title: 1999/832/EG: Kommissionens beslut av den 26 oktober 1999 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Nederländerna angående begränsning av utsläppande på marknaden och användning av kreosot (delgivet med nr K(1999) 3424) (Text av betydelse för EES.) (Endast den nederländska texten är giltig)

formats: html pdf print

text: 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/25 KOMMISSIONENS BESLUT av den 26 oktober 1999 om de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts av Konungariket Nederl(cid:228)nderna ang(cid:229)ende begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot (delgivet med nr K(1999) 3424) (Endast den nederl(cid:228)ndska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/832/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT 3. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 95. 6 i detta, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. BAKGRUND 1. Gemenskapslagstiftning: Direktiv 94/60/EG 1. 2. I r(cid:229)dets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)r- fattningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)p- pande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och prepa- (beredningar) (1), senast (cid:228)ndrat genom kommissio- rat nens direktiv 1999/77/EG (2), f(cid:246)rbjuds och begr(cid:228)nsas anv(cid:228)ndningen av vissa farliga (cid:228)mnen och preparat. Direktiv 76/769/EEG (cid:228)ndras med j(cid:228)mna mellanrum f(cid:246)r att inf(cid:246)ra ytterligare (cid:228)mnen som (cid:228)r farliga f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246)n i bilagan till direktivet. I Europaparlamentet och r(cid:229)dets direktiv 94/60/EG (3), varigenom direktiv 76/769/EEG (cid:228)ndras f(cid:246)r fjortonde g(cid:229)ngen, harmoniseras bland annat anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av kreosot och liknande des- tillat av stenkolstj(cid:228)ra, samt preparat i vilka de ing(cid:229)r, genom att halten av benso[a]pyren (nedan kallat B[a]P) och vattenextraherbara fenoler i dessa produkter begr(cid:228)n- sas n(cid:228)r de anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av tr(cid:228) (punkt 32 i bilagan till direktiv 94/60/EG). Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet f(cid:246)r B[a]P) fastst(cid:228)lls till h(cid:246)gst 50 ppm (= 0,005 viktprocent) och gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet till h(cid:246)gst f(cid:246)r vattenextraherbara fenoler 3 viktprocent (= 30 g/kg). Tr(cid:228) som behandlats med kreosot eller med preparat som inneh(cid:229)ller kreosot f(cid:229)r inte sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden om dessa gr(cid:228)nsv(cid:228)rden (cid:246)verskrids. F(cid:246)r behandling av tr(cid:228) i industrianl(cid:228)ggningar (cid:228)r det emel- lertid till(cid:229)tet att anv(cid:228)nda kreosot och preparat inneh(cid:229)l- lande kreosot med upp till 500 ppm (= 0,05 viktprocent) B[a]P och upp till 30 g/kg vattenextraherbara fenoler. S(cid:229)dana produkter f(cid:229)r inte s(cid:228)ljas till allm(cid:228)nheten och f(cid:246)r- packningarna skall vara m(cid:228)rkta med texten (cid:148)Endast f(cid:246)r industriellt bruk(cid:148). Tr(cid:228) som behandlats p(cid:229) detta s(cid:228)tt och som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt och industriellt bruk. I vissa fall r(cid:229)der dock ett totalt anv(cid:228)ndningsf(cid:246)rbud, t. ex. inne i byggnader, n(cid:228)r tr(cid:228)et kommer i kontakt med pro- dukter som (cid:228)r avsedda att konsumeras av m(cid:228)nniskor eller djur, p(cid:229) lekplatser och andra utomhusanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r rekreations(cid:228)ndam(cid:229)l eller d(cid:228)r det finns risk f(cid:246)r att tr(cid:228)et kan komma i kontakt med huden. Gammalt behandlat tr(cid:228) som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden f(cid:246)r andra g(cid:229)ngen f(cid:229)r anv(cid:228)ndas oavsett vilken typ av kreosot det behandlats med, utom i de fall som n(cid:228)mns ovan. 2. Nationella best(cid:228)mmelser: Lag om bek(cid:228)mpnings- medel och SIVEB-beslutet 4. De nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelserna r(cid:246)rande kreosot fast- st(cid:228)lls i lagen om bek(cid:228)mpningsmedel fr(cid:229)n 1962 (4) och i beslutet om sammans(cid:228)ttning, klassificering, f(cid:246)r packning och m(cid:228)rkning av bek(cid:228)mpningsmedel, antaget den 22 februari 1980 (Beschikking samenstelling, indeling, ver- pakking en etikettering bestrijdingsmiddelen, nedan kal- lat SIVEB-beslutet) (5), varigenom n(cid:228)mnda lag genom- f(cid:246)rs, samt i senare (cid:228)ndringar av detta beslut. Enligt denna lagstiftning g(cid:228)ller ett allm(cid:228)nt f(cid:246)rbud i kombina- tion med ett tillst(cid:229)ndssystem som grundas p(cid:229) en bed(cid:246)m- ning i varje enskilt fall. 5. Lagen om bek(cid:228)mpningsmedel omfattar v(cid:228)xtskyddsmedel och andra bek(cid:228)mpningsmedel (cid:228)n s(cid:229)dana som anv(cid:228)nds inom jordbruket (artikel 1. 1 f), som inte f(cid:229)r levereras, lagerh(cid:229)llas, innehas, sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden eller i Nederl(cid:228)nderna s(cid:229)vida inte godk(cid:228)nnande anv(cid:228)ndas inh(cid:228)mtats enligt artikel 2. 1 i lagen. I artikel 3. 1 definie- (1) EGT L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (2) EGT L 207, 6. 8. 1999, s. 18. (3) EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 1. (4) I dess lydelse efter (cid:228)ndringar genom lag av den 15 december 1994, Staatsblad van het Koninkrijk der Nederlanden 1995, nr 4. (5) Nederlandse Staatscourant, 29. 2. 1980, nr 43. L 329/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 ras de allm(cid:228)nna villkor som ett bek(cid:228)mpningsmedel m(cid:229)ste uppfylla f(cid:246)r att tillst(cid:229)nd skall kunna l(cid:228)mnas (bl. a. f(cid:229)r det inte ha n(cid:229)gra skadliga effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa eller p(cid:229) grundvattnet och inga oacceptabla effekter p(cid:229) milj(cid:246)n). ett totalf(cid:246)rbud mot anv(cid:228)ndning av kreosot inom vissa inne i byggnader, vid kontakt omr(cid:229)den, p(cid:229) leksaker, med livsmedel och i v(cid:228)xthus. Kreosot f(cid:229)r endast applice- ras i s(cid:228)rskilda industrianl(cid:228)ggningar genom anv(cid:228)ndning av en viss teknik (vakuum/tryck). 6. P(cid:229) grundval av lagen om bek(cid:228)mpningsmedel fastst(cid:228)lls i SIVEB-beslutet (som (cid:228)r en ministerf(cid:246)rordning) vilka m(cid:228)ngder av aktiva (cid:228)mnen som f(cid:229)r ing(cid:229) i bek(cid:228)mpnings- medel. Detta beslut utg(cid:246)r grunden f(cid:246)r den beh(cid:246)rige ministerns godk(cid:228)nnanden (tillst(cid:229)nd) av anv(cid:228)ndning av s(cid:229)dana bek(cid:228)mpningsmedel som omfattas av lagen om bek(cid:228)mpningsmedel. I det (cid:228)ndrade SIVEB-beslutet (6) av den 12 mars 1992, som tr(cid:228)dde i kraft den 18 mars 1992, f(cid:246)reskrivs en h(cid:246)gsta halt av B[a]P p(cid:229) 50 ppm i karbolineum och kreosot som best(cid:229)r av ett eller flera destillat av stenkolstj(cid:228)ra enligt den definition som anv(cid:228)nds i direktivet, och ett inneh(cid:229)ll av vattenl(cid:246)sliga fenoler p(cid:229) mindre (cid:228)n 30 g/kg. Detta g(cid:228)ller f(cid:246)r alla finns anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den och till(cid:228)mpningar och det inget undantag f(cid:246)r behandling av virke i industrianl(cid:228)gg- ningar. 7. Den nederl(cid:228)ndska regeringen har anm(cid:228)lt n(cid:229)gra exempel p(cid:229) enskilda godk(cid:228)nnanden avseende kreosotolja och kar- bolineum, d(cid:228)r det anges vissa begr(cid:228)nsningar vad g(cid:228)ller anv(cid:228)ndningen eller d(cid:228)r ett enda till(cid:229)tet anv(cid:228)ndnings- omr(cid:229)de fastst(cid:228)lls. Dessa godk(cid:228)nnanden skall enligt den nederl(cid:228)ndska regeringen ha motsvarande r(cid:228)ttsverkan som en f(cid:246)rordning, eftersom samma villkor g(cid:228)ller i alla liknande fall. Av godk(cid:228)nnandena framg(cid:229)r att det r(cid:229)der 3. J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan de nationella best(cid:228)mmelserna och direktiv 94/60/EG 8. I tabell 1 visas en detaljerad j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan de begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av kreosot som g(cid:228)ller med avseende p(cid:229) B[a]P enligt direktiv 94/60/EG och enligt den nederl(cid:228)ndska lagstiftningen. 9. Sammanfattningsvis kan s(cid:228)gas best(cid:228)mmelserna (cid:228)r str(cid:228)ngare i m(cid:229)nga avseenden: att de nederl(cid:228)ndska (cid:151) Kreosot som inneh(cid:229)ller 50(cid:150)500 ppm B[a]P f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas i industrianl(cid:228)ggningar. (cid:151) Virket m(cid:229)ste behandlas enligt en viss teknik (tryck/ vakuum) i s(cid:228)rskilda anl(cid:228)ggningar. (cid:151) I vissa fall f(cid:229)r kreosot inte anv(cid:228)ndas f(cid:246)r behandling av virke, (cid:228)ven om halten av B[a]P (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 50 ppm. Tabell 1 J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan direktiv 94/60/EG och de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelserna R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG SIVEB-beslutet 50 ppm B[a]P eller Ingen begr(cid:228)nsning anv(cid:228)ndning av kreosot eller nybehandlat tr(cid:228). f(cid:246)rs(cid:228)ljning av Ingen begr(cid:228)nsning av f(cid:246)rs(cid:228)lj- Karbolineum: ningen. F(cid:229)r vid privat bruk endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r behandling av virke. Anv(cid:228)ndningen av behandlat virke begr(cid:228)nsas. Det f(cid:229)r inte anv(cid:228)n- das (cid:151) p(cid:229) leksaker, (cid:151) inne i byggnader (som anv(cid:228)nds av m(cid:228)nni- skor eller djur), (cid:151) i utrymmen avsedda f(cid:246)r f(cid:246)rvaring av livs- medel, (cid:151) i v(cid:228)xthus. (6) Nederlandse Staatscourant, 17. 3. 1992, nr 54. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/27 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG SIVEB-beslutet 50 ppm B[a]P (forts(cid:228)ttning) Kreosot: Endast till(cid:229)tet f(cid:246)r industriellt bruk i s(cid:228)rskilda anl(cid:228)ggningar d(cid:228)r virke behandlas en vakuum- och tryckmetod f(cid:246)r enligt anv(cid:228)ndning (cid:151) i j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar, (cid:151) i telefon- och elstolpar, (cid:151) vid schaktning, v(cid:228)g- och vattenarbeten, (cid:151) staket. B[a]P 50(cid:150)500 ppm Begr(cid:228)nsning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av kreosot: Totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot och behandlade produkter. (cid:151) Ingen f(cid:246)rs(cid:228)ljning till allm(cid:228)nheten. (cid:151) Anv(cid:228)ndning till(cid:229)ts endast industri- anl(cid:228)ggningar. Minsta f(cid:246)rpackningsstor- lek 200 l. S(cid:228)rskild m(cid:228)rkning kr(cid:228)vs. i Tr(cid:228) behandlat med kreosot f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt och industriellt bruk till (cid:151) j(cid:228)rnv(cid:228)gar (cid:151) elstolpar (cid:151) staket (cid:151) vattenv(cid:228)gar. Behandlat tr(cid:228) f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas (cid:151) inne i byggnader, (cid:151) d(cid:228)r det kommer i kontakt med livs- medel, (cid:151) i odlingsbeh(cid:229)llare, (cid:151) p(cid:229) lekplatser eller andra platser d(cid:228)r det kan komma i kontakt med huden. B[a]P > 500 ppm Totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot och behandlade produkter. Totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot och behandlade produkter. Gammalt behandlat tr(cid:228) Anv(cid:228)ndningen begr(cid:228)nsas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r tr(cid:228) som behandlats med kreosot inneh(cid:229)llande 50(cid:150)500 ppm B[a]P. Inga andra regler (cid:228)n de som g(cid:228)ller f(cid:246)r nybe- handlat virke. L 329/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 II. F(cid:214)RFARANDE f(cid:246)reslagna direktivet om (cid:228)ndring f(cid:246)r 10. Direktiv 94/60/EG antogs den 20 december 1994. f(cid:246)ljande reservation skulle Nederl(cid:228)nderna beg(cid:228)rde att f(cid:246)ras till r(cid:229)dets protokoll: (cid:148)Nederl(cid:228)nderna r(cid:246)star emot det fjortonde g(cid:229)ngen av direktiv 76/769/EEG, eftersom det i fr(cid:229)ga om (cid:146)kreosot(cid:146) inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med en av de grundl(cid:228)g- gande principer som sl(cid:229)s fast i EG-f(cid:246)rdraget, n(cid:228)mligen den att en h(cid:246)g skyddsniv(cid:229) skall uppn(cid:229)s f(cid:246)r milj(cid:246)n och folkh(cid:228)lsan. Nederl(cid:228)nderna f(cid:246)rbeh(cid:229)ller sig d(cid:228)rf(cid:246)r r(cid:228)tten att i enlighet med artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget anta s(cid:229)dana nationella best(cid:228)mmelser om kreosot som grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 36 eller som avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd. (cid:148) 11. Direktivet skulle genomf(cid:246)ras i medlemsstaternas natio- nella lagstiftning senast ett (cid:229)r efter direktivets antagande, dvs. den 20 december 1995 (artikel 2. 1 f(cid:246)rsta stycket) och de nationella best(cid:228)mmelserna skulle till(cid:228)mpas fr(cid:229)n och med den 20 juni 1996 (artikel 2. 1 andra stycket). 12. I en skrivelse av den 9 mars 1995 fr(cid:229)n Nederl(cid:228)ndernas st(cid:228)ndiga representation underr(cid:228)ttades kommissionen om att Nederl(cid:228)nderna, med st(cid:246)d av den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, ans(cid:229)g att det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att lagen om bibeh(cid:229)lla de nationella best(cid:228)mmelserna i fr(cid:229)n 1962 (7) och i SIVEB-beslutet bek(cid:228)mpningsmedel med senare (cid:228)ndringar, d(cid:228)r de str(cid:228)ngare begr(cid:228)nsningar som f(cid:246)reskrivs f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av kreosot inneb(cid:228)r ett h(cid:246)gre skydd av folkh(cid:228)lsan, arbetsmilj(cid:246)n och milj(cid:246)n (cid:228)n vid ett strikt genomf(cid:246)rande av direktivet. 13. I en skrivelse av den 21 juni 1995 beg(cid:228)rde kommissio- nen att f(cid:229) de (cid:246)vriga medlemsstaternas synpunkter p(cid:229) Nederl(cid:228)ndernas beg(cid:228)ran om att f(cid:229) till(cid:228)mpa str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelser om kreosot. Sju medlemsstater svarade: (cid:214)sterrike, Danmark, Finland, Tyskland och Sverige st(cid:246)dde den nederl(cid:228)ndska beg(cid:228)ran, medan Irland och F(cid:246)r- enade kungariket motsatte sig den. 14. (cid:214)sterrikes bed(cid:246)mning av den nederl(cid:228)ndska st(cid:229)ndpunkten (cid:228)r att det (cid:246)kade skydd som f(cid:246)ljer av de nationella best(cid:228)mmelserna (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att skydda milj(cid:246)n i Nederl(cid:228)nderna, eftersom stora m(cid:228)ngder kreosotimpreg- nerat virke anv(cid:228)nds i p(cid:229)lverk och andra anl(cid:228)ggningar, och i fartyg och fartygsskrov. Urlakningen av kreosot (cid:228)r s(cid:228)rskilt h(cid:246)g p(cid:229) grund av den st(cid:228)ndiga kontakten med saltvatten, och anrikningen i sedimentet utg(cid:246)r en stor fara f(cid:246)r akvatiska ekosystem. De nederl(cid:228)ndska vattendra- gen och deras b(cid:228)ddar (cid:228)r kraftigt f(cid:246)rorenade med poly- cykliska aromatiska kolv(cid:228)ten (PAH), och det enda s(cid:228)ttet (7) I dess lydelse efter (cid:228)ndringar genom lag av den 15 december 1994, Staatsblad van het Koninkrijk der Nederlanden 1995, nr 4. att komma till r(cid:228)tta med detta problem (cid:228)r att minska den h(cid:246)gsta till(cid:229)tna halten av B[a]P i kreosot till en eko- logiskt acceptabel niv(cid:229). (cid:214)sterrike anser inte att de str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelserna i n(cid:229)got avseende kan ses som en godtycklig diskriminering eller ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt handels- hinder och menar att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att (cid:229)beropa den tidigare artikel 100a. 4. 15. Sverige betonar att kreosot (cid:228)r en blandning av flera hundra olika (cid:228)mnen, d(cid:228)r bland andra polycykliska aro- matiska f(cid:246)reningar ing(cid:229)r. M(cid:229)nga av dem har i djurf(cid:246)rs(cid:246)k visat sig vara mutagena och cancerframkallande. Kreosot (cid:228)r mycket giftigt f(cid:246)r vattenlevande organismer och de flesta ing(cid:229)ende (cid:228)mnena (cid:228)r bioackumulerbara. Kreosot (cid:228)r starkt hudirriterande och ger i kombination med solljus upphov till fotoallergiska reaktioner s(cid:229)som bl(cid:229)sbildning och allvarligt eksem. Enligt Sverige kan det inte anses vetenskapligt styrkt att kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P eller virke som behandlats med s(cid:229)dana produkter kan anv(cid:228)ndas utan risker f(cid:246)r konsumenter och milj(cid:246). 16. Danmark delar Nederl(cid:228)ndernas synpunkt att kreosot (cid:228)r ett mycket giftigt (cid:228)mne f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och f(cid:246)r milj(cid:246)n. Anv(cid:228)ndningen av detta (cid:228)mne b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r begr(cid:228)nsas i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga utstr(cid:228)ckning och helst f(cid:246)rbjudas. 17. Tyskland st(cid:246)djer Nederl(cid:228)ndernas synpunkter och h(cid:228)nvisar till sin egen beg(cid:228)ran om undantag enligt den tidigare artikel 100a. 4. 18. Finland anser att kommissionen, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att villkoren i den tidigare artikel 100a. 4 (cid:228)r uppfyllda, b(cid:246)r godk(cid:228)nna de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelserna. 19. 20. Irland, d(cid:228)remot, anser inte att Nederl(cid:228)ndernas beg(cid:228)ran grundas p(cid:229) nya vetenskapliga bel(cid:228)gg. Irland ser d(cid:228)rf(cid:246)r ingen anledning vare sig till n(cid:229)gra avvikelser fr(cid:229)n de gr(cid:228)nsv(cid:228)rden p(cid:229) 50 ppm och 500 ppm som fastst(cid:228)lls i direktiv 94/60/EG och som man gemensamt kommit (cid:246)verens om, eller till att begr(cid:228)nsa anv(cid:228)ndningen av virke som behandlats med destillat av stenkolstj(cid:228)ra inneh(cid:229)l- lande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P. F(cid:246)renade kungariket h(cid:228)vdar att den nederl(cid:228)ndska beg(cid:228)ran inte grundas p(cid:229) den typ av riskbed(cid:246)mning som nu (cid:228)r allm(cid:228)nt vedertagen vid utv(cid:228)rdering av kemikalier i all- i synnerhet. Man m(cid:228)nhet och av bek(cid:228)mpningsmedel v(cid:228)nder sig mot att den nederl(cid:228)ndska beg(cid:228)ran endast behandlar risker och att den inte inneh(cid:229)ller en samman- fattning av toxikologiska och andra data samt en risk- bed(cid:246)mning av till(cid:229)tna anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den. F(cid:246)renade kungariket anser att de argument som framf(cid:246)rs av till- 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/29 l(cid:229)tna av Nederl(cid:228)nderna redan har framf(cid:246)rts och till- bakavisats i r(cid:229)dets arbetsgrupp i samband med f(cid:246)rhand- lingarna om direktivet. F(cid:246)renade kungariket p(cid:229)pekar ocks(cid:229) att det kr(cid:228)vs en fullst(cid:228)ndigare bevisning av att beg(cid:228)ran (cid:228)r vetenskapligt grundad, och att man kan d(cid:228)r- f(cid:246)r inte kan acceptera detta undantag. Vad g(cid:228)ller kreo- sots f(cid:246)rmodade genotoxiska egenskaper vidh(cid:229)ller F(cid:246)r- enade kungariket att Nederl(cid:228)nderna inte har lagt fram n(cid:229)gon (cid:246)vertygande bevisning. 21. Amsterdamf(cid:246)rdraget, varigenom F(cid:246)rdraget om Europe- iska unionen, f(cid:246)rdragen om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskaperna och vissa tillh(cid:246)rande r(cid:228)ttsakter (cid:228)ndras, undertecknades i Amsterdam den 2 oktober 1997 och tr(cid:228)dde i kraft den 1 maj 1999. Genom en skrivelse av den 24 augusti 1999 informerade kommissionens gene- ralsekretariat de nederl(cid:228)ndska myndigheterna om att deras anm(cid:228)lan r(cid:246)rande utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot skulle behandlas inom ramen f(cid:246)r de nya best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget. III. BED(cid:214)MNING 1. Till(cid:228)mpliga regler 22. Genom Amsterdamf(cid:246)rdraget gjordes betydande (cid:228)nd- ringar i best(cid:228)mmelserna i den tidigare artikel 100a i F(cid:246)r- draget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, vilka innebar att punkterna 3(cid:150)5 i denna artikel ersattes med (cid:229)tta nya punkter som numrerades 3-10. Eftersom samtliga artiklar numrerats om har den (cid:228)ndrande arti- keln nu blivit artikel 95 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen. 23. Amsterdamf(cid:246)rdraget omfattar inga s(cid:228)rskilda (cid:246)verg(cid:229)ngs- best(cid:228)mmelser om vilka regler som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r anm(cid:228)l- ningar som, likhet med den nederl(cid:228)ndska anm(cid:228)lan som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut, l(cid:228)mnades in innan detta f(cid:246)rdrag tr(cid:228)dde i kraft. i 24. Eftersom det saknas s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser varigenom giltigheten f(cid:246)r de gamla best(cid:228)mmelserna i artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget f(cid:246)rl(cid:228)ngs, m(cid:229)ste de betraktas som upp- h(cid:228)vda fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) de nya best(cid:228)mmelserna tr(cid:228)der i kraft (dvs. den 1 maj 1999). I st(cid:228)llet till(cid:228)mpas de nya best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget omedelbart fr(cid:229)n och med detta datum och ram till behandlingen av denna anm(cid:228)lan. 94/60/EG, som utg(cid:246)r en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd antagen p(cid:229) grundval av den tidigare artikel 100a (nu artikel 95) i EG-f(cid:246)rdraget. 26. Artikel 95. 4 i f(cid:246)rdraget lyder som f(cid:246)ljer: (cid:148)Om en med- lemsstat efter det att r(cid:229)det eller kommissionen har beslu- tat om en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd anser det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att beh(cid:229)lla nationella best(cid:228)mmelser som grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30 eller som avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd, skall den till kommissionen anm(cid:228)la dessa best(cid:228)mmelser samt sk(cid:228)len f(cid:246)r att beh(cid:229)lla dem. (cid:148) 27. Direktiv 94/60/EG antogs den 20 december 1994. Med- lemsstaterna skulle inf(cid:246)rliva direktivet i sin nationella lagstiftning senast en 20 december 1995 och de skulle b(cid:246)rja till(cid:228)mpa dessa best(cid:228)mmelser senast den 20 juni 1996. Den 9 mars 1995, dvs. f(cid:246)re det datum d(cid:229) direkti- vet skulle ha inf(cid:246)rlivats med den nationella lagstift- ningen och dessa best(cid:228)mmelser skulle ha b(cid:246)rjat till(cid:228)m- pas, anm(cid:228)lde Nederl(cid:228)nderna de best(cid:228)mmelser i sin natio- nella lagstiftning som de (cid:246)nskade bibeh(cid:229)lla. 28. De ifr(cid:229)gavarande nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelserna, n(cid:228)mli- gen den aktuella (cid:228)ndringen av SIVEB-beslutet, antogs den 12 mars 1992 och f(cid:246)ljaktligen innan direktiv 94/60/EG antogs (den 20 december 1994). 29. Man kan d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) goda grunder h(cid:228)vda att villkoren i artikel 95. 4 i f(cid:246)rdraget (cid:228)r uppfyllda. Dessa villkor inne- b(cid:228)r att de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)ls skall ha antagits innan gemenskapen antar en harmoniserings- (cid:229)tg(cid:228)rd, n(cid:228)r en medlemsstat (cid:246)nskar f(cid:229) r(cid:228)tt att bibeh(cid:229)lla dessa nationella best(cid:228)mmelser efter det att den harmoni- serade (cid:229)tg(cid:228)rden genomf(cid:246)rts. 30. Mot bakgrund av vad som sagts ovan anser kommissio- nen att Konungariket Nederl(cid:228)ndernas beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG, som l(cid:228)mnades in den 9 mars 1995 med st(cid:246)d av den tidigare artikel 100a. 4, b(cid:246)r tas upp till pr(cid:246)vning i enlighet med artikel 95. 4 i EG-f(cid:246)rdraget. 3. Sakpr(cid:246)vning 2. Bed(cid:246)mning av huruvida (cid:228)rendet kan tas upp till sakpr(cid:246)vning 25. Syftet med den anm(cid:228)lan som inkommit fr(cid:229)n de neder- l(cid:228)ndska myndigheterna (cid:228)r att man skall f(cid:229) r(cid:228)tt att bibe- h(cid:229)lla de nationella best(cid:228)mmelserna i strid med direktiv 31. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 95 i f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att alla de villkor som ber(cid:228)ttigar en medlemsstat att utnyttja m(cid:246)jligheten till undantag enligt denna artikel (cid:228)r uppfyllda. Kommis- sionen skall i detta sammanhang s(cid:228)rskilt unders(cid:246)ka huruvida de best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts av medlemssta- ten grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30, eller avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd. Om kommissio- L 329/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 nen anser att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga (cid:228)r ber(cid:228)ttigade m(cid:229)ste den dessutom unders(cid:246)ka handelshinder mellan medlemssta- terna samt huruvida de kommer att utg(cid:246)ra ett hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion (artikel 95. 6). 32. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna har grundat sin beg(cid:228)ran p(cid:229) behovet av att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. Som st(cid:246)d f(cid:246)r sin beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG har den nederl(cid:228)ndska regeringen (cid:246)verl(cid:228)mnat en unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av minis- teriet f(cid:246)r bost(cid:228)der, markplanering och milj(cid:246) (8). I under- s(cid:246)kningen presenteras en (cid:246)versikt (cid:246)ver anv(cid:228)ndningen av kreosot i Nederl(cid:228)nderna och dess milj(cid:246)- och h(cid:228)lsoeffek- ter. Man unders(cid:246)ker varifr(cid:229)n de polycykliska aromatiska kolv(cid:228)tena (PAH) kommer, hur de sprids och bortskaffas, och B[a]P unders(cid:246)ks s(cid:228)rskilt noga. 33. Kommissionen uppdrog (cid:229)t en extern konsult att genom- f(cid:246)ra en unders(cid:246)kning (9) f(cid:246)r att kritiskt granska den unders(cid:246)kning som (cid:246)verl(cid:228)mnats av de nederl(cid:228)ndska myndigheterna och f(cid:246)r att n(cid:228)rmare bed(cid:246)ma risken f(cid:246)r f(cid:246)rorening av milj(cid:246)n och de eventuella risker som kreo- sot utg(cid:246)r f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa i Nederl(cid:228)nderna. Vid bed(cid:246)mningen av Nederl(cid:228)ndernas beg(cid:228)ran har kommis- sionen dessutom anv(cid:228)nt resultaten fr(cid:229)n ytterligare tre unders(cid:246)kningar (10), som initierats av kommissionen med anledning av liknande anm(cid:228)lningar fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder. 34. Med tanke p(cid:229) de tidsgr(cid:228)nser som fastst(cid:228)lls i artikel 95. 6, och som inte existerade i den tidigare artikel 100a. 4 p(cid:229) vilken Nederl(cid:228)ndernas anm(cid:228)lan grundas, b(cid:246)r det noteras att kommissionens anstr(cid:228)ngningar att finna ytterligare argument som talar f(cid:246)r att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att bibeh(cid:229)lla de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelserna inte kan utg(cid:246)ra n(cid:229)got framtida prejudikat. Vid pr(cid:246)vning av huruvida de natio- nella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts enligt artikel 95. 4 grun- das p(cid:229) ett v(cid:228)sentligt behov, m(cid:229)ste kommissionen utg(cid:229) fr(cid:229)n de sk(cid:228)l som (cid:229)beropats av medlemsstaten f(cid:246)r att motivera ett bibeh(cid:229)llande av de nationella best(cid:228)mmel- serna. Detta inneb(cid:228)r enligt best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget att det (cid:229)ligger den medlemsstat som l(cid:228)mnar in en beg(cid:228)- ran att visa att dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r ber(cid:228)ttigade. Med tanke p(cid:229) det f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 95 m(cid:229)ste kom- missionen normalt begr(cid:228)nsa sin pr(cid:246)vning till att under- s(cid:246)ka som de uppgifter som l(cid:228)mnats av medlemsstaten i (8) BKH Consulting Engineers: Foundation of the appeal against the EC- directive on creosote, slutrapport, Delft, 1 juli 1995. (9) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Direktive 94/60/EC. Slutrapport, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Tyskland), december 1995. (10) Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of the German Request for Derogation from Provisions of Council Directive 94/60/EC Concerning Creosote, slutrapport, 24 april 1996. Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Den- mark to Retain its National Laws on Creosote, slutrapport, november 1996. WS Atkins International Ltd, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, slutrapport, augusti 1997. fr(cid:229)ga (cid:228)r relevanta, utan att sj(cid:228)lv f(cid:246)rs(cid:246)ka finna eventuella sk(cid:228)l som kan ber(cid:228)ttiga anm(cid:228)lan. 35. Man kunde inte i n(cid:229)gon av de ovan n(cid:228)mnda unders(cid:246)k- ningarna dra n(cid:229)gra s(cid:228)kra slutsatser i fr(cid:229)ga om hur kreo- sot p(cid:229)verkar m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, och i synnerhet betr(cid:228)f- fande dess cancerframkallande egenskaper, eftersom en s(cid:228)rskilt utformad l(cid:229)ngsiktig cancerstudie fortfarande p(cid:229)gick. Kommissionen fick tillg(cid:229)ng till denna studie (11) i b(cid:246)rjan av 1998. Nedan redovisas resultaten av samtliga dessa unders(cid:246)kningar. Alla unders(cid:246)kningar har des- sutom (cid:246)verl(cid:228)mnats till Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246), som den 27 november 1998 avgav ett f(cid:246)rsta yttrande om cancerrisken f(cid:246)r kon- sumenter i samband med kreosot och kreosotbehandlat virke. Yttrandet reviderades den 4 mars 1999. 3. 1 St(cid:246)d f(cid:246)r att det f(cid:246)religger v(cid:228)sentliga behov 3. 1. 1 Kreosot (cid:151) allm(cid:228)n information 36. Kreosot (cid:228)r en komplex blandning av mer (cid:228)n 200 fr(cid:228)mst aromatiska kolv(cid:228)ten och kemiska f(cid:246)reningar, fenolf(cid:246)reningar samt aromatiska kv(cid:228)ve- och svavelf(cid:246)ren- ingar. Det (cid:228)r ett medeltungt destillat av stenkolstj(cid:228)ra (kokpunkt ca 200(cid:150)400 (cid:176)C). 37. Kreosot kan inneh(cid:229)lla mer (cid:228)n 30 olika polycykliska aro- matiska kolv(cid:228)ten (PAH) med en total PAH-halt p(cid:229) 85 %. De viktigaste av dessa (cid:228)r (cid:151) acenaften, (cid:151) naftalen, (cid:151) fenantren, (cid:151) antracen, (cid:151) fluoren, (cid:151) fluoranten, (cid:151) chrysen, (cid:151) trifenylen, (cid:151) benso[a]antracen, (cid:151) benso[b]fluoranten, (cid:151) benso[k]fluoranten, (cid:151) benso[a]pyren. (11) Fraunhofer Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicu- taneous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), slutrapport, Hanover, oktober 1997. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/31 38. Benso[a]pyren (B[a]P) (cid:228)r ett av de polyaromatiska kolv(cid:228)- ing(cid:229)ende. Halten av B[a]P ten som studerats mest anv(cid:228)nds som en indikator eller en mark(cid:246)r f(cid:246)r klassifice- rings(cid:228)ndam(cid:229)l och speglar inte i sig det totala PAH-inne- h(cid:229)llet i kreosot. Beroende p(cid:229) den aktuella typen av kreo- sot kan halten av B[a]P variera mellan 0,003 och 0,3 viktprocent (30(cid:150)3 000 ppm). Genom fraktionerad destillation av stenkolstj(cid:228)ra och urval av fraktioner kan halten av B[a]P eller fenoler minskas. Western European Institute for Wood Preservation har tagit fram olika industristandarder som karakteriseras av olika inneh(cid:229)ll av vissa destillationsfraktioner och, vilket (cid:228)r (cid:228)nnu vikti- gare i detta sammanhang, olika inneh(cid:229)ll av B[a]P. De h(cid:246)gsta respektive l(cid:228)gsta koncentrationer som omfattas av dessa standarder (cid:228)r 500 ppm och 50 ppm. 39. Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att modifiera b(cid:229)de de fysikaliska och kemiska egenskaperna hos kreosot om detta (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt med h(cid:228)nsyn till den avsedda anv(cid:228)ndningen eller av milj(cid:246)sk(cid:228)l. Genom att tills(cid:228)tta komponenter med l(cid:228)gre kokpunkt (cid:228)r det m(cid:246)jligt att ta fram en produkt kallas ibland karbolineum. I direktiv 94/60/EG g(cid:246)rs ingen (cid:229)tskillnad mellan olika destillat av stenkolstj(cid:228)ra, utan direktivet (cid:228)r till(cid:228)mpligt p(cid:229) en rad olika destillat som betecknas med sina namn, EINECS- och CAS-nummer. 40. Kreosot anv(cid:228)nds fr(cid:228)mst och n(cid:228)stan uteslutande f(cid:246)r behandling av virke. Storskaliga industriella och yrkes- m(cid:228)ssiga till(cid:228)mpningar h(cid:246)r till de allra viktigaste anv(cid:228)nd- ningsomr(cid:229)dena: f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inom vattenteknik (p(cid:229)lverk f(cid:246)r skydd av strandbrinkar), jordbruk och produktion av frukt. ˜ven konsumenter anv(cid:228)nder kreosot och liknande produkter f(cid:246)r behandling av virke. j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar, elstolpar, stolpar 41. Kreosots utm(cid:228)rks av att det (cid:228)r (cid:151) ett effektivt svampbek(cid:228)mpningsmedel, (cid:151) ett effektivt insektbek(cid:228)mpningsmedel, (cid:151) sv(cid:229)rnedbrytbart, (cid:151) motst(cid:229)ndskraftigt mot urlakning och vittring. 42. En mycket liten m(cid:228)ngd kreosot anv(cid:228)nds i medicinska produkter f(cid:246)r behandling av vissa hudsjukdomar, t. ex. psoriasis. K r e o s o t s t o x i c i t e t H(cid:228)lsoeffekter p(cid:229) m(cid:228)nniskor 43. Trots att kreosot har anv(cid:228)nts f(cid:246)r behandling av virke i (cid:246)ver hundra (cid:229)r finns det endast ett f(cid:229)tal publicerade uppgifter om effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskor vid l(cid:229)ngvarig expo- nering f(cid:246)r kreosot. M(cid:229)nga av unders(cid:246)kningarna (cid:228)r des- sutom ganska gamla och uppfyller inte alltid moderna dokumentationskrav. 44. f(cid:246)rt(cid:228)ring eller Exponering kan ske genom inandning, hudkontakt. Kreosot bed(cid:246)ms vara n(cid:229)got till m(cid:229)ttligt gif- tig vid f(cid:246)rt(cid:228)ring. De flesta effekter som (cid:228)r k(cid:228)nda genom djurf(cid:246)rs(cid:246)k och alla epidemiologiska studier p(cid:229) m(cid:228)nni- skor g(cid:228)ller exponering av huden. 45. De fotoallergiska hudreaktioner som stenkolstj(cid:228)ra kan ge upphov till har beskrivits av flera f(cid:246)rfattare. Symptom som irritation, v(cid:229)rtor, missf(cid:228)rgning av huden och hudsprickor har rapporterats bland arbetare som expo- neras f(cid:246)r kreosot. Den senaste unders(cid:246)kningen om arbe- tare som exponeras f(cid:246)r kreosot i Sverige och Norge publicerades 1992 (12). Arbetare som exponerats f(cid:246)r kreosot mellan 1950 och 1975 unders(cid:246)ktes. Det totala antalet cancerfall var n(cid:229)got l(cid:228)gre (cid:228)n v(cid:228)ntat, men man konstaterade att det fanns en (cid:246)kad risk f(cid:246)r hud- och l(cid:228)ppcancer samt non-Hodgkin lymfom. Kreosotens sam- mans(cid:228)ttning dokumenterades emellertid inte och f(cid:246)rfat- tarna menar att det med h(cid:228)nsyn till det begr(cid:228)nsade anta- inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att dra n(cid:229)gra s(cid:228)kra slutsatser. let fall (cid:214)kningen av antalet cancerfall skulle kunna bero b(cid:229)de p(cid:229) exponering f(cid:246)r kreosot och f(cid:246)r solljus. I en annan unders(cid:246)kning (13) konstaterades en (cid:246)kad d(cid:246)dlighet i tes- tikelcancer bland tegeltillverkare som exponerades f(cid:246)r kreosot under perioden 1911(cid:150)1938. Inte heller i detta fall k(cid:228)nner man till kreosotens halt av B[a]P eller dos/re- spons-sambandet. 46. Huvudsakligen p(cid:229) grundval av ett djurf(cid:246)rs(cid:246)k, d(cid:228)r m(cid:246)ss regelbundet exponerades f(cid:246)r acetonl(cid:246)sningar av B[a]P p(cid:229) huden under sin livstid (14), har International Agency for Research on Cancer (IARC) klassificerat kreosot i grupp 2A som cancerframkallande f(cid:246)r m(cid:228)nni- skor. Denna klassificering inneb(cid:228)r att IARC g(cid:246)r bed(cid:246)m- ningen att det finns tillr(cid:228)ckliga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kreosot framkallar cancer hos djur och vissa bel(cid:228)gg fr(cid:229)n epide- miologiska studier som tyder p(cid:229) att kreosot framkallar cancer ocks(cid:229) hos m(cid:228)nniskor. Det finns inga signifikanta nya bel(cid:228)gg fr(cid:229)n senare unders(cid:246)kningar som p(cid:229)verkar denna slutsats. (12) S. Karlehagen et al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Wor- kers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992:18, s. 26. (13) IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitumen, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. (14) J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Toxico- logy, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocarbons, ed. Mac- Farland et al. , Princeton Scientific Publishers 1984. L 329/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 47. 48. senast (cid:228)ndrat (cid:228)mnen (15), direktiv 94/69/EG (17), I flera (cid:229)r har experter fr(cid:229)n medlemsstaterna unders(cid:246)kt fr(cid:229)gan om klassificering av kreosot, andra destillat av stenkolstj(cid:228)ra och ytterligare s. k. komplexa (cid:228)mnen inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 67/548/EEG av den 17 juni 1967 om klassificering, f(cid:246)rpackning och m(cid:228)rkning av genom direktiv farliga 99/33/EG (16). P(cid:229) grundval av i huvudsak samma data som IARC beaktat, n(cid:229)ddes under utarbetandet av kom- den tjugof(cid:246)rsta missionens anpassningen till den tekniska utvecklingen, en (cid:246)verens- kommelse om att klassificera kreosot och vissa andra destillat av stenkolstj(cid:228)ra som cancerframkallande (cid:228)mnen i kategori 2, vilket inneb(cid:228)r att de m(cid:229)ste m(cid:228)rkas med riskfras R 45 (cid:148)Kan ge cancer(cid:148). Klassificeringen som can- cerframkallande g(cid:228)ller emellertid inte om det kan visas att produkten inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 0,005 viktprocent (= 50 ppm) B[a]P (18). Gemenskapens klassificering skil- jer sig i detta avseende fr(cid:229)n IARC:s klassificering, som g(cid:228)ller oberoende av det specificerade halten av B[a]P. I arbetsgruppen f(cid:246)r anpassning av direktiv 67/548/EEG till den tekniska utvecklingen gick medlemsstaterna endast med p(cid:229) att godta gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet p(cid:229) 50 ppm B[a]P f(cid:246)r att i klassificeringssyfte skilja mellan cancerframkal- lande och icke cancerframkallande destillat av stenkols- tj(cid:228)ra p(cid:229) villkor att kommissionen och medlemsstaterna utf(cid:228)rdade en gemensam deklaration om att situationen skulle ses (cid:246)ver p(cid:229) nytt n(cid:228)r resultaten av den ovan n(cid:228)mnda vetenskapliga unders(cid:246)kningen fr(cid:229)n Frauhofer- institutet blev k(cid:228)nda. Denna unders(cid:246)kning hade initie- rats av industrin i samarbete med IARC och p(cid:229)gick fort- farande vid denna tidpunkt. Det b(cid:246)r noteras att det 1994 inte fanns n(cid:229)gra tillg(cid:228)ngliga experimentella data som visade huruvida kreosot inneh(cid:229)llande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P var cancerframkallande eller inte. Denna situation har nu f(cid:246)r(cid:228)ndrats och resultaten fr(cid:229)n Frauho- fer-institutet unders(cid:246)kning redovisas nedan. 49. Kunskaperna om kreosots toxikokinetiska egenskaper i m(cid:228)nniskor eller f(cid:246)rs(cid:246)ksdjur (cid:228)r (cid:228)nnu s(cid:229) l(cid:228)nge t(cid:228)mligen bristf(cid:228)lliga. Det (cid:228)r f(cid:246)rst nyligen som man unders(cid:246)kt den kvantitativa absorptionen av PAH genom huden, genom att m(cid:228)ta uts(cid:246)ndrade metaboliter av pyren (19). Absorp- tionen ser ut att variera fr(cid:229)n individ till individ och mel- I en lan olika hudpartier p(cid:229) en och samma individ. annan unders(cid:246)kning (20) m(cid:228)ttes hur olika PAH-f(cid:246)r- eningar absorberades genom huden. Det visade sig att PAH med en h(cid:246)gre molekylvikt (cid:228)n pyren (t. ex. B[a]P) inte absorberades lika snabbt. En uppskattning av upp- taget av B[a]P utifr(cid:229)n resultaten f(cid:246)r pyren (som anv(cid:228)n- des som mark(cid:246)r) skulle d(cid:228)rf(cid:246)r bli f(cid:246)r h(cid:246)g och kan anses vara f(cid:246)rsiktig i (cid:246)verkant. 50. Det b(cid:246)r noteras att alla effekter som observerats i djur- f(cid:246)rs(cid:246)k eller i epidemiologiska unders(cid:246)kningar p(cid:229) m(cid:228)nni- skor grundas p(cid:229) kronisk exponering f(cid:246)r h(cid:246)ga koncentra- tioner. Det finns inga rapporter i litteraturen om hud- cancerfall (eller cancer i andra organ) som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till exponering f(cid:246)r kreosot vid icke yrkesm(cid:228)ssigt bruk. 51. Konsumenter kan exponeras n(cid:228)r preparat som inneh(cid:229)ller kreosot (eller karbolineum) anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av virke och appliceras med pensel (exponering av huden och andningsv(cid:228)garna) eller vid anv(cid:228)ndning av behandlat virke (vuxna kan t. ex. exponeras vid uppf(cid:246)rande av sta- ket eller andra tr(cid:228)konstruktioner f(cid:246)r privat bruk, och barn n(cid:228)r de leker p(cid:229) anordningar av behandlat virke). Det finns inga m(cid:228)tdata om exponering av konsumenter f(cid:246)r kreosot, vare sig direkt genom anv(cid:228)ndning av pro- dukten eller indirekt genom kontakt med kreosotbe- handlat virke. De olika exponeringsmodeller och ber(cid:228)k- ningar som har utarbetats i unders(cid:246)kningarna diskuteras nedan. Milj(cid:246)p(cid:229)verkan 52. Milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom kreosot har rapporterats i flera l(cid:228)nder, och den h(cid:228)rr(cid:246)r ofta fr(cid:229)n gamla impregnerings- anl(cid:228)ggningar. Merparten av den information som finns om kreosots nedbrytning i naturen har erh(cid:229)llits i sam- band med utsl(cid:228)pp av kreosot fr(cid:229)n industrier, och f(cid:246)rore- ning som finns kvar vid nedl(cid:228)ggning av kreosotfabriker. Milj(cid:246)f(cid:246)rorening har sp(cid:229)rats genom en analys av utvalda PAH-f(cid:246)reningar, bland andra B[a]P. 53. Kreosot (cid:228)r giftigt f(cid:246)r vissa organismer i jorden och mycket giftigt f(cid:246)r vattenlevande organismer (LC-50-v(cid:228)r- dena vid 96 timmars exponering (cid:228)r ofta l(cid:228)gre (cid:228)n 1 mg/l). M(cid:229)nga f(cid:246)reningar som ing(cid:229)r i kreosot (cid:228)r bioackumuler- bara. 54. PAH som f(cid:246)rekommer i milj(cid:246)n har f(cid:246)ljande egenskaper: (15) EGT 196, 16. 8. 1967, s. 1. (16) EGT L 199, 30. 7. 1999, s. 57. (17) EGT L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (18) Anm(cid:228)rkning M i f(cid:246)rordet 67/548/EEG g(cid:228)ller f(cid:246)r kreosot. till bilaga I till r(cid:229)dets direktiv (cid:151) F(cid:246)reningen binds kraftigt till organiska material i jorden. (19) Van Rooij J. G. M. , et al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Through Human Skin: Differences between Anatomical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (20) Van Rooij J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Among Workers, Thesis ISBN 90-9007080-X, Nijmegen 1993. (cid:151) Den bryts vanligen ned l(cid:229)ngsamt i jorden och andra ekosystem. Rester av kreosot kan finnas kvar i m(cid:229)nga (cid:229)r i milj(cid:246)n (mer (cid:228)n 20(cid:150)30 (cid:229)r). 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/33 (cid:151) Nedbrytningen sker fr(cid:228)mst genom ljusets inverkan (dvs. solstr(cid:229)lning) och genom inverkan av mikroor- ganismer (dvs. vissa bakterier). Den bakteriella ned- brytningen kan ske under som anaeroba f(cid:246)rh(cid:229)llanden. PAH med fyra ringar eller mer kan vara sv(cid:229)rnedbrytbara. aeroba s(cid:229)v(cid:228)l fr(cid:229)n p(cid:229)lverk som anv(cid:228)nds lakas ut skydda i Nederl(cid:228)nderna (23) strandbrinkar har dokumenterats och (cid:228)ven i unders(cid:246)kningar av f(cid:246)rorening fr(cid:229)n tidigare impregneringsanl(cid:228)ggningar. f(cid:246)r att (cid:151) PAH som kommer ut i vattendrag binds snabbt till sediment. 58. Vad g(cid:228)ller exponering av m(cid:228)nniskor finns det f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande inte m(cid:229)nga m(cid:228)tdata om milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom PAH fr(cid:229)n kreosot. (cid:151) I vattendrag avl(cid:228)gsnas merparten av de l(cid:229)gmoleky- l(cid:228)ra PAH genom bakteriell nedbrytning, och h(cid:246)gmo- lekyl(cid:228)ra f(cid:246)reningar genom fotooxidering och sedi- mentering. Bakteriell nedbrytning av mer vattenl(cid:246)s- liga PAH sker under s(cid:229)v(cid:228)l aeroba som anaeroba f(cid:246)r- h(cid:229)llanden. Det har visat sig att best(cid:229)ndsdelarna i PAH bioackumuleras i vattenlevande arter. 55. Utsl(cid:228)pp av PAH till luft, vatten och mark kan ske i sam- band med impregnering och lagring i impregnerings- anl(cid:228)ggningen, och vid anv(cid:228)ndning av behandlat virke. PAH som (cid:229)terfinns i olika ekosystem kommer fr(cid:229)n trafik etc. ) m(cid:229)nga olika k(cid:228)llor (f(cid:246)rbr(cid:228)nningsprocesser, och det (cid:228)r ofta sv(cid:229)rt att koppla koncentrationen av PAH till n(cid:229)gon viss k(cid:228)lla s(cid:229)som kreosotbehandlat virke. 56. 57. En unders(cid:246)kning (21) i Sverige visar att stolpar impreg- nerade med kreosot, efter 40 (cid:229)r i jorden, har avgivit en del av de f(cid:246)reningar som ing(cid:229)r i kreosot, s(cid:228)rskilt de med den l(cid:228)gsta kokpunkten (< 270 (cid:176)C). Den st(cid:246)rsta m(cid:228)ngden lakades ut fr(cid:229)n den del av stolparna som befann sig ovan jord. De f(cid:246)reningar som lakats ut hade emellertid en mycket l(cid:229)g mobilitet och (cid:229)terfanns i jorden alldeles i n(cid:228)rheten av stolparna. Detta st(cid:228)mmer med iakttagelsen att PAH har en ytterst l(cid:229)g mobilitet i jord eftersom de absorberas v(cid:228)l av organiska material. F(cid:246)rekomsten av h(cid:246)ga PAH-koncentrationer i vattenmil- j(cid:246)er har ofta tillskrivits f(cid:246)rekomsten av kreosotbehandlat virke. Det har i flera unders(cid:246)kningar visats att migratio- nen av kreosotkomponenter fr(cid:229)n behandlat virke (cid:228)r h(cid:246)gre i s(cid:246)tvatten (cid:228)n i havsvatten. Migrationen ser ut att vara mer begr(cid:228)nsad i havsvatten. I en unders(cid:246)kning konstaterades att 93 % av den ursprungliga halten av kreosotf(cid:246)reningar i havet (22). F(cid:246)rorening av sediment genom kreosot som tr(cid:228)p(cid:229)lar (cid:229)terstod efter tio (cid:229)r i 3. 1. 2 Nederl(cid:228)ndernas st(cid:229)ndpunkt 59. 60. I Nederl(cid:228)nderna g(cid:228)ller str(cid:228)nga regler betr(cid:228)ffande PAH. 1993 antog det nederl(cid:228)ndska parlamentet gr(cid:228)nsv(cid:228)rden och riktv(cid:228)rden f(cid:246)r enskilda PAH, vilka relaterades till en h(cid:246)gsta till(cid:229)ten koncentration i milj(cid:246)n. PAH-koncentra- tionerna har vid upprepade tillf(cid:228)llen (cid:246)verskridit denna maximikoncentration i vissa delar av milj(cid:246)n. Enligt Nederl(cid:228)ndernas andra milj(cid:246)politiska plan kr(cid:228)vs s(cid:229)ledes betydande utsl(cid:228)ppsminskningar. Alla k(cid:228)llor till PAH-ut- sl(cid:228)pp omfattas eller kommer att omfattas i framtiden: kreosotbehandlat virke och kreosotanl(cid:228)ggningar, PAH- tj(cid:228)rlacker, kabelf(cid:246)rbr(cid:228)n- inneh(cid:229)llande ytbel(cid:228)ggningar, reningsanl(cid:228)ggningar, raffinaderier, ningsanl(cid:228)ggningar, basmetallindustri, kemisk industri, vedeldade kaminer och trafik. Ett antal (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits eller kommer att vidtas, i i form av avtal mellan regeringen och olika sektorer, enlighet med policyuttalandet om milj(cid:246)m(cid:229)l f(cid:246)r bygg- IVEB-beslutet utg(cid:246)r en del av nadsindustrin (1995). denna str(cid:228)nga allm(cid:228)nna policy i Nederl(cid:228)nderna som syf- tar till en kraftig minskning av PAH-utsl(cid:228)ppen fr(cid:229)n alla k(cid:228)llor. Ett viktigt led i dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r att minska utsl(cid:228)ppen fr(cid:229)n kreosotbehandlat virke under produktion, anv(cid:228)ndning och destruktion efter anv(cid:228)ndning. Det fr(cid:228)msta m(cid:229)let (cid:228)r att minska anv(cid:228)ndningen av kreosotbe- handlat virke d(cid:228)r det finns alternativ. D e n s (cid:228) r s k i l d a s i t u a t i o n e n i N e d e r l (cid:228) n d e r n a (21) Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs expo- f(cid:228)lt. Rapport nr M205. 252. 092. ˜lvkarleby: Vattenfall nering i Utveckling. 1994. (22) L. L. Ingram et al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Evironment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Se (cid:228)ven fotnoterna 8 och 13. 61. I Europa anv(cid:228)ndes totalt 1 miljon m3 kreosotbehandlat virke under 1990. I tabell 2 finns en (cid:246)versikt (cid:246)ver f(cid:246)r- brukningen av kreosotbehandlat virke i Europa. (23) Se fotnot 8. L 329/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 Tabell 2 F(cid:246)rbrukning av kreosotbehandlat virke i Europa (1990) (24) Land ¯rlig anv(cid:228)ndning 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per capita (10ﬂ3 m3/cap. (cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per km2 (m3/km2. (cid:229)r) Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien Italien F(cid:246)renade kungariket Sverige Frankrike Belgien Norge Irland Finland Danmark Europa 150 000 100 000 93 000 74 000 65 000 57 000 45 000 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 1 000 000 2,3 6,7 2,4 1,3 1,1 7,1 0,8 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,4 2,9 0,2 0,3 0,3 0,1 0,08 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 65. 66. 62. I absoluta tal (cid:228)r Nederl(cid:228)nderna den n(cid:228)st st(cid:246)rsta anv(cid:228)nda- ren av kreosotbehandlat virke, efter Tyskland. Anv(cid:228)nd- ningen per capita (cid:228)r n(cid:228)st h(cid:246)gst, efter Sverige, och f(cid:246)r- brukningen per km2 (cid:228)r klart h(cid:246)gst i Nederl(cid:228)nderna, d(cid:228)r den (cid:228)r 15 g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n det europeiska genomsnittet. Nederl(cid:228)nderna (cid:228)r ett land med mycket vatten. N(cid:228)stn 15 % av ytan utg(cid:246)rs av sj(cid:246)ar, floder, kanaler och andra vattenv(cid:228)gar. Detta beror p(cid:229) Nederl(cid:228)ndernas speciella geografiska l(cid:228)ge i deltat mellan tre stora floder: Rhen, Maas och Schelde. 63. Allt sedan medeltiden har omr(cid:229)den som ofta (cid:246)versv(cid:228)m- mas av hav och floder skyddats genom konstruktion av bankar. F(cid:246)r att g(cid:246)ra marken l(cid:228)mplig f(cid:246)r bebyggelse och jordbruk har ett poldersystem utvecklats. De markomr(cid:229)- den som skyddas av bankar dr(cid:228)neras genom ett rikt f(cid:246)r- grenat n(cid:228)t av konstgjorda vattendrag. Det vatten som samlas, pumpas ut i floderna och havet. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande utg(cid:246)rs n(cid:228)stan h(cid:228)lften av Nederl(cid:228)ndernas yta av poldrar och den st(cid:246)rsta delen av dessa befinner sig under havsy- tan. F(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att bankarna rasar i polderomr(cid:229)dena har m(cid:229)nga bankar f(cid:246)rsetts med skyddskonstruktioner. Ungef(cid:228)r 10 000 kilometer bankar skyddas genom p(cid:229)l- verk av kreosotbehandlat virke. Urlakningen av kreosot- behandlat virke (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r en av de fr(cid:228)msta k(cid:228)llorna till f(cid:246)rorening av vattenmilj(cid:246)n med PAH som B[a]P. Utsl(cid:228)p- pen skulle (cid:246)ka kraftig om man till(cid:228)t kreosot med h(cid:246)gre halt av B[a]P (upp till 500 ppm i st(cid:228)llet f(cid:246)r 50 ppm). PAH, inklusive B[a]P, har en mycket begr(cid:228)nsad l(cid:246)slighet i vatten. PAH kan emellertid med vattnets hj(cid:228)lp spridas innan de absorberas av suspenderade partiklar. I vatten- v(cid:228)gar med l(cid:229)ngsamt fl(cid:246)de har dessa partiklar en tendens att sedimentera, och denna process gynnas av h(cid:246)ga salt- koncentrationer. B(cid:229)da dessa effekter f(cid:246)rekommer i de nederl(cid:228)ndska polderomr(cid:229)dena och leder f(cid:246)ljaktligen till en ackumulering av sediment som (cid:228)r f(cid:246)rorenade med PAH. Nedbrytningen av PAH som ackumulerats i sedi- ment (cid:228)r l(cid:229)ngsam beroende p(cid:229) de r(cid:229)dande anaeroba f(cid:246)r- h(cid:229)llandena. 64. Nederl(cid:228)nderna (cid:228)r det mest t(cid:228)tbefolkade landet i Europa. Dessutom bor och arbetar n(cid:228)stan 75 % av befolkningen i polderomr(cid:229)dena. Den h(cid:246)ga befolkningst(cid:228)theten och den utbredda industri- och jordbruksverksamheten har gjort att polderomr(cid:229)dena (cid:228)r mycket k(cid:228)nsliga f(cid:246)r milj(cid:246)f(cid:246)- rorening. (24) K(cid:228)lla: Se fotnot 8, s. 6. 67. Sediment som f(cid:246)rorenats med PAH p(cid:229)verkar det akva- tiska ekosystemets funktion. Det finns ett samband mel- lan f(cid:246)rekomsten av B[a]P i sediment i de nederl(cid:228)ndska kustomr(cid:229)dena och levertum(cid:246)rer i flundror. Det har visat sig att (cid:228)ven arter som befinner sig l(cid:228)ngre ned i n(cid:228)rings- kedjan p(cid:229)verkas negativt av det f(cid:246)rorenade sedimentet. F(cid:246)rorenade sediment kan utg(cid:246)ra en risk f(cid:246)r m(cid:228)nniskor i 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/35 samband med fiske, fritidsverksamhet och dricksvatten- f(cid:246)rs(cid:246)rjning. En s(cid:228)rskild risk uppkommer vid st(cid:246)rre (cid:246)ver- sv(cid:228)mningar, d(cid:228)r en del av sedimentet kan spridas (cid:246)ver stora landomr(cid:229)den som anv(cid:228)nds f(cid:246)r jordbruk. fr(cid:229)n sj(cid:246)farten (och/eller trafiken) begr(cid:228)nsas till de st(cid:246)rre vattenv(cid:228)garna (= statliga vatten enligt den nederl(cid:228)ndska terminologin). Det fr(cid:228)msta k(cid:228)llan till f(cid:246)rorenat sediment i stora delar av de nederl(cid:228)ndska vattenv(cid:228)garna (regionala vatten) verkar allts(cid:229) vara urlakning fr(cid:229)n bankskydd av kreosotbandlat virke. 68. Som ett led i den (cid:246)vergripande milj(cid:246)skyddspolicyn har de nederl(cid:228)ndska myndigheterna fastst(cid:228)llt ett acceptabelt gr(cid:228)nsv(cid:228)rde p(cid:229) 0,05 mg B[a]P/kg torrvikt sediment. 69. I en unders(cid:246)kning fr(cid:229)n 1990 delades sedimentprover in i fyra klasser beroende p(cid:229) deras halt av B[a]P. Endast sediment i klass 1 (cid:246)verensst(cid:228)mmer med gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet. Resultaten fr(cid:229)n unders(cid:246)kningen visas i tabell 3. Tabell 3 Kvaliteten p(cid:229) vattenb(cid:228)ddssediment (1990) (25) Klass Regionala vatten Statliga vatten 1: < 0,05 mg B[a]P/kg torrvikt 2: 0,05(cid:150)0,8 mg/kg 3: 0,8(cid:150)3 mg/kg 4: > 3 mg/kg 14 % 50 % 26 % 10 % 22 % 24 % 35 % 10 % Klass 1: F(cid:229)r spridas om det (cid:228)r (cid:246)ver mark och vatten. Klass 2: F(cid:229)r spridas om det inte inneb(cid:228)r n(cid:229)got hot mot ekosystemet. Klass 3: Spridning av slam p(cid:229) n(cid:228)rliggande mark (cid:228)r inte (cid:246)nskv(cid:228)rt. Klass 4: Unders(cid:246)kning av sanering n(cid:246)dv(cid:228)ndig. En unders(cid:246)kning fr(cid:229)n 1993, som omfattade mer (cid:228)n 10 000 prover p(cid:229) nybildat sediment, visade att gr(cid:228)nsv(cid:228)r- det (cid:246)verskreds i 95 % av proverna (90 % i regionala vat- ten). (1993), Haarlemmermeerpolder 73. Det har bekr(cid:228)ftats i flera unders(cid:246)kningar som gjorts i olika delar av Nederl(cid:228)nderna (Fleverwaard (1992), Noor- doostpolder (1989), (cid:246)arna och Vadehavet (1991), Walcheren (1993), Groe- nendalse Wetering (1995)) att cirka 80 % av de PAH som ing(cid:229)r i sediment kommer fr(cid:229)n p(cid:229)lverk av kreosot- behandlat virke (detta g(cid:228)ller b(cid:229)de nyligen installerade p(cid:229)lverk och behandlat virke som installerades f(cid:246)r flera (cid:229)r sedan). 74. Vattenmyndigheten i Fleverwaard, som har unders(cid:246)kt sedimentlager i tv(cid:229) vattenv(cid:228)gar, har visat att det finns ett tydligt kvantitativt samband mellan sediment som (cid:228)r f(cid:246)rorenat med PAH och p(cid:229)lverk av kreosotbehandlat virke. Ett (cid:229)r efter att nya p(cid:229)lverk installerats klassificera- des sedimentet i klass 2, och redan tv(cid:229) (cid:229)r efter installa- tionen klassificerades det i klass 3. Det fr(cid:228)msta klassifice- ringskriterier (cid:228)r inneh(cid:229)llet av tre PAH: pyren, fluoranten och fenantren. ˜ven den totale B[a]P-koncentrationen, vilken som mest uppgick till 0,5(cid:150)2,3 mg/kg (i torrt sedi- ment) (cid:246)verskred kraftigt gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet p(cid:229) 0,5 mg/kg (i torrt sediment). 75. Unders(cid:246)kningen avsl(cid:246)jar att PAH lakas ut fr(cid:229)n kreosot- behandlade p(cid:229)lverk och sedan deponeras i sedimentet, vilket leder till en (cid:246)kning av den total PAH-koncentra- tionen med mer (cid:228)n sex g(cid:229)nger. I en annan unders(cid:246)k- ning, som genomf(cid:246)rdes i Groenendalse Wetering, noterade man en (cid:246)kad B[a]P-koncentration i sedimentet efter installation av p(cid:229)lverk av kreosotbehandlat virke, fr(cid:229)n 0,10 till 0,25 mg/kg bara p(cid:229) ett halv(cid:229)r. L(cid:228)get har uppenbarligen inte f(cid:246)rb(cid:228)ttrats under de senaste (cid:229)ren och det verkar som om en (cid:246)verv(cid:228)ldigande majoritet av sedimenten i nederl(cid:228)ndsk vattenv(cid:228)gar (cid:228)r mer f(cid:246)rorenade med B[a]P (cid:228)n vad som (cid:228)r acceptabelt. 76. Mot bakgrund av dessa resultat har det nederl(cid:228)ndska riksr(cid:229)det ytterligare begr(cid:228)nsat anv(cid:228)ndningen av kreosot- behandlat virke i p(cid:229)lverk. Enligt ytvattenlagen kr(cid:228)vs det nu ett tillst(cid:229)nd innan kreosotbehandlat virke f(cid:229)r anv(cid:228)n- das. I flera unders(cid:246)kningar bed(cid:246)ms de totala utsl(cid:228)ppen av B[a]P i nederl(cid:228)ndska vatten vara cirka 100 kg per (cid:229)r. Dessutom f(cid:246)rs mer (cid:228)n 1 800 kg B[a]P per (cid:229)r in i landet via floderna (vilket (cid:228)r 18 g(cid:229)nger mer (cid:228)n utsl(cid:228)ppen inom landet). Detta infl(cid:246)de fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder och f(cid:246)roreningar (25) K(cid:228)lla: Se fotnot 8, s. 10. 77. I den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts av BKH Consulting engineers erk(cid:228)nns att gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet som fastst(cid:228)llts av det nederl(cid:228)ndska parlamentet (1 ng/m3 som (cid:229)rsmedelv(cid:228)rde) inte i n(cid:229)got fall har (cid:246)verskridits vid n(cid:229)gra av de m(cid:228)tsta- tioner som ing(cid:229)r i det nationella luft(cid:246)vervakningsn(cid:228)tet. 70. 71. 72. L 329/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 78. Cirka 36 % (825 ton av 2 300) av luftf(cid:246)roreningarna genom PAH beror p(cid:229) att kreosot anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av virke. De totala utsl(cid:228)ppen i luften av B[a]P fr(cid:229)n kreo- sotbehandlat virke under denna fas av anv(cid:228)ndningen har uppskattats vara 212 kg per (cid:229)r (se tabell 4). Tabell 4 ¯rliga utsl(cid:228)pp av B[a]P fr(cid:229)n kreosotbehandlat virke i Nederl(cid:228)nderna (26) K(cid:228)lla Mark (kg/(cid:229)r) Luft (kg/(cid:229)r) Vatten, (kg/(cid:229)r) J(cid:228)rnv(cid:228)gar Konstruktioner i vattenv(cid:228)gar Fruktodling Jordbruk Andra staket 55 166 13 15 24 110 (cid:151) 33 26 30 47 133 (cid:151) (cid:151) (cid:151) Totalt 256 212 133 3. 1. 4 Risker f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa 82. Innan sj(cid:228)lva bed(cid:246)mningen kommenteras, b(cid:246)r det noteras att inget av dessa problem (cid:228)r specifikt f(cid:246)r Nederl(cid:228)nderna och att de alla, p(cid:229) liknande s(cid:228)tt, skulle kunna g(cid:228)lla (cid:228)ven i andra medlemsstater. a ) N e d e r l (cid:228) n d e r n a s s t (cid:229) n d p u n k t 83. St(cid:246)rre delen av den nederl(cid:228)ndska unders(cid:246)kningen g(cid:228)ller riskbed(cid:246)mningar n(cid:228)r enskilda personer exponeras f(cid:246)r B[a]P. Det (cid:228)r denna riskbed(cid:246)mning som (cid:229)beropas som st(cid:246)d f(cid:246)r de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelser varigenom anv(cid:228)ndning av kreosotbehandlat virke inom vissa till- l(cid:228)mpningar f(cid:246)rbjuds (cid:228)ven om halten av B[a]P (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 50 ppm. Bed(cid:246)mningen (cid:228)r ocks(cid:229) t(cid:228)nkt att ge ytterli- gare st(cid:246)d f(cid:246)r den nederl(cid:228)ndska st(cid:229)ndpunkten att en B[a]P-halt p(cid:229) mer (cid:228)n 50 ppm under inga omst(cid:228)ndighe- ter (cid:228)r godtagbart. 79. Utsl(cid:228)ppen av B[a]P fr(cid:229)n karbolineum uppskattas till 50 kg/(cid:229)r. Dessutom uppg(cid:229)r de nationella utsl(cid:228)ppen i luf- ten av B[a]P fr(cid:229)n kreosotbehandlat virke under applice- ring och lagring till 100(cid:150)150 kg/(cid:229)r. 84. Riskbed(cid:246)mning har genomf(cid:246)rts p(cid:229) f(cid:246)ljande tre befolk- ningsgrupper: 80. I unders(cid:246)kningen h(cid:228)vdas att personer som bor grannar med kreosotanl(cid:228)ggningar har klagat (cid:246)ver den st(cid:246)rande lukten och (cid:246)ver irriterade slemhinnor. Utsl(cid:228)pp kan h(cid:228)r ske under behandlingsprocessen och s(cid:228)rskilt under lag- ringsperioden f(cid:246)r nyimpregnerat virke. Det finns endast begr(cid:228)nsade data tillg(cid:228)ngliga om m(cid:228)tningar av PAH eller B[a]P i luften i n(cid:228)rheten av kreosotbehandlingsanl(cid:228)gg- ningar. 3. 1. 3 Bed(cid:246)mning av Nederl(cid:228)ndernas st(cid:229)ndpunkt 81. Av ovanst(cid:229)ende kan man dra slutsatsen att det, som en f(cid:246)ljd av den utbredda anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke och den d(cid:228)rav f(cid:246)ljande f(cid:246)roreningen av sediment i nederl(cid:228)ndska vattendrag, finns ett antal specifika f(cid:246)rh(cid:229)l- landen i Nederl(cid:228)nderna som motiverar ett f(cid:246)rbud mot kreosotbehandlat virke med 50(cid:150)500 ppm B[a]P och kra- vet p(cid:229) s(cid:228)rskilda behandlingsmetoder f(cid:246)r att minska urlakningen av kreosot fr(cid:229)n behandlat virke. (26) K(cid:228)lla: Se fotnot 8, s. 8. (cid:151) Anst(cid:228)llda vid kreosotbehandlingsanl(cid:228)ggningar. (cid:151) Personer som bor i n(cid:228)rheten av kreosotbehandlings- anl(cid:228)ggningar. (cid:151) Barn som leker p(cid:229) anordningar tillverkad av kreosot- behandlat virke. av att huden exponeringen 85. Den riskbed(cid:246)mning som gjorts av anst(cid:228)llda vid kreosot- behandlingsanl(cid:228)ggningar grunds p(cid:229) deras exponering f(cid:246)r uppm(cid:228)tt pyrenkoncentrationer som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n kreosot. Vid bed(cid:246)mning av riskerna vid inandning, har man helt enkelt antagit att B[a]P och pyren har samma relativa koncentrationer i luft som i flytande kreosot. Resultaten visade underskred effektgr(cid:228)nsv(cid:228)rdet (den h(cid:246)gsta koncentration som anses inneh(cid:229)llande godtagbar < 50 ppm B[a]P och att den (cid:246)verskred effektgr(cid:228)nsv(cid:228)rdet vid en B[a]P-halt p(cid:229) 500 ppm. Exponeringen genom inandning befanns alltid vara l(cid:228)gre (cid:228)n effektgr(cid:228)nsv(cid:228)rdet, f(cid:246)r B[a]P-koncentrationer baserade p(cid:229) uppskattade och uppm(cid:228)tta data. Den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts f(cid:246)r kommissionens r(cid:228)kning ger st(cid:246)d f(cid:246)r de nederl(cid:228)ndska resultaten betr(cid:228)ffande exponering av huden. Vad g(cid:228)ller exponering genom inandning framg(cid:229)r att de neder- l(cid:228)ndska antagandena motsvarar ett (cid:148)v(cid:228)rsta fall-scenario(cid:148). Det b(cid:246)r ocks(cid:229) noteras att syftet med direktiv 94/60/EG i Nederl(cid:228)nderna) f(cid:246)r kreosot 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/37 inte (cid:228)r att reglera yrkesm(cid:228)ssig exponering, utan att denna behandlas i annan gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning (27). 89. P(cid:229) grundval av dessa bed(cid:246)mningar f(cid:246)rs(cid:246)kte de neder- i allm(cid:228)nhet l(cid:228)ndska myndigheterna visa att direktivet inte erbjuder ett tillr(cid:228)ckligt gott skydd av m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa. 86. Exponering av personer som bor i n(cid:228)rheten av kreosot- behandlingsanl(cid:228)ggningar har ber(cid:228)knats helt p(cid:229) grundval av uppskattade utsl(cid:228)ppsdata fr(cid:229)n kreosotbehandlings- anl(cid:228)ggningar. Inga verkliga data fanns tillg(cid:228)ngliga. Detta resulterade i det ytterst teoretiska antagandet att expone- ring av s(cid:229)v(cid:228)l hud som andningsv(cid:228)gar leder till oaccep- tabla risker n(cid:228)r kreosoten inneh(cid:229)ller upp till 500 ppm B[a]P, medan riskerna (cid:228)r acceptabla n(cid:228)r kreosoten inne- h(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P. 87. Riskbed(cid:246)mningen f(cid:246)r barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke visade att den orala expone- ringen l(cid:229)g under effektgr(cid:228)nsv(cid:228)rdet. Eftersom inga data fanns tillg(cid:228)ngliga ber(cid:228)knades exponeringen av huden utifr(cid:229)n data om exponering av h(cid:228)nder och underarmar p(cid:229) anst(cid:228)llda vid monteringsanl(cid:228)ggningar som arbetar med kreosotbehandlat virke inneh(cid:229)llande 50 ppm B[a]P. Den ber(cid:228)knade exponeringen l(cid:229)g (cid:246)ver effektgr(cid:228)nsv(cid:228)rdet. I den unders(cid:246)kning som kommissionen l(cid:229)tit genomf(cid:246)ra p(cid:229)pekas emellertid ett fel i de nederl(cid:228)ndska ber(cid:228)kning- arna. Det korrekta resultatet av den ber(cid:228)knade expone- ringen skulle sj(cid:228)lva verket vara en tiopotens l(cid:228)gre, och skulle d(cid:228)rmed komma i n(cid:228)rheten av effektgr(cid:228)nsv(cid:228)rdet. 88. I tabell 5 finns en (cid:246)versikt (cid:246)ver resultaten av de genom- f(cid:246)rda riskbed(cid:246)mingarna: Tabell 5 Resultat av genomf(cid:246)rda riskbed(cid:246)mingar (28) Grupp Typ av exponering Kresosotens B[a]P-halt (ppm) ˜r risken oacceptabel? Anst(cid:228)llda Hud Inandning N(cid:228)rboende Inandning F(cid:246)rt(cid:228)ring Barn F(cid:246)rt(cid:228)ring Hud 500 50 500 50 500 50 500 50 50 50 Ja Nej Nej Nej Ja Nej Ja Nej Nej Ja (?) b ) B e d (cid:246) m n i n g g j o r d a v V e t e n s k a p l i g a k o m m i t t Ø n f (cid:246) r t o x i c i t e t , e k o t o x i c i t e t o c h m i l j (cid:246) 90. Vid utarbetandet av direktiv 94/60/EG, den tjugof(cid:246)rsta anpassningen till den tekniska utvecklingen av direktiv 67/548/EEG, godtog medlemsstaterna en halt p(cid:229) 50 ppm B[a]P som ofarlig. S(cid:229)som redan n(cid:228)mnts, enades emeller- tid kommissionen och medlemsstaterna om en gemen- sam deklaration enligt vilken situationen skulle ses (cid:246)ver mot bakgrund av resultaten av den unders(cid:246)kning av cancerframkallande egenskaper hos destillat av stenkol- stj(cid:228)ra som d(cid:229) genomf(cid:246)rdes p(cid:229) industrins initiativ och i samarbete med IARC. 91. Denna unders(cid:246)kning (29) skulle ha slutf(cid:246)rts i december januari 1998 (cid:246)verl(cid:228)mnades den slutligen till 1996. I can- I unders(cid:246)kningen testades de kommissionen. tv(cid:229) kreosotprodukter cerframkallande effekterna hos som tillhandah(cid:246)lls av sponsorf(cid:246)retaget (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Tyskland) och som inneh(cid:246)ll 10 respektive 275 ppm B[a]P. P(cid:229) grund av produkternas h(cid:246)ga viskositet kunde de inte appliceras direkt p(cid:229) huden p(cid:229) m(cid:246)ss, utan m(cid:229)ste sp(cid:228)das ut i toluen. L(cid:246)sningar med olika koncentrationer av produkten (dvs. olika B[a]P-koncentrationer) samt l(cid:246)sningar av ren B[a]P och av ren toluen (kontrollgrupp) applicerades p(cid:229) grupper av 62 m(cid:246)ss under 78 veckor (25 (cid:181)l, tv(cid:229) g(cid:229)nger i veckan). Under denna tid noterades utvecklingen av tum(cid:246)rer och f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren unders(cid:246)ktes noggrant efter f(cid:246)rs(cid:246)kets avslutande. 92. Kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mnade denna unders(cid:246)kning och all annan dokumentation med vetenskapliga data och upp- gifter om kreosotexponering till Vetenskapliga kommit- tØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) (nedan kallad (cid:148)kommittØn(cid:148)). KommittØn ombads bed(cid:246)ma huruvida det finns tillr(cid:228)ckliga vetenskapliga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P utg(cid:246)r en can- cerrisk f(cid:246)r konsumenter genom virke som behandlats med s(cid:229)dan kreosot och, om det finns en s(cid:229)dan risk, huruvida dess omfattning kan uppskattas eller kvantifie- ras. KommittØn antog sitt yttrande den 27 november 1998. (27) R(cid:229)dets direktiv 89/391/EEG om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rb(cid:228)tt- ringar av arbetstagarnas s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa i arbetet (EGT L 183, 29. 6. 1989, s. 1). R(cid:229)dets direktiv 90/394/EEG om skydd f(cid:246)r arbets- tagare mot risker vid exponering f(cid:246)r carcinogener i arbetet (EGT L 196, 21. 6. 1990, s. 1). (28) K(cid:228)lla: Se fotnot 8, s. 22. 93. KommittØn menar att Fraunhofer-institutets unders(cid:246)k- ning (cid:228)r v(cid:228)l utformad och att den bekr(cid:228)ftar att preparat av stenkolstj(cid:228)ra kan framkalla cancer. P(cid:229) grund av de (29) Se fotnot 11. L 329/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 genotoxiska egenskaperna hos B[a]P och andra PAH ingen tr(cid:246)skelkoncentration som best(cid:228)mmer finns det deras cancerogenitet. Unders(cid:246)kningen pekar p(cid:229) ett lin- j(cid:228)rt dos/responssamband mellan de applicerade prepara- tens halt av B[a]P och antalet djur som utvecklade tum(cid:246)- rer. J(cid:228)mf(cid:246)rt med ren B[a]P har b(cid:229)da preparaten en fem g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)g potential att inducera hudtum(cid:246)rer, f(cid:246)r- modligen beroende p(cid:229) att kreosot (cid:228)ven inneh(cid:229)ller andra cancerframkallande (cid:228)mnen. Av unders(cid:246)kningen kan man dra slutsatsen att kreosot inneh(cid:229)llande 50 ppm B[a]P ger upphov till en signifikant f(cid:246)rekomst av hud- cancer hos m(cid:246)ss. 94. Utifr(cid:229)n dessa data och de effekter som konstaterats vid applicering av kreosot p(cid:229) huden p(cid:229) m(cid:246)ss (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att dra n(cid:229)gra slutsatser om effekterna vid expo- nering av m(cid:228)nniskor. Det (cid:228)r ocks(cid:229) f(cid:246)rknippat med os(cid:228)- kerhet att extrapolera data om hudcancer framkallande egenskaper fr(cid:229)n m(cid:246)ss till m(cid:228)nniskor, och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att direkt anv(cid:228)nda dessa data f(cid:246)r att bed(cid:246)ma can- cerrisken f(cid:246)r m(cid:228)nniskor. K(cid:228)nsligheten n(cid:228)r huden expo- neras f(cid:246)r kreosots cancerframkallande verkan (cid:228)r artbero- ende och beror ocks(cid:229) p(cid:229) hudens morfologi och fysio- logi, p(cid:229) metabolisk aktivering och deaktivering i huden och p(cid:229) reparationsprocesser. P(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ng- liga uppgifterna (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att p(cid:229) vetenskaplig t. ex. vid exponering av grund bed(cid:246)ma cancerrisken, huden p(cid:229) barn om leker p(cid:229) anordningar av kreosotbe- handlat virke. cancerrisk p(cid:229) 1,92 (cid:215) 10ﬂ4 vid en daglig exponering under hela livstiden, vilket helt klart skulle ge anledning till oro (2,74 (cid:215) 10ﬂ5 vid en daglig exponering under 10 (cid:229)r av 70 och 1,37 (cid:215) 10ﬂ5 vid en daglig exponering under 5 (cid:229)r av 70). Om man i st(cid:228)llet anv(cid:228)nde den exponering som ber(cid:228)knats i den andra unders(cid:246)kningen skulle risken (cid:228)ndras i motsvarande grad. 98. P(cid:229) grundval av den senaste unders(cid:246)kningen av dos/re- spons-sambandet f(cid:246)r kreosots hudcancerframkallande egenskaper, enligt kommittØns ber(cid:228)kningar, och bero- ende p(cid:229) den valda exponeringsmodellen, skulle risken d(cid:228)rf(cid:246)r ligga n(cid:229)got (cid:246)ver eller klart (cid:246)ver det v(cid:228)rde p(cid:229) 1 (cid:215) 10ﬂ5 som V(cid:228)rldsh(cid:228)lsoorganisationen f(cid:246)reslagit som en godtagbar niv(cid:229) f(cid:246)r genotoxiska cancerframkallande (cid:228)mnen i dricksvatten. 99. Det finns emellertid m(cid:229)nga os(cid:228)kra faktorer r(cid:246)rande exponeringen. Enligt kommittØn inneb(cid:228)r de neder- l(cid:228)ndska ber(cid:228)kningarna p(cid:229) samma g(cid:229)ng b(cid:229)de en (cid:246)ver- skattning (beroende p(cid:229) en (cid:246)verdriven exponerings- modell) och en underskattning (beroende p(cid:229) att man inte tagit h(cid:228)nsyn till att kreosot har fem g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)g cancerframkallande potential som B[a]P). Eftersom kom- mittØn har tagit h(cid:228)nsyn till detta sistn(cid:228)mnda faktum skulle det kunna leda till att den (cid:246)verskattar riskerna, d(cid:229) en (cid:246)verdriven riskmodell har anv(cid:228)nts. 95. Utifr(cid:229)n de uppgifter som ing(cid:229)r i Fraunhofer-institutets unders(cid:246)kning r(cid:228)knade kommittØn fram ett T25-v(cid:228)rde (cancerframkallande potential) f(cid:246)r ren B[a]P p(cid:229) 13 (cid:181)g/kg kroppsvikt/dag. T25 (cid:228)r den kroniska dagliga dos per kg kroppsvikt som ger 25 % av f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren tum(cid:246)rer i en viss v(cid:228)vnad under artens normala livsl(cid:228)ngd. De kreosot- beredningar som testades hade i snitt fem g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)g cancerframkallande potential (2,7 (cid:181)g/kg kroppsvikt/dag). 100. KommittØn n(cid:228)mner ocks(cid:229) att den siffra p(cid:229) 2 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag, som motsvarar h(cid:246)gsta t(cid:228)nkbara exponering f(cid:246)r B[a]P vid lek p(cid:229) anordningar av kreosot- behandlat virke, m(cid:229)ste j(cid:228)mf(cid:246)ras med de uppskattningar som gjorts av intaget av B[a]P via f(cid:246)dan. Det (cid:229)rliga inta- get av B[a]P via f(cid:246)dan har uppskattats vara i storleksord- ningen 0,3(cid:150)1,6 mg, vilket skulle ge en daglig expone- ring p(cid:229) 12(cid:150)63 ng/kg kroppsvikt f(cid:246)r en person som v(cid:228)ger 70 kg, dvs. klart mer (cid:228)n de doser som erh(cid:229)lls vid lek p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke. 96. KommittØn hade inga m(cid:228)tdata till sitt f(cid:246)rfogande om exponering av allm(cid:228)nheten f(cid:246)r kreosot. olika v(cid:228)rden har r(cid:228)knats fram i de unders(cid:246)kningar som (cid:246)verl(cid:228)mnats till kommittØn med hj(cid:228)lp av olika modeller, antaganden och scenarier. F(cid:246)r den mest kritiska exponeringen, dvs. barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke inneh(cid:229)llande 50 ppm B[a]P, kom de nederl(cid:228)ndska myn- digheterna fram till en exponering p(cid:229) 2 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag (vid tre timmars lek per dag). I en av de unders(cid:246)kningar som genomf(cid:246)rts p(cid:229) uppdrag av kom- missionen, d(cid:228)r man anv(cid:228)nde en n(cid:229)got annorlunda metod, kom man fram till en exponering p(cid:229) 0,85 ng/kg kroppsvikt/dag (vid tv(cid:229) timmars lek per dag) och 1,7 ng/kg kroppsvikt/dag (vid fyra timmars lek per dag). 97. Om den uppskattade exponeringen i scenariot med barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke (2 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag) n(cid:228)rmar sig den verk- liga exponeringen, skulle detta resultera i en livsl(cid:229)ng 101. Sammanfattningsvis drar kommittØn f(cid:246)ljande slutsatser: 1. (cid:151) Med beaktande av B[a]P:s genotoxiska egenska- Fraunhofer-institutets av per och resultatet unders(cid:246)kning finns det tillr(cid:228)ckliga vetenskapliga bel(cid:228)gg som st(cid:246)djer tesen att kreosot inneh(cid:229)l- lande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och/eller virke behandlat med s(cid:229)dan kreosot utg(cid:246)r en cancerrisk f(cid:246)r konsumenter. (cid:151) B[a]P (cid:228)r en bra indikator p(cid:229) cancerrisken i sam- band med det testade preparatet, eftersom det finns ett linj(cid:228)rt samband mellan cancerf(cid:246)rekom- sten och dosen av B[a]P. Kreosotpreparatets can- cerframkallande potential emellertid fem g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n vad som kunde f(cid:246)rv(cid:228)ntas enbart utifr(cid:229)n dess halt av B[a]P. (cid:228)r 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/39 2. (cid:151) P(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ngliga uppgifterna, och med h(cid:228)nsyn tagen till den betydande os(cid:228)kerhet som (cid:228)r f(cid:246)rknippad med bed(cid:246)mningen av ris- kerna f(cid:246)r barn som kommer i kontakt med kreosotbehandlat virke, anser kommittØn att ris- kens omfattning ger klar anledning till oro. Den h(cid:246)gsta uppskattade exponeringen (cid:228)r emellertid cirka 6(cid:150)30 g(cid:229)nger l(cid:228)gre (cid:228)n den vuxna befolk- ningens exponering f(cid:246)r B[a]P via f(cid:246)dan. (cid:151) F(cid:246)r att b(cid:228)ttra kunna bed(cid:246)ma exponeringen skulle det vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra en verklig massbalansunders(cid:246)kning av exponerade barn. F(cid:246)rutom att en s(cid:229)dan unders(cid:246)kning skulle vara ytterst komplicerad och resurskr(cid:228)vande, skulle den ocks(cid:229) ge upphov till etiska fr(cid:229)gest(cid:228)llningar. 3. 1. 5 (cid:214)vergripande bed(cid:246)mning 102. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna har visat att Nederl(cid:228)n- dernas specifika geografiska l(cid:228)ge, som g(cid:246)r att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i stor utstr(cid:228)ckning anv(cid:228)nda skyddande p(cid:229)lverk i vattendragen, har lett till den h(cid:246)gsta f(cid:246)rbruk- ningen av kreosotbehandlat virke per ytenhet i Europe- iska unionen. Urlakning av kreosotkomponenter i vat- tendragen har lett till att PAH-f(cid:246)roreningen av st(cid:246)rre delen av sedimenten (cid:246)verskrider de acceptabla gr(cid:228)nsv(cid:228)r- dena. ¯tg(cid:228)rder som syftar till att minska urlakningen av dessa komponenter i vattenmilj(cid:246)n (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r ber(cid:228)ttigade i Nederl(cid:228)nderna. 103. Vad betr(cid:228)ffar riskerna f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa i samband med kreosot har kommissionen erh(cid:229)llit ytterligare infor- mation fr(cid:229)n Tyskland, Sverige och Danmark inom ramen f(cid:246)r deras respektive beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, och nya vetenskapliga bel(cid:228)gg har erh(cid:229)llits genom en omfattande unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts efter det att gemenskapsdirektivet antogs. 104. P(cid:229) grundval av de senaste experimentella data som finns tillg(cid:228)ngliga har kommittØn bed(cid:246)mt att kreosot inneh(cid:229)l- lande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och virke behandlat med s(cid:229)dan kreosot utg(cid:246)r en cancerrisk f(cid:246)r m(cid:228)nniskor, och att det inte med s(cid:228)kerhet g(cid:229)r att fastst(cid:228)lla riskens omfatt- ning. Med h(cid:228)nsyn till den os(cid:228)kerhet som r(cid:229)der betr(cid:228)f- fande exponeringen anser kommissionen att det med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)rsiktighetsprincipen (cid:228)r motiverat att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska risken f(cid:246)r l(cid:229)ngvarig exponering av huden f(cid:246)r kreosot, b(cid:229)de genom direktkontakt med kreosot och med kreosotbehandlat virke. mer l(cid:229)ngtg(cid:229)ende (cid:228)n vad som (cid:228)r l(cid:228)mpligt och n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att uppn(cid:229) det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let, eftersom det enligt lagstiftningen (cid:228)r m(cid:246)jligt att anv(cid:228)nda kreosot och pro- dukter som inneh(cid:229)ller kreosot n(cid:228)r detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med behovet att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. 106. I enlighet med artikel 95. 7 i f(cid:246)rdraget har kommissio- nen redan b(cid:246)rjat unders(cid:246)ka om best(cid:228)mmelserna r(cid:246)rande kreosot i direktiv 94/60/EG b(cid:246)r anpassas till den tek- niska utvecklingen. Dessutom kommer kommissionen, inom ramen f(cid:246)r det arbetsprogram som f(cid:246)reskrivs i arti- kel 16 i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsl(cid:228)ppande av biocidpro- dukter p(cid:229) marknaden (30), att granska anv(cid:228)ndningen av kreosot inom de tidsramar som fastst(cid:228)lls i det direktivet och med h(cid:228)nsyn till andra m(cid:246)jliga prioriteringar som framkommer n(cid:228)r programmet slutligen inr(cid:228)ttas. Produk- tionskedjan och livsl(cid:228)ngden f(cid:246)r kreosotbehandlade stol- par (31) unders(cid:246)ks dessutom i ett p(cid:229)g(cid:229)ende forsknings- projekt inom Fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling. 3. 2 Fr(cid:229)nvaron av godtycklig diskriminering 107. Enligt artikel 95. 6 skall kommissionen kontrollera att de nationella best(cid:228)mmelserna inte utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r god- tycklig diskriminering. Enligt EG-domstolens beslut inne- b(cid:228)r fr(cid:229)nvaro av diskriminering att likartade situationer inte f(cid:229)r behandlas p(cid:229) olika s(cid:228)tt, och att olikartade situa- tioner inte f(cid:229)r behandlas p(cid:229) lika s(cid:228)tt. 108. Den maximala halten av B[a]P i karbolineum och kreo- sot som anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av virke (cid:228)r enligt de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelserna (lagen om bek(cid:228)mpnings- medel och SIVEB-beslutet) 50 ppm. Detta gr(cid:228)nsv(cid:228)rde g(cid:228)ller alla produkter, oberoende av om de tillverkats i Nederl(cid:228)nderna eller importeras fr(cid:229)n andra medlemsstater (det (cid:228)r enligt de nederl(cid:228)ndska myndigheternas medde- lande till(cid:229)tet att importera behandlat virke). Vad g(cid:228)ller systemet f(cid:246)r godk(cid:228)nnande av enskilda tillst(cid:229)nd, vilket inneb(cid:228)r (cid:228)nnu str(cid:228)ngare villkor f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av karbo- lineum och kreosot, (cid:228)r detta inte av s(cid:229)dant slag att det kan leda till godtycklig diskriminering eftersom villkoren endast st(cid:228)lls p(cid:229) anv(cid:228)ndning i samband med tillverkning i Nederl(cid:228)nderna. Det finns d(cid:228)rf(cid:246)r inga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelserna har anv(cid:228)nds som ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering mellan ekonomiska operat(cid:246)rer i gemenskapen. 105. Den lagstiftning som de nederl(cid:228)ndska myndigheterna anm(cid:228)lt till kommissionen (cid:246)verensst(cid:228)mmer med propor- tionalitetsprincipen, dvs. (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)refaller inte vara (30) EGT L 123, 24. 4. 1998, s. 1. (31) Forskningskontrakt FAIR5-CT98-3933 (Fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r FoTU), Integrating the processes involved in the production of creosoted utility poles. L 329/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 3. 3 Fr(cid:229)nvaron av f(cid:246)rt(cid:228)ckta handelshinder skors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n, och inte att skapa f(cid:246)rt(cid:228)ckta han- delshinder. 109. Str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelser, som inneb(cid:228)r en begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)nd- ning av produkter och som avviker fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i ett gemenskapsdirektiv, utg(cid:246)r normalt ett handelshin- der. Produkter som det (cid:228)r till(cid:229)tet att sl(cid:228)ppa ut p(cid:229) mark- naden i resten av gemenskapen f(cid:229)r inte sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden i den ber(cid:246)rda medlemsstaten. Syftet med konceptet i artikel 95. 6 (cid:228)r att f(cid:246)rhindra att begr(cid:228)ns- ningar som grundas p(cid:229) kriterierna i punkt 4 till(cid:228)mpas p(cid:229) felaktiga grunder och i sj(cid:228)lva verket utg(cid:246)r ekono- miska (cid:229)tg(cid:228)rder som inf(cid:246)rs f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra import av produkter fr(cid:229)n andra medlemsstater med det indirekta syftet att skydda den inhemska produktionen. 110. Kommissionen har l(cid:229)tit genomf(cid:246)ra en unders(cid:246)kning (32) f(cid:246)r att analysera vilka effekter ett bibeh(cid:229)llande av Neder- l(cid:228)ndernas str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelserna skulle f(cid:229) p(cid:229) handel och konkurrens. I denna unders(cid:246)kning, som (cid:229)rligen anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av virke och vilka m(cid:228)ngder behandlat virke som produceras i medlemsstaterna. Man tittade ocks(cid:229) p(cid:229) den historiska utvecklingen och p(cid:229) hur dessa faktorer skulle p(cid:229)verkas om Nederl(cid:228)nderna fick f(cid:246)r direktiv bibeh(cid:229)lla sin egen lagstiftning i 94/60/EG. F(cid:246)r att f(cid:229) svar p(cid:229) dessa fr(cid:229)gor utarbetade man ett fr(cid:229)geformul(cid:228)r som delades ut till kreosotpro- ducenter, f(cid:246)retag som bedriver handel med kreosot och till impregneringsf(cid:246)retag i EG. st(cid:228)llet 111. Enligt unders(cid:246)kningen finns det en kreosotproducent i Nederl(cid:228)nderna. Ungef(cid:228)r tre fj(cid:228)rdedelar av den totala pro- duktionen (5 200 ton/(cid:229)r) exporteras, medan 3 400 ton/(cid:229)r importeras (fr(cid:228)mst fr(cid:229)n Tyskland). De flesta producenter i andra medlemsstater kan f(cid:246)lja de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)m- melserna, och de som inte kan det har inte tidigare bedrivit n(cid:229)gon handel med Nederl(cid:228)nderna. 112. Vad g(cid:228)ller (cid:228)mnen som eventuellt kan ers(cid:228)tta kreosot inget som tyder p(cid:229) att Nederl(cid:228)nderna har s(cid:229)dana finns det n(cid:229)got nationellt ekonomiskt (cid:228)mnen utvecklas, produceras eller exporteras. intresse av att 113. Det har redan fastst(cid:228)llts att det p(cid:229) grund av den s(cid:228)r- skilda situationen i Nederl(cid:228)nderna finns ett verkligt intresse av att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa i samband med anv(cid:228)ndning av kreosot och behandlat virke, och av att skydda milj(cid:246)n. De nationella best(cid:228)mmelserna om kreo- sot utg(cid:246)r dessutom ett led i en (cid:246)vergripande policy f(cid:246)r PAH. Det verkliga sk(cid:228)let f(cid:246)r att bibeh(cid:229)lla den nationella lagstiftningen f(cid:246)refaller d(cid:228)rf(cid:246)r vara att skydda m(cid:228)nni- (32) W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its National Rules in Place of the Rules to the Established by Direktive 94/60/EC, Tar Industries Services, Chesterfield (F(cid:246)renade kungariket), december 1995. 114. Kommissionen anser f(cid:246)ljaktligen inte att det finns n(cid:229)got bel(cid:228)gg f(cid:246)r att den nederl(cid:228)ndska lagstiftningen om kreo- sot begr(cid:228)nsar handeln mellan medlemsstaterna. 3. 4 Fr(cid:229)nvaron av hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion 115. Detta villkor i artikel 95. 6 f(cid:246)rsta stycket (cid:228)r nytt i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till texten i den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdra- get. Villkoret kan inte tolkas s(cid:229) att det skulle vara f(cid:246)rbju- det att godk(cid:228)nna nationella best(cid:228)mmelser som kan komma att p(cid:229)verka uppr(cid:228)ttandet av den inre mark- naden. Det (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket troligt att alla nationella best(cid:228)mmelser som avviker fr(cid:229)n fungera, kommer att p(cid:229)verka den inre marknaden. F(cid:246)r att undantagsf(cid:246)rfaran- det i artikel 95 i EG-f(cid:246)rdraget skall f(cid:246)rbli anv(cid:228)ndbart anser kommissionen, i fr(cid:229)ga om artikel 95. 6, att begrep- pet (cid:148)hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion(cid:148) b(cid:246)r tol- kas som en verkan som inte st(cid:229)r i proportion till det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let. 116. Enligt en unders(cid:246)kning fr(cid:229)n ERM (33) karakteriseras den europeiska kreosotproducerande industrin av f(cid:246)ljande egenskaper: (cid:151) Kreosot produceras som en biprodukt, inte som en huvudprodukt. (cid:151) Produktionen (cid:228)r klart st(cid:246)rre (cid:228)n f(cid:246)rbrukningen. (cid:151) Antalet kreosotproducenter (cid:228)r litet. (cid:151) Efterfr(cid:229)gan minskar. 117. Denna situation g(cid:246)r att leverant(cid:246)rerna i allm(cid:228)nhet (cid:228)r vil- liga att m(cid:246)ta de specifikationer som kunderna beg(cid:228)r (om detta (cid:228)r tekniskt m(cid:246)jligt). 118. Kreosotproducenter finns i Tyskland, (cid:214)sterrike, Belgien, Danmark, Frankrike, Nederl(cid:228)nderna, Italien, Spanien och F(cid:246)renade kungariket. 90 % av kreosoten anv(cid:228)nds f(cid:246)r impregnering av virke vid professionella industriell (33) Environmental Resources Management, Trade and Competition Assessment of the German and Danish Request for Derogations on the Marketing and Use of Creosote, slutrapport, juni 1996. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/41 behandlingsf(cid:246)retag. ¯terst(cid:229)ende 10 % anv(cid:228)nds av kon- sumenter, fr(cid:228)mst i F(cid:246)renade kungariket och Irland. med avseende p(cid:229) kokpunktskurvor och koncentration av olika komponenter i kreosot. De flesta, men inte alla, producenter kan producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P. 119. fr(cid:228)mst Impregneringsf(cid:246)retagen behandlar f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i telefon- och elstolpar samt j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar. Kreosotens sammans(cid:228)ttning varierar beroende p(cid:229) den stenkolstj(cid:228)ra som anv(cid:228)nds som utg(cid:229)ngsmaterial, den anv(cid:228)nda metoden och kundens krav. De flesta stora anv(cid:228)ndare har tagit fram egna detaljerade specifikationer virke 120. I tabell 6 nedan finns en (cid:246)versikt (cid:246)ver situationen vad betr(cid:228)ffar kreosotproducenter, deras geografiska l(cid:228)ge, huruvida de kan producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och huruvida de s(cid:228)ljer till Nederl(cid:228)nderna. Tabell 6 Produktion, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och handel med kreosot i Europa (34) Land Antal producenter M(cid:246)jlighet att producera kreosot med < 50 ppm B[a]P F(cid:246)rs(cid:228)ljning av kreosot (t/(cid:229)r) 1995 Handel med Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Belgien Danmark Frankrike Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien F(cid:246)renade kungariket Italien Grekland Irland Sverige Finland 1 1 1 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Nej Ja Ja Ja Ja Ja Ja/Nej Ja (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 3 900 0 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 Nej Nej Nej Nej Ja (cid:151) Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej 121. omkring Enligt den unders(cid:246)kning som TIS (35) genomf(cid:246)rt, expor- av Nederl(cid:228)ndernas teras fj(cid:228)rdedelar tre inhemska produktion och ungef(cid:228)r samma m(cid:228)ngd importeras. Importen till Nederl(cid:228)nderna kommer fr(cid:228)mst fr(cid:229)n Tyskland och avser kreosot med B[a]P-halt som redan uppfyller de nederl(cid:228)ndska reglerna. ˜ven kreosot- producenter i flera andra medlemsstater skulle kunna leva upp till de nederl(cid:228)ndska kraven. 122. Kreosotbehandlat virke anv(cid:228)nds i Nederl(cid:228)nderna fr(cid:228)mst inom j(cid:228)rnv(cid:228)gsindustrin (syllar), vattentekniken (skydd av (staket) och vid fruktodling vattenbankar), (st(cid:246)d f(cid:246)r frukttr(cid:228)d). F(cid:246)rbrukningen av kreosotbehandlat jordbruket stadigt minskat (36), virke i Nederl(cid:228)nderna har fr(cid:229)n 120 000 m3 1985 till omkring 78 000 m3 1992, och v(cid:228)ntades minska ytterligare till 60 000 m3 1995. Denna trend verkar allts(cid:229) ha b(cid:246)rjat innan den nationella lagstift- ningen antogs. 123. Det finns tre kreosotbehandlingsanl(cid:228)ggningar i Neder- l(cid:228)nderna. Den inhemska produktionen av behandlat rundvirke och s(cid:229)gat virke har minskat med 40 % mellan 1990 och 1995 (till om kring 23 000 m3), och produk- tionen av behandlade j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar med omkring 50 % till 10 000 m3. Man anv(cid:228)nder ungef(cid:228)r dubbelt s(cid:229) mycket behandlat virke. Eftersom en del av det behand- lat virke, men (cid:228)ven h(cid:228)r m(cid:228)rks en vikande trend. B(cid:229)da (34) K(cid:228)llor: Se fotnoterna 32 och 33. (35) Se fotnot 32. (36) Se fotnot 8. L 329/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 inleddes dessa trender ningen antogs och har 94/60/EG inte genomf(cid:246)rts. innan den nationella lagstift- att direktiv trots fortsatt 124. M(cid:228)ngden producerad kreosot som exporteras har (cid:246)kat stadigt mellan 1990 och 1995, medan importen och anv(cid:228)ndningen av kreosot har minskat. Den kreosot som exporteras av nederl(cid:228)ndska producenter uppfyller emel- lertid i allm(cid:228)nhet de str(cid:228)ngare kraven i den nederl(cid:228)ndska lagstiftningen. 125. Vissa producenter har uttryckt farh(cid:229)gor (cid:246)ver att kreosot som producerats i Nederl(cid:228)nderna och som inneh(cid:229)ller mer (cid:228)n 50 men mindre (cid:228)n 500 ppm B[a]P skulle kunna s(cid:228)ljas i andra medlemsstater till ett pris som inte mot- svarar de verkliga kostnaderna, eftersom den neder- l(cid:228)ndska producenten enligt den g(cid:228)llande lagstiftningen inte skulle kunna s(cid:228)lja kreosoten p(cid:229) den nederl(cid:228)ndska marknaden och d(cid:228)rf(cid:246)r skulle f(cid:246)rs(cid:246)ka undvika kost- naderna f(cid:246)r bortskaffande. Det verkar emellertid bara som om det finns ett enda fall som ger st(cid:246)d f(cid:246)r dessa farh(cid:229)gor, n(cid:228)mligen n(cid:228)r ett parti p(cid:229) 1 000 ton neder- l(cid:228)ndsk kreosot som (cid:246)verensst(cid:228)mde med kraven i direktiv 94/60/EG s(cid:229)ldes till ett l(cid:228)gre pris (cid:228)n det som erbj(cid:246)ds av andra leverant(cid:246)rer. Detta verkar emellertid ha varit en eng(cid:229)ngsf(cid:246)reteelse och ger inte ett tillr(cid:228)ckligt st(cid:246)d f(cid:246)r antagandet att den inre marknaden skulle st(cid:246)ras om de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelserna godk(cid:228)nde, eftersom (cid:228)ven den exporterade kreosoten normalt uppfyller de str(cid:228)ng- are nationella kraven. 126. Med beaktande av ovanst(cid:229)ende anser kommissionen inte att det finns n(cid:229)gra bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de nederl(cid:228)ndska best(cid:228)mmelser som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut utg(cid:246)r ett oproportionerligt hinder f(cid:246)r den inre marknadens funk- tion i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de m(cid:229)l som efterstr(cid:228)vas. den tidigare artikel 100a. 4, och som granskats i enlighet med artikel 95. 4 och 95. 6 i EG-f(cid:246)rdraget (cid:151) uppfyller de formella kraven i dessa best(cid:228)mmelser och d(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r till(cid:229)tas, (cid:151) kan anses ber(cid:228)ttigade med h(cid:228)nsyn till det v(cid:228)sentliga behovet av att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och, bero- ende p(cid:229) att det f(cid:246)religger en s(cid:228)rskild situation, det v(cid:228)sentliga behovet av att skydda milj(cid:246)n, (cid:151) inte utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering, ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt hinder f(cid:246)r handeln mellan medlemssta- terna eller ett oproportionerligt hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion. 128. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att god- k(cid:228)nna de nationella best(cid:228)mmelserna. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Best(cid:228)mmelserna i lagen om bek(cid:228)mpningsmedel och beslutet om sammans(cid:228)ttning, klassificering, f(cid:246)rpackning och m(cid:228)rkning av bek(cid:228)mpningsmedel av den 12 mars 1992 r(cid:246)rande karboli- neum och kreosot godk(cid:228)nns h(cid:228)rmed. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederl(cid:228)nderna. IV. SLUTSATS Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 26 oktober 1999. 127. Mot bakgrund av vad som anf(cid:246)rts ovan anser kommis- sionen att de best(cid:228)mmelser r(cid:246)rande anv(cid:228)ndning av kreo- sot som anm(cid:228)lts av Konungariket Nederl(cid:228)nderna enligt P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen