 La Commissione Ł convinta dell(cid:146)urgente necessit(cid:224) di rafforzare le strutture informative locali affinchŁ possano svolgere appieno il loro ruolo di centri di prossimit(cid:224) e avere massima efficacia presso il gran pubblico. ¨ parimenti consapevole della necessit(cid:224) di diffondere ulteriormente la conoscenza di tali strutture e garantire una migliore promozione delle loro attivit(cid:224). In questo senso Ł gi(cid:224) stato compiuto uno sforzo che rimane per(cid:242) ancora insufficiente. Un sito che presenta le antenne d(cid:146)informazione Ł gi(cid:224) disponibile sul indirizzi dell(cid:146) antenne server Europa ; con la rubrica « l(cid:146)Europa vicina a casa vostra», d(cid:146)informazione locali. Sono previsti legami con i siti elaborati dalle antenne stesse. Il servizio « Europe Direct » che raccoglie le richieste di informazioni provenienti da cittadini di tutti gli Stati membri, in ciascuna delle sue risposte informa sistematicamente il proprio corrispondente in merito al centro di informazioni piø vicino. Anche le rappresentanze della Commissione forniscono qesto tipo di servizio. Si protrebbero esplorare altre vie, quali una campagna pubblicitaria nei media locali, che tuttavia richiedono notevoli investimenti di risorse umane e finanziarie. fornisce gli (2000/C 170 E/109) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1761/99 di Luis Berenguer Fuster (PSE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Inchiesta in Spagna sugli aiuti pubblici nel settore dell(cid:146)elettricit(cid:224) La DG IV ha aperto un(cid:146)inchesta sugli aiuti pubblici per l(cid:146)ammontare di 1. 300. 000 milioni di pesetas di CTC (in termini di costi di transizione imputabili alla concorrenza) a beneficio delle aziende elettriche spagnole. Secondo quanto pubblicato dalla stampa spagnola, la vicepresidente Loyola de Palacio intende occuparsi degli aiuti pubblici nel settore dell(cid:146)energia, la qual cosa desta preoccupazione in quanto la sig. ra de Palacio era membro del governo che ha approvato questo aiuto pubblico. La Commissione intende lasciare questa inchesta sugli aiuti pubblici al commissario incaricato della concorrenza oppure intende trasferirla alla vicepresidente responsabile per l(cid:146)energia? (2000/C 170 E/110) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1889/99 di Luis Berenguer Fuster (PSE) alla Commissione (14 ottobre 1999) Oggetto: Possibile conflitto di interessi nell(cid:146)esame dell(cid:146)attribuzione di aiuti pubblici Nelle informazioni pubblicate dalla stampa spagnola sugli aiuti pubblici concessi alle imprese elettriche spagnole a titolo di costi di transizione alla concorrenza, si evidenzia che i servizi dei Commissari Monti e De Palacio collaborano alla quantificazione di detti costi, e si riferisce anche sulla posizione della Commissaria spagnola a favore della concessione di questi risarcimenti intesi ad alleviare i costi derivanti dalla liberalizzazione. La sig. ra De Palacio Ł stata membro del governo che ha approvato l(cid:146)iniziativa di concedere detti aiuti pubblici per il tramite dei CTC, che si traducono in un incremento del 4,5 % della fattura elettrica a carico dei consumatori spagnoli, e ci(cid:242) non pare costituire un ostacolo a che la Commissaria nelle sue nuove competenze esamini le decisioni che lei stessa precedentemente aveva approvate. La Commissione Ł del parere che la Commissaria De Palacio debba astenersi dall(cid:146)intervenire in una procedura nella quale si esamina la conformit(cid:224) con il trattato di aiuti pubblici alla cui concessione ha partecipato? Risposta comune data dal sig. Monti in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1761/99 e P-1889/99 (17 novembre 1999) Per quanto riguarda l(cid:146)andamento dei prezzi dell(cid:146)elettricit(cid:224) in Spagna, dai dati forniti dalla commissione nazionale dell(cid:146)elettricit(cid:224) spagnola alla Commissione, risulta che il prezzo della bolletta dell(cid:146)elettricit(cid:224) per gli utenti spagnoli Ł diminuito, in termini di percentuale effettiva per le famiglie, del 3,1 % nel 1996, 2,9 % nel 1997, 4,4 % nel 1998 ed Ł previsto che diminuisca del 5,6 % nel 1999. C 170 E/96 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 Della questione dei CTC (costi di transizione alla concorrenza) Ł responsabile, per quanto riguarda l(cid:146)eventuale componente «aiuto di Stato», il Commissario incaricato della politica della concorrenza. E(cid:146) chiaro tuttavia che per istruire tale fascicolo, i servizi del Commissario responsabile della concorrenza collaborano strettamente con la direzione generale dell(cid:146)energia, posta sotto la responsabilit(cid:224) della vice- presidente de Palacio. Qualsiasi decisione in merito al fascicolo sar(cid:224) inoltre adottata nel rispetto del principio di collegialit(cid:224). Per quanto riguarda la partecipazione della vice-presidente de Palacio alla futura decisione collegiale della Commissione concernente gli aiuti pubblici concessi alle aziende elettriche spagnole, si richiama l(cid:146)atten- zione dell(cid:146)onorevole parlamentare sull(cid:146)articolo 213 (ex articolo 157), paragrafo 2 del trattato CE, che dispone che «i membri della Commissione esercitano le loro funzioni in piena indipendenza nell(cid:146)interesse generale della Comunit(cid:224). Nell(cid:146)adempimento dei loro doveri, essi non sollecitano nØ accettano istruzioni da alcun governo nØ da alcun organismo. Essi si astengono da ogni atto incompatibile con il carattere delle loro funzioni. Ciascuno Stato membro si impegna a rispettare tale carattere e a non cercare di influenzare i membri della Commissione nell(cid:146)esecuzione dei loro compiti». In passato diversi membri della Commissione hanno avuto responsabilit(cid:224) governative. Tuttavia, l(cid:146)essere stati membri di un governo non deve loro impedire di partecipare alle decisioni della Commissione, perchØ ci(cid:242) equivarrebbe a togliere ogni sostanza all(cid:146)obbligo di indipendenza che s(cid:146)impone alla Commissione. Infatti, dopo la nomina della Commissione, ogni membro ha giurato dinanzi alla Corte di giustizia di rispettare gli obblighi derivanti dalla sua carica e segnatamente quelli sopra menzionati. Pertanto la Commissione non condivide il parere dell(cid:146)onorevole parlamentare sulla necessit(cid:224) per la sig. ra de Palacio di astenersi dal partecipare alla decisione in causa. (2000/C 170 E/111) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1765/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Discriminazione dei cittadini dell(cid:146)UE sulla base della Wet Inburgering Nieuwkomers (legge relativa all(cid:146)integrazione degli stranieri). Nei Paesi Bassi Ł in vigore dal 30 settembre 1998 la Wet Inburgering Nieuwkomers (legge concernente l(cid:146)integrazione degli stranieri). Tale legge sar(cid:224) valida unicamente per i cittadini non comunitari. Pu(cid:242) la Commissione, in relazione all(cid:146)entrata in vigore di tale legge, rispondere le seguenti domande? 1. Cosa pensa la Commissione della Wet Inburgering Nieuwkomers? Se la Commissione trova che tale legge sia discriminatoria, Ł disposta a segnalare tale situazione ai 2. Paesi Bassi? in Per quale motivo la Commissione non ha ancora risposto alle proteste del popolo olandese, 3. particolare al reclamo della «Landelijk Inspraakorgaan Zuid-Europeanen», LIZE (Associazione nazionale per la difesa degli interessi degli europei del Sud) dell(cid:146)8 settembre 1998 (esaminato da Carmen O(cid:146)Reilly, gabinetto Flynn/ms D(98))? Risposta data dalla sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (19 novembre 1999) La legge in questione ha quale obiettivo l(cid:146)integrazione dei nuovi arrivati. Tale obiettivo viene realizzato segnatamente tramite corsi in olandese e corsi volti a promuovere le opportunit(cid:224) di questi nuovi arrivati sul mercato olandese del lavoro. La partecipazione al programma di integrazione Ł obbligatoria per i nuovi arrivati che, sulla base di un test ufficiale, vengono considerati come aventi un(cid:146)insufficiente conoscenza lavoro in dell(cid:146)olandese ai particolare. imposti dalla legge pu(cid:242) comportare ammende e altre sanzioni. fini dell(cid:146)integrazione nella societ(cid:224) olandese in generale e nel mercato del Il mancato rispetto degli obblighi L(cid:146)esclusione dei cittadini comunitari dai programmi educativi offerti dalla legge summenzionata ha evidenziato la grande complessit(cid:224) del soggetto, che rende pertanto necessarie indagini approfondite


title: WRITTEN QUESTION E-1866/99 by Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) to the Commission. Directive 96/61 on integrated pollution prevention and control.

eurovoc_concepts:
industrial pollution
national implementing measure

text: 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/75 (2000/C 203 E/092) WRITTEN QUESTION E-1866/99 by Cristina Garc(cid:237)a-Orcoyen Tormo (PPE-DE) to the Commission (14 October 1999) Subject: Directive 96/61 on integrated pollution prevention and control 1. What is the situation concerning incorporation of Directive 96/61 (1) in the Member States? Is the agreed timetable being respected? What means are being used to identify the (cid:145)best available 2. techniques(cid:146) referred to? 3. What are the next targets for improving compliance with the principles of Directive 96/61? (1) OJ L 257, 10. 10. 1996, p. 26. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (22 November 1999) The deadline for the transposition of Council Directive 96/61/EC of 24 September 1996 concerning integrated pollution prevention and control (IPPC Directive) has just expired (30 October 1999). At present some Member States have communicated national implementing measures to the Commission, others not. Among the measures there is more or less complete legislation as well as legislation which apparently needs still to be amended or completed. Some Member States are in the course of adoption or publication of their legislation. The Commission will open infringement proceedings under Article 226 (ex-Article 169) of the EC Treaty for non-communication against those Member States which have not communicated their national implementing measures. The Commission also has the possibility to open proceedings for non-conformity, at a later stage, if necessary to ensure full application of the IPPC Directive. Article 11 of the IPPC Directive clearly requires the Member States to ensure that their authorities follow or are informed of developments in best available techniques (BAT). In parallel, the Commission has to organise an exchange of information between Member States and the industries concerned on best available techniques, associated monitoring and developments in them. This information exchange is under way, and will result in the issuing of reference documents describing, in a general sense, the best available techniques for each of the sectors covered by the IPPC Directive. The emission levels and techniques mentioned in these BAT reference documents (BREFs) will not have a legally binding character, but are intended to provide guidance for bodies involved in the identification of BAT. The information contained therein must be taken into account, in accordance with Annex IV of the IPPC Directive, when determining best available techniques generally or in specific cases. The IPPC Directive is based on the concept that both the operators of industrial installations and their regulators should have an integrated view of the different environmental impacts of the installation before making decisions on how it should be designed, built and operated. Such an integrated approach should avoid the shifting of pollution between various environmental media. However, the IPPC approach will only be successful if it forms part of a comprehensive and ambitious environmental policy that adequately addresses all the key environmental concerns


title: Proposta de Regulamento do Conselho que altera o Regulamento (CE) nº 54/1999 do Conselho que reparte as quotas de captura da Comunidade de 1999 nas águas da Gronelândia

eurovoc_concepts:
Greenland
authorised catch
catch quota
fishing agreement
fishing regulations

formats: html pdf

text: PT COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 14. 10. 1999 COM(1999) 472 final Proposta de REGULAMENTO DO CONSELHO que altera o Regulamento (CE) Nº 54/1999 do Conselho que reparte as quotas de captura da Comunidade de 1999 nas águas da Gronelândia (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS Em conformidade com o nº 2 do artigo 1º do Terceiro Protocolo1, a Comunidade tem direito a 70% da parte da Gronelândia do TAC de capelim. Esta disposição deve entender-se à luz do facto de as unidades populacionais de capelim nas águas ao largo do Leste da Gronelândia serem geridas conjuntamente pela Gronelândia, Islândia e Noruega. As consultas tripartidas do corrente ano resultaram num acordo, segundo o qual o TAC em questão foi fixado em 1 285 000 toneladas para 1999. De acordo com o Terceiro Protocolo, as quotas de captura da Comunidade nas águas da Gronelândia serão de 98 945 toneladas e, após dedução das quantidades concedidas às ilhas Faroé, à Islândia e à Noruega, a quota líquida disponível para os Estados-Membros será de 48 945 toneladas. O Regulamento (CE) nº 54/1999 do Conselho2 estabeleceu a correspondente quota de captura da Comunidade em 109 340 toneladas com base num TAC de 1 420 000. A presente proposta tem por objectivo aplicar as medidas resultantes da variação do TAC de base. 1 2 JO L 351 de 31. 12. 1994, p. 1. JO L 13 de 18. 1. 1999, p. 81. 2 Proposta de REGULAMENTO DO CONSELHO que altera o Regulamento (CE) Nº 54/1999 do Conselho que reparte as quotas de captura da Comunidade de 1999 nas águas da Gronelândia O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n° 3760/92 do Conselho, de 20 de Dezembro de 1992, que institui um regime comunitário da pesca e da aquicultura3, e, nomeadamente o nº 4 do seu artigo 8º, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando o seguinte: (1) (2) Que o Regulamento (CE) nº 54/1999 do Conselho4 estabeleceu, para 1999, a quota comunitária de captura do capelim nas águas da Gronelândia com base no TAC para 1998/1999; Que uma revisão do TAC em questão, entretanto efectuada, resultou numa alteração da proporção disponível para a Comunidade; (3) Que o Regulamento (CE) nº 54/1999 deve ser consequentemente alterado, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No anexo I do Regulamento (CE) nº 54/1999, os dados relativos ao capelim são alterados em conformidade com o anexo do presente regulamento. 3 4 JO L 389 de 31. 12. 1992, p. 1. Regulamento com a redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) Nº 1181/98 (JO L 164 de 9. 6. 1998, p. 1). JO L 13 de 18. 1. 1999, p. 81. 3 Artigo 2º O presente documento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas,. Pelo Conselho O Presidente 4 ANEXO Repartição das quotas de captura da Comunidade de 1999 nas águas da Gronelândia Espécie Zona geográfica Quotas de captura da Comunidade (toneladas) Quotas atribuídas aos Estados-Membros Quantidades atribuídas à Noruega Quantidades atribuídas à Islândia Quotas das Faroé ao abrigo do Protocolo CE/ Gronelândia Capelim CIEM XIV/V 98 9455 Comunidade 48 945 10 000 30 000 10 000 5 70% da parte da Gronelândia do TAC do capelim menos 10 000 toneladas para as ilhas Faroé. Se o TAC for revisto no decurso de 1999, a quota da Comunidade será revista em conformidade. 5


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1890/99 υποβολή: Pietro-Paolo Mennea (ELDR) προς την Επιτροπή. Κατασκευή εξοπλισμένης ζώνης στο Castel del Monte.

eurovoc_concepts:
EU financing
cultural heritage
heritage protection
less-favoured region
tourism policy
tourist infrastructure

text: 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/3 tome·a thw katapole·mhshw thw apa·thw, thw dvrodoki·aw kai ka·ue a·llhw para·nomhw drasthrio·thtaw epizh·miaw gia ta symfe·ronta tvn Koinoth·tvn (1), oi ypa·llhloi enhmerv·noyn ton Proi¤sta·meno thw Yphresi·aw h· ton Geniko· Dieyuynth· h·, efo·son to kri·noyn xrh·simo, ton Geniko· Grammate·a thw Epitroph·w h· a·mesa thn Yphresi·a Katapole·mhshw thw Apa·thw (OLAF). Oi ypa·llhloi poy pare·sxan h· pare·xoyn ta en lo·gv stoixei·a me ayta· ta me·sa, ei·xan kai e·xoyn thn eggy·hsh o·ti se kami·a peri·ptvsh den ua e·xoyn a·dikh h· diakritikh· antimetv·pish lo·gv thw paroxh·w tvn en lo·gv stoixei·vn. Sto plai·sio tvn dioikhtikv·n metarryumi·sev·n thw, h Epitroph· anapty·ssei epi· toy paro·ntow e·na beltivme·no sy·sthma to opoi·o ua diasfali·zei o·ti, ekto·w apo· tiw isxy·oysew diata·jeiw, oi ypa·llhloi poy ekplhrv·noyn to kauh·kon toyw pare·xontaw apodeiktika· stoixei·a gia ypotiue·menew paraba·seiw, ua diaue·toyn peraite·rv di·kaia kai apotelesmatika· me·sa gia na anafe·royn kai na e·xoyn prosektikh· kai energo· antapo·krish sthn anafora· toyw, sxetika· me tiw anhsyxi·ew kai ta apodeiktika· stoixei·a poy gnvstopoioy·n. Sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw, o k. van Buitenen metate·uhke, prow 4. to symfe·ron thw yphresi·aw, se diaforetikh· yphresi·a o·poy ta kauh·konta· toy antistoixoy·n stiw ikano·thtew kai tiw genike·w gnv·seiw toy. H meta·uesh prow to symfe·ron thw yphresi·aw den ua pre·pei se kami·a peri·ptvsh na uevrhuei· vw peiuarxiko· me·tro. H ue·sh thn opoi·a kate·xei sh·mera ei·nai toyla·xiston isody·namh me ekei·nh poy katei·xe progene·stera. Kata· th stigmh· thw dhmosiopoi·hshw tvn eggra·fvn, ton Deke·mbrio 1998, oi ierarxika· anv·teroi toy k. van 5. Buitenen ton proeidopoi·hsan o·ti en prokeime·nv ua parabi·aze toyw kanonismoy·w yphresiakh·w kata·stashw. O k. van Buitenen enh·rghse me apo·lyta dikh· toy prvtoboyli·a kai h Epitroph· den apode·xetai o·ti ua h·tan aitiologhme·no na metateuoy·n se a·llew ue·seiw oi ypa·llhloi poy h·tan kata· thn epoxh· ekei·nh ierarxika· anv·teroi toy k. van Buitenen kai enh·rghsan kalh· th pi·stei, dio·ti toy ypenuy·misan tiw apaith·seiw poy aporre·oyn apo· toyw isxy·ontew kano·new, kauv·w kai tiw piuane·w syne·peiew gia thn dhmosiopoi·hsh tvn en lo·gv eggra·fvn ekto·w toy uesmikoy· orga·noy. (1) EE L 149 thw 16. 6. 1999. (2000/C 330 E/003) GRAPTH ERVTHSH P-1890/99 ypobolh·: Pietro-Paolo Mennea (ELDR) prow thn Epitroph· (14 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Kataskeyh· ejoplisme·nhw zv·nhw sto Castel del Monte (cid:201)xontaw ypo·ch o·ti to Dhmotiko· Symboy·lio thw po·lhw thw Andria (BA), sthn Itali·a ene·krine mele·th ylopoi·hshw mia·w ejoplisme·nhw zv·nhw apoteloy·menhw apo·: ekdoth·ria eishthri·vn, bibliopvlei·o, kylikei·o, dia·forew yphresi·ew kai e·nan xv·ro sta·umeyshw poy sy·mfvna me th mele·th ua e·prepe na topouethuei· akribv·w di·pla apo· to oktagvni·oy ka·tochw ka·stro poy oikodomh·uhke kato·pin epiuymi·aw toy Freideri·koy II thw Sbe·bhw metajy· toy 1240 kai toy 1250 kai ei·nai gnvsto· vw «Castel del Monte». o i·diow o prosdiorismo·w toy kallitexnikoy· mnhmiakoy· agauoy·, ypodeikny·ei o·ti to ka·stro kai to boyno· apoteloy·n e·na eniai·o agauo· kai o·ti, metajy· a·llvn, h UNESCO to ene·taje sto shmantiko· kata·logo tvn agauv·n poy apoteloy·n kth·ma thw anurvpo·thtaw• ei·nai profane·w o·ti se peri·ptvsh ylopoi·hshw thw mele·thw o·pvw ayth· proble·petai sh·mera, ua eprokalei·to alloi·vsh kai apara·dekth bla·bh sthn istorikh· akeraio·thta tvn xv·rvn, o·pvw epi·shw kai sthn akeraio·thta toy topi·oy• gia th mele·th xrhsimopoih·uhkan xrhmatodoth·seiw thw Eyrvpai¤kh·w Envshw dedome·noy o·ti uevrh·uhke o·ti enta·ssetai stiw mele·tew ekei·new poy xrhmatodotoy·ntai gia thn ana·ptyjh kai ajiopoi·hsh toy toyrismoy· stiw perioxe·w toy sto·xoy 1 (Epixeirhsiako· polyperifereiako· pro·gramma gia th N. Itali·a (cid:129) POM). idi·vw de h Ervta·tai h Epitroph·. Gnvmodo·thsan, o·pvw proble·petai, gia th mele·th ayth· oi armo·diew arxe·w, Efori·a Periballontikv·n, Arxitektonikv·n kai Politistikv·n Agauv·n toy Mpa·ri, kauv·w kai to Ypoyrgei·o Politismoy·; proti·uetai na pare·mbei gia na stamath·sei tiw xrhmatodoth·seiw poy proe·blece h Eyrvpai¤kh· Envshw eiw tro·pon v·ste na anastalei· h ylopoi·hsh thw mele·thw ayth·w ba·sei thw isxy·oysaw eunikh·w nomouesi·aw kai tvn eyrvpai¤kv·n kanonismv·n poy proble·pontai gia tiw periptv·seiw ayte·w; Ba·sei tvn anvte·rv zhtei·tai na ejarthuei· h eyrvpai¤kh· xrhmatodo·thsh apo· mi·a se ba·uow tropopoi·hsh thw en lo·gv mele·thw metatopi·zontaw thn ejoplisme·nh zv·nh kai to sxetiko· xv·ro sta·umeyshw xamhlo·tera se sxe·sh me thn problepo·menh sh·mera ue·sh toyw kai toy·to se plai·sio sebasmoy· tvn fysikv·n xarakthristikv·n toy topi·oy kai eiw tro·pon v·ste na mh uigei· to istoriko· kai kallitexniko· ka·llow toy mnhmei·oy. C 330 E/4 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 Symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Febroyari·oy 2000) Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy e·xoyn lhfuei· apo· tiw italike·w arxe·w, to en lo·gv sxe·dio paroysia·sthke apo· thn «Epoptei·a gia thn periballontikh·, arxitektonikh·, kallitexnikh· kai istorikh· klhronomia· thw Puglia» kai o·xi apo· thn koino·thta thw Andria (Bari). To en lo·gv sxe·dio, me ti·tlo «Jena·ghsh sta ka·stra», proble·pei thn pragmatopoi·hsh eno·w ekuesiakoy· xv·roy, eno·w estiatori·oy, eno·w ekdothri·oy eisithri·vn kai eno·w bibliopvlei·oy kauv·w kai thn egkata·stash pinaki·dvn shmatodo·thshw. Vsto·so, h dhmioyrgi·a xv·rvn sta·umeyshw den ei·nai programmatisme·nh. O teleytai·ow e·xei sygxrhmatodothuei· apo· ta diarurvtika· tamei·a sto plai·sio toy progra·mmatow toy sto·xoy 1 kai, eidiko·tera, to me·tro 5a toy ypoprogra·mmatow I «Politistiko·w toyrismo·w» o·pvw eggra·fetai sto epixeirh- siako· polyperifereiako· pro·gramma «Toyrismo·w». H koinotikh· sygxrhmatodo·thsh, ba·sei toy Eyrvpai¤koy· Tamei·oy Perifereiakh·w Ana·ptyjhw ane·rxetai se 899 ekat. lire·tew, h· sto 50 % thw synolikh·w dapa·nhw. Ba·sei tvn idi·vn plhroforiv·n, h Epitroph· den diaue·tei stoixei·a poy ua mporoy·san na ue·soyn se amfisbh·thsh th xrhmatodo·thsh toy en lo·gv sxedi·oy apo· ta diarurvtika· tamei·a. (2000/C 330 E/004) GRAPTH ERVTHSH E-1962/99 ypobolh·: Gerhard Hager (NI) prow thn Epitroph· (5 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Apotelesmatiko·thta tvn mhxanismv·n xorh·ghshw pistv·sevn kai ele·gxoy ston tome·a thw eni·sxyshw dra·sevn Ton Deke·mbrio toy 1998 diejh·xuh sto Amboy·rgo «syne·drio» me ton ti·tlo: «Zur Sache Schätzchen (cid:129) Die 68er und ihr Einfluss auf die Solidaritäts- und Dritte-Welt-Bewegung» (epi· toy ue·matow, agaphte· moy! (cid:129) h genia· toy 68 kai h epirroh· thw sto ki·nhma gia thn allhleggy·h kai ton tri·to ko·smo»)• sth diorga·nvsh ayth·w thw ekdhlv·sevw symmetei·xe metajy· a·llvn to «envme·no sosialistiko· ko·mma» to opoi·o e·xei xarakthrisuei· apo· thn topikh· yphresi·a gia thn prostasi·a toy Synta·gmatow sto Amboy·rgo vw «aristerh· ejstremistikh· orga·nvsh». Gia thn ekdh·lvsh ayth·, sthn opoi·a symmetei·xan mazika· aristere·w ejstremistike·w organv·seiw, h Epitroph· thw EE xorh·ghsh oikonomikh· eni·sxysh y·coyw peri·poy 35. 000 aystriakv·n selini·vn. Apotelei· synh·uh praktikh· na lamba·noyn apo· thn Epitroph· oikonomikh· eni·sxysh ekdhlv·seiw stiw opoi·ew 1. symmete·xoyn ekstremistike·w organv·seiw; xei douei· eni·sxysh kai gia a·llew ekdhlv·seiw stiw opoi·ew symmetei·xe to proanaferue·n, VSP h· a·llew 2. aristere·w h· dejie·w ekstremistike·w organv·seiw; Poioi ei·nai oi shmerinoi· mhxanismoi· xorh·ghshw pistv·sevn kai ele·gxoy ba·sei tvn opoi·vn ejeta·zetai poiew 3. organv·seiw mporoy·n na la·boyn oikonomikh· eni·sxysh; Pistey·ei h Epitroph· o·ti oi 4. arkoy·ntvw apotelesmatikoi·, prokeime·noy na empodisuei· h kata·xrhsh koinotikv·n po·rvn; isxy·ontew sh·mera mhxanismoi· xorh·ghshw kai ele·gxoy thw eni·sxyshw ei·nai 5. 6. Ea·n nai, pv·w ejhgei· h Epitroph· thn proanaferuei·sa peri·ptvsh; Ea·n o·xi, poia pro·odo e·xoyn shmeiv·sei oi metarryumi·seiw ston tome·a aytv·n tvn mhxanismv·n; Apa·nthsh thw kaw. Schreyer Ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Aprili·oy 2000) Me ba·sh ta plhroforiaka· stoixei·a poy perie·xontai sth grapth· erv·thsh, h Epitroph· den mpo·rese na 1. -2. katalh·jei an xorhgh·uhke xrhmatodo·thsh apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. Vsto·so bri·sketai se epafh· me to ajio·timo me·low me skopo· na apokth·sei stoixei·a gia thn sxetikh· ekdh·lvsh oy·tvw v·ste na mpore·sei na apanth·sei kaly·tera sthn erv·thsh sxetika· me thn ypo·ch xrhmatodo·thsh. (cid:211)son afora· th shmerinh· praktikh· xorh·ghshw epidoth·sevn gia ekdhlv·seiw genikoy· endiafe·rontow, h Epitroph· anafe·rei analytika· paraka·tv, sto shmei·o 3, ta krith·ria ajiolo·ghshw poy efarmo·zei