title: 2001/98/EF: Kommissionens beslutning af 13. oktober 1999 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag IV/M.1439 — Telia/Telenor) (EØS-relevant tekst.) (meddelt under nummer K(1999) 3314)

eurovoc_concepts:
Norway
Sweden
application of EU law
economic concentration
merger control
telecommunications industry

text: 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/1 II (Retsakter, hvis offentliggłrelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 13. oktober 1999 om en fusions forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet og E(cid:216)S-aftalen (Sag IV/M. 1439 (cid:151) Telia/Telenor) (meddelt under nummer K(1999) 3314) (Kun den engelske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (2001/98/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) ud fra fłlgende betragtninger: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)lleskab, under henvisning til aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, s(cid:230)rlig artikel 57, under henvisning til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksom- hedsovertagelser (1), senest (cid:230)ndret ved forordning (EF) nr. 1310/97 (2), s(cid:230)rlig artikel 8, stk. 2, under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. 1999 om at indlede procedure i denne sag, juli efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger til Kommissionens indsigelser, efter hłring af Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Kontrol med Fusio- ner og Virksomhedsovertagelser (3), og (1) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1. Berigtigelse i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. (2) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 1. (3) EFT C 43 af 9. 2. 2001. (1) Den 28. april 1999 modtog Kommissionen i overens- stemmelse med artikel 4 i forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 (»fusionsforordningen«) en anmeldelse, hvori den svenske og den norske regering meddelte, at de i fusionsforord- ningens forstand ville erhverve f(cid:230)lles kontrol med et nystiftet selskab, Newco, oprettet med henblik p(cid:229) besid- delse af aktierne i Telia AB (»Telia«) og Telenor AS (»Telenor«). (2) Den 25. maj afgav parterne en r(cid:230)kke tilsagn, som blev gjort betinget af, at Kommissionen vedtog en beslutning fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, i henhold til litra b). (3) Efter at have gennemg(cid:229)et anmeldelsen konkluderede Kommissionen, at den anmeldte transaktion var omfattet af fusionsforordningen, og at der herskede alvorlig tvivl med hensyn til, om den var forenelig med f(cid:230)llesmarke- det, da den kunne skabe eller styrke en dominerende som bevirker, at den effektive konkurrence stilling, h(cid:230)mmes betydeligt inden for f(cid:230)llesmarkedet eller en v(cid:230)sentlig del heraf og inden for det omr(cid:229)de, der er omfattet af E(cid:216)S-aftalen. Den 15. juni 1999 besluttede Kommissionen derfor at indlede proceduren i fusionsfor- ordningens artikel 6, stk. 1, litra c). L 40/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 I. PARTERNE (4) Telia er Sveriges stłrste teleoperatłr og ejes 100 % af den svenske stat. Selskabet er ogs(cid:229) moderselskab til Telia-koncernen. Telenor er Norges stłrste teleoperatłr og ejes 100 % af den norske stat. Begge selskaber udby- der alle former for tele- og tv-tjenester i deres respektive lande samt i resten af Norden og p(cid:229) verdensplan. medlemsstat. B(cid:229)de Telia og Telenor realiserer over to tredjedele af deres EFTA-oms(cid:230)tning i Norge, og de to selskabers samlede oms(cid:230)tning i EFTA-landene svarer til mindst 25 % af deres samlede oms(cid:230)tning i E(cid:216)S-omr(cid:229)- det. Anmeldelsen skal derfor behandles som en E(cid:216)S- samarbejdssag. IV. FORENELIGHED MED F˘LLESMARKEDET II. TRANSAKTIONEN OG FUSIONEN I. TELEFONITJENESTER OG DERTIL KNYTTEDE TJENESTER (5) Den anmeldte transaktion indeb(cid:230)rer, at det nye selskab, Newco, der stiftes i henhold til svensk ret, erhverver samtlige aktier i Telia og Telenor fra de respektive rege- ringer. Til geng(cid:230)ld modtager den svenske og den norske regering aktieandele svarende til henholdsvis 60 % og 40 % af Newcos aktiekapital. (6) Den svenske og den norske regering har indg(cid:229)et en aktion(cid:230)raftale dateret den 30. marts 1999. Aftalen giver begge regeringer vetoret, n(cid:229)r det g(cid:230)lder godkendelse af forretningsplan og konsoliderede Newco-koncernens budget, stłrre strategiske erhvervelser og afh(cid:230)ndelser, valg og godkendelse af udvalg under Newcos bestyrelse samt valg af bestyrelserne for Telia og Telenor (som dat- terselskaber af Newco). Hver regering f(cid:229)r derfor mulig- hed for at udłve afgłrende indflydelse p(cid:229) Newco, og regeringerne vil s(cid:229)ledes erhverve f(cid:230)lles kontrol med sel- skabet. Da Newco overtager de tidligere statsejede tele- og tv-selskaber i de to lande, skal selskabet udfłre de opgaver, der normalt varetages af et teleselskab, og kan derfor forventes p(cid:229) permanent basis at komme til at fungere som en selvst(cid:230)ndig łkonomisk enhed. III. F˘LLESSKABSDIMENSION (7) Telia-koncernens samlede oms(cid:230)tning p(cid:229) verdensplan udgjorte i 1998 lidt over 5 600 mio. EUR, og dens oms(cid:230)tning i EF udgjorte lidt over [(cid:133)]* mio. EUR. Tele- nor havde en oms(cid:230)tning p(cid:229) verdensplan p(cid:229) lidt over 3 400 mio. EUR og en EF-oms(cid:230)tning i stłrrelsesordenen [> 250]* mio. EUR. Telia realiserede over to tredjedele af sin f(cid:230)llesskabsoms(cid:230)tning i Sverige, mens Telenor ikke realiserer over to tredjedele af sin oms(cid:230)tning i en enkelt * Dele af denne tekst er redigeret for at undg(cid:229), at fortrolige oplys- ninger afslłres. Disse dele er omgivet af skarpe parenteser og angi- vet med asterisk. Introduktion til telefoni- og teletjenester (8) Dette er den fłrste fusionssag, hvor der er tale om i fusion mellem to etablerede nationale operatłrer Europa. I tidligere sager om fusion eller mulig fusion mellem europ(cid:230)iske teleoperatłrer har en af de to parter altid stammet fra et land uden for Europa (f. eks. BT/ MCI(II) (4)). Andre aftaler er blevet anmeldt i henhold til forordning nr. 17/62, men de omfattede ikke en fuldst(cid:230)ndig integrering af parternes samlede aktiviteter p(cid:229) teleomr(cid:229)det (5). Da denne sag imidlertid g(cid:229)r et skridt videre, rejser den spłrgsm(cid:229)l, som det ikke var nłdven- digt at tage s(cid:229) detaljeret stilling til i de tidligere sager, og der skal derfor indledningsvis ses n(cid:230)rmere p(cid:229) markeds- afgr(cid:230)nsningerne. (9) Forud for den samlede vurdering og den detaljerede gen- nemgang af de enkelte produktmarkeder kan det v(cid:230)re nyttigt at forklare, hvordan sektoren arbejder, og pr(cid:230)ci- sere visse centrale principper. Opbygningen og driften af faste koblede telefonnet (10) I hovedparten af dette (cid:229)rhundrede har telefonindustrien i de fleste lande i Europa v(cid:230)ret opbygget som vertikalt integrerede nationale monopoler, der for det meste har v(cid:230)ret statsejede. Disse offentlige teleselskaber har tilbudt deres slutbrugere (abonnenterne) basale teletjenester. Disse basale tjenester har omfattet opkobling til en hvil- ken som helst anden abonnent inden for landets gr(cid:230)nser og (cid:151) i kraft af internationale aftaler med andre offent- lige teleselskaber (cid:151) adgang til det internationale offent- lige koblede telefonnet (PSTN). (4) Sag IV/M. 1069, beslutning af 8. juli 1998. (5) Se f. eks. Kommissionens beslutning 96/546/EF (sag IV/35. 337 (cid:151) Atlas), EFT L 239 af 19. 9. 1996, s. 23, og beslutning 96/547/EF (sag IV/35. 617 (cid:151) Phoenix/GlobalOne), EFT L 239 af 19. 9. 1996, s. 57. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/3 (11) I de seneste (cid:229)rtier er der i en r(cid:230)kke lande udfoldet bestr(cid:230)belser p(cid:229) at liberalisere de nationale telefonmarke- der og indfłre konkurrence. Til det form(cid:229)l har det v(cid:230)ret normalt at opdele de nationale telefonnet i tre forskellige dele: abonnentnettet, som i det v(cid:230)sentlige er nettet mellem abonnenterne og sammenkoblingspunktet (6) p(cid:229) deres lokale centraler; fjernnettet, dvs. det net af kabler og koblingsudstyr, som forbinder de lokale centraler med overordnede centraler, de s(cid:229)kaldte transitcentraler, samt det internationale net, dvs. nettet kabler og til- hłrende koblingsudstyr, som leder trafikken fra den internationale gateway (ofte i en hovedstad eller ved et vigtigt knudepunkt p(cid:229) nettet), via backhaulkabler til det internationale kabelhoved eller landingspunkt, hvorfra den g(cid:229)r videre ud af landet og til offentlige teleselskaber i andre lande. flere transitcentraler (8), hvorfra det derp(cid:229) dirigeres gen- nem nettet til den p(cid:229)g(cid:230)ldende lokale central og videre til abonnenten. (15) N(cid:229)r der er foretaget et opkald, skal der etableres en for- bindelse via de enkelte mellemliggende kontakt- eller koblingspunkter for at skabe en komplet talevej fra den kaldende part til modtageren. N(cid:229)r dette kredslłb er etab- leret, skal det opretholdes, s(cid:229) l(cid:230)nge opkaldet varer, uan- set m(cid:230)ngden af taletrafik der formidles under opkaldet. central fra den lokale (12) En abonnent p(cid:229) s(cid:229)danne taletelefonitjenester opn(cid:229)r adgang til nettet mod betaling af en abonnementsafgift, som normalt d(cid:230)kker operatłrens omkostninger ved til- r(cid:229)dighedsstillelsen af infrastrukturen, navnlig den faste forbindelse til abonnentens adresse. Selve telefonlinjen udgłres normalt af et par kobberkabler, som er snoet p(cid:229) en bestemt m(cid:229)de og betegnes »parsnoede kobberkabler« eller »parsnoede kab- ler«. Det kabelpar, der g(cid:229)r mellem abonnenten og cen- tralen, kan opfattes som et kredslłb, der best(cid:229)r af Øt langt kabel, som starter ved hovedfordeleren og g(cid:229)r ud til abonnenten, hvor det forbindes over h(cid:229)nds(cid:230)ttet og returnerer via returledningen til hovedfordeleren, hvor samtlige kredslłb fra den p(cid:229)g(cid:230)ldende centrals omr(cid:229)de forbindes. (13) N(cid:229)r der foretages et opkald, er det nłdvendigt at etab- lere en komplet talevej (7) ved at forbinde den kaldende abonnents kredslłb med den p(cid:229)t(cid:230)nkte modtagers kreds- lłb. Hvis modtageren er tilknyttet den samme lokale central som den, der ringer op, kan samtalen etableres ved den p(cid:229)g(cid:230)ldende central. (14) Et opkald til en abonnent, som er tilsluttet en mere fjerntliggende lokal central, kan i givet fald sendes direkte til den p(cid:229)g(cid:230)ldende lokale central. Dette er dog us(cid:230)dvanligt, og opkaldet sendes normalt fłrst til en eller (16) En udlandssamtale sendes via et passende internationalt koblingspunkt eller en gateway og derfra via internatio- nale forbindelseslinjer (kabler, satellit eller radioforbin- delser) enten direkte til netoperatłren i det land, hvor modtagerabonnenten befinder transit via andre operatłrers net, hvis der ikke findes en direkte forbindelse mellem nettene. sig, eller i (17) Det var kun i forbindelse med udlandssamtaler, at de offentlige monopolselskaber havde behov for at etablere forbindelser til hinanden. Den fysiske forbindelse mellem de to net foregik normalt via et internationalt kabel mel- lem de to berłrte lande. Forbindelserne mellem operatł- rerne blev generelt beskrevet som korrespondentforbin- delser, og taksten for samtaletrafikken mellem de to lande blev s(cid:230)dvanligvis aftalt til en fast minuttakst kal- det faktureringstaksten (»accounting rate«) (9). Forskellige m(cid:229)der, hvorp(cid:229) nye operatłrer kan f(cid:229) adgang til abonnentnettet (18) fundet I princippet kunne nye operatłrer etablere egne net. Alle de eksisterende abonnentnet er imidlertid normalt blevet etableret over en lang (cid:229)rr(cid:230)kke, og finansieringen af dem har tidspunkt, hvor de sted p(cid:229) et p(cid:229)g(cid:230)ldende teleselskaber var statsejede. Det er łkono- misk afskr(cid:230)kkende for en ny operatłr at tage konkur- rencen op med en veletableret operatłr og skaffe sig adgang til markedet ved at etablere nye net, da dette er en s(cid:230)rdeles dyr og tidskr(cid:230)vende lłsning. (7) (6) Det punkt, hvor de parsnoede kobberkabler sammenfłres i den lokale central, og hvorfra opkoblingen kan finde sted, betegnes almindeligvis hovedfordeleren. I forbindelse med traditionel kredslłbskoblet telefoni via kobber- ledninger kr(cid:230)ver talevejen et fuldst(cid:230)ndigt elektrisk kredslłb mel- lem de to abonnenter. Med lyslederkabler, satellit- eller radiofor- bindelser behłver der ikke l(cid:230)ngere v(cid:230)re et fuldst(cid:230)ndigt elektrisk kredslłb, da nogle komponenter i talevejen kan v(cid:230)re lysimpulser, radiobłlger osv. (19) I de tilf(cid:230)lde, hvor der er en st(cid:230)rk og veletableret opera- tłr p(cid:229) et marked, st(cid:229)r den potentielle nye operatłr over (8) Systemets pr(cid:230)cise arkitektur og terminologien kan variere fra net til net og fra land til land. (9) Den nłjagtige takst, normalt udtrykt i SDR (s(cid:230)rlige tr(cid:230)kningsret- tigheder), kunne variere afh(cid:230)ngigt af, hvilket tidspunkt p(cid:229) dłgnet opkaldet blev foretaget p(cid:229). L 40/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 for en r(cid:230)kke basale udfordringer. Den fłrste best(cid:229)r i at f(cid:229) potentielle kunder, som p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er abonnenter hos den etablerede operatłr, til at v(cid:230)lge den nye operatłr som tjenesteudbyder. En anden udfordring best(cid:229)r i, at abonnenterne formentlig vil forblive fysisk knyttet til den etablerede operatłr, og trafikken vil der- for skulle g(cid:229) igennem noget af denne operatłrs net for at komme til og fra de nye operatłr. En tredje udfor- dring best(cid:229)r i, at langt de fleste afg(cid:229)ende opkald fra de nye abonnenter fortsat vil skulle termineres i den etable- rede operatłrs net, og den nye operatłr skal kunne videregive disse opkald til den etablerede operatłr uden at p(cid:229)drage sig udgifter for anvendelsen af sidstn(cid:230)vntes net, idet operatłren ellers ikke vil v(cid:230)re konkurrencedyg- tig. (20) Konkurrencen p(cid:229) de tidligere monopolers omr(cid:229)de er i de fleste tilf(cid:230)lde opst(cid:229)et ved, at nye operatłrer har udfordret de etablerede operatłrer p(cid:229) deres mest renta- ble ruter, dvs. de internationale ruter og fjernruterne for afg(cid:229)ende opkald. Den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) der lettest kan skaf- fes adgang, er gennem videresalg, hvor den nye operatłr kłber en punkt til punkt-tjeneste (10) hos den etablerede operatłr. Hele linjen ejes og drives fortsat af den etable- rede operatłr, men den nye operatłr »videres(cid:230)lger« de detailtjenester, som den etablerede operatłr har leveret. Kundens tilknytning til den etablerede operatłr forbliver u(cid:230)ndret i teknisk og praktisk henseende, dog ikke for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r bestilling af tjenester, fakturering, branding og kundeservice samt salg og markedsfłring. Videre- s(cid:230)lgeren vil normalt kunne kłbe tjenesterne til engros- pris eller med en vis rabat i forhold til den pris, som den etablerede operatłr udbyder dem til. Videres(cid:230)lge- rens mulighed for at skabe sig en fortjeneste afh(cid:230)nger af hans evne til at begr(cid:230)nse de faste omkostninger, han selv er herre over (generelt vedrłrende salg og markeds- fłring, fakturering og et servicecenter), s(cid:229)ledes at de hol- des p(cid:229) et lavere niveau end de tilsvarende omkostninger, som den etablerede operatłr ville have p(cid:229)draget sig. (21) Problemet for videres(cid:230)lgerne best(cid:229)r i, at det er den etab- lerede operatłr, der fortsat har kontrollen med hoved- parten af de omkostninger, der er forbundet med leve- ringen af telefonitjenesten. Videres(cid:230)lgerne kan kun udbyde de tjenester, som den etablerede operatłr alle- rede har stillet til r(cid:229)dighed i sit eget net, og har derfor ikke mulighed for at innovere og udbyde nye tekniske lłsninger, som er mere avancerede end dem, som nettets ejer kan eller vil udbyde. Videresalget er endvidere kun rentabelt, s(cid:229)fremt den etablerede operatłr (eller den regulerende myndighed) er indstillet p(cid:229) at lade videre- s(cid:230)lgerne overleve. Medmindre lovgivningen forbyder (10) I denne forbindelse forst(cid:229)s ved punkt til punkt-tjeneste en tjeneste, hvor alle netelementerne mellem den kaldende abonnent og den abonnent, der modtager opkaldet, ejes eller kontrolleres af den samme operatłr. det, kan den etablerede operatłr til enhver tid s(cid:230)tte sine detailpriser ned for at undergrave videres(cid:230)lgernes kon- kurrenceevne og dermed tvinge de nye operatłrer til at mindske deres avancer i en s(cid:229)dan grad, at deres virk- somhed ikke l(cid:230)ngere er rentabel. (22) En ny operatłr kan endvidere f(cid:229) adgang til markedet gennem et system med operatłrforvalg. Denne lłsning indeb(cid:230)rer, at den nye operatłr głr en stłrre indsats for at udvikle netforbindelser. Slutbrugeren forbliver abon- nent hos den etablerede operatłr, men bliver ogs(cid:229) abon- nent hos den eller de nye operatłrer, der udbyder den konkurrerende afg(cid:229)ende samtaletjeneste. Abonnenten forts(cid:230)tter med at v(cid:230)re fysisk tilsluttet den etablerede operatłrs net og er fortsat abonnent hos denne. N(cid:229)r abonnenten łnsker at benytte den konkurrerende opera- tłrs tjenester, indtaster han en s(cid:230)rlig kode fłr det łnskede telefonnummer. Koden registreres p(cid:229) den lokale central som den konkurrerende operatłrs tilslutnings- kode, og opkaldet videregives til den konkurrerende operatłr ved det n(cid:230)rmeste sammenkoblingspunkt mel- lem de to net. (23) En tredje lłsning for nye operatłrer best(cid:229)r i fast opera- som ligner ovenn(cid:230)vnte metode, men som tłrvalg, indeb(cid:230)rer, at alle afg(cid:229)ende opkald automatisk omdirige- res til den nye operatłr, medmindre abonnenten manu- elt frav(cid:230)lger denne funktion. (24) Fast operatłrvalg eller operatłrforvalg benyttes normalt hovedsagelig i forbindelse med fjernopkald eller inter- nationale opkald, hvor de etablerede operatłrers priser ligger s(cid:229) langt over omkostningerne, at en ny operatłr kan konkurrere ved at tilbyde kunderne lavere priser for trafik via sit net. (25) I forbindelse med begge former for operatłrvalg betaler abonnenten fortsat den etablerede operatłr abonne- mentsafgiften for den faste forbindelse. Den etablerede operatłr modtager i princippet ingen direkte betaling fra abonnenter, som foretager et opkald ved hj(cid:230)lp af fast operatłrvalg eller operatłrforvalg, selv om trafikken g(cid:229)r via en del af den etablerede operatłrs net. I stedet beta- ler den valgte nye operatłr den etablerede operatłr et belłb for brug af sidstn(cid:230)vntes net fra abonnentens adresse til det punkt, hvor deres net kobles sammen. Denne »tilbringerafgift« vil den nye operatłr normalt indregne i sine samtaleafgifter fra abonnenten. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/5 (26) De opkald, som den nye operatłr overtager, vil i givet fald skulle termineres i den etablerede operatłrs net, den nye operatłrs eget net eller i tredjeparts net. De fleste indenlandske opkald vil skulle termineres i den etable- rede operatłrs net, da de fleste abonnenter i det p(cid:229)g(cid:230)ldende land fortsat vil v(cid:230)re tilsluttet den etablerede operatłr. Den nye operatłr skal derfor ogs(cid:229) betale den etablerede operatłr en »frabringerafgift«. Det er derfor vigtigt, at brugen af de omledte kobberpar interferens med de łvrige ikke skaber en uacceptabel ledninger i kablet, f. eks. gennem »krydstale« eller radio- interferens med andre kredslłb i den etablerede opera- tłrs abonnentnetkabler. Et kabel, hvori mange specifikke kredslłb ejes af en anden end ejeren af kablet, kunne give anledning til problemer med hensyn til fordelingen af vedligeholdelsesansvaret. Dette er grunden til, at der normalt foretr(cid:230)kkes lejeaftaler. (27) En v(cid:230)sentlig hindring for de ovenfor beskrevne former for markedsadgang best(cid:229)r i, at b(cid:229)de fast operatłrvalg og operatłrforvalg kun kan benyttes ved afg(cid:229)ende opkald. En operatłr, for hvem det lykkes at tiltr(cid:230)kke 1 % af den etablerede operatłrs kunder, kan m(cid:229)ske overbevise sine kunder om, at de skal benytte vedkommende til alle deres afg(cid:229)ende opkald, men alle indg(cid:229)ende opkald til fortsat termineres i den etablerede abonnenterne skal operatłrs net. Derfor kan en ny operatłr, som tilbyder fast operatłrvalg eller operatłrforvalg, ikke hente samme indt(cid:230)gter fra termineringen af opkald som en operatłr, der kontrollerer abonnentnettet fuldt ud. (28) En mere omfattende form for markedsadgang best(cid:229)r i, at der gives fri adgang til abonnentnettet. Selv om de n(cid:230)rmere enkeltheder kan v(cid:230)re forskellige, afh(cid:230)ngigt af hvordan det gennemfłres, vil den nye operatłr normalt forbinde sine kabler direkte til abonnentens kobberled- ning det sted, hvor abonnentens parsnoede kabler tid- ligere var forbundet til det etablerede operatłrs hoved- fordeler. For at f(cid:229) adgang til abonnentnettet vil den nye operatłr eller de nye operatłrer normalt skulle etablere samhusning, hvilket indeb(cid:230)rer, at vedkommende place- rer sit eget koblingsudstyr i den lokale centralbygning og omdirigerer trafikken fra dette punkt til sine egne net. (29) Denne adgang til abonnentnettet fungerer p(cid:229) samme m(cid:229)de, som hvis den p(cid:229)g(cid:230)ldende abonnents kabelforbin- delser var blevet flyttet fra Øn lokalcentraloperatłr til en anden operatłrs (den nye operatłrs) hovedfordeler. Alle abonnentens forbindelser er til den nye operatłr. Den etablerede operatłrs kontrol med det omledte net er dermed begr(cid:230)nset til, at vedkommende bevarer den endelige ejendomsret til de parsnoede kobberkabler til slutbrugeren. Den nye operatłr skal normalt betale den etablerede operatłr for at leje kobberparret fra den etab- lerede operatłrs adresse til abonnenten. (31) Der findes andre muligheder for at f(cid:229) adgang til abon- nentnettet (cid:151) dvs. fast adgang til de endelige abonnenter (cid:151) men hvor man ikke behłver głre brug af den etable- rede operatłrs faste forbindelser. Det mest almindelige alternativ til den etablerede operatłrs faste forbindelser er udnyttelsen af kabel-tv-tilslutninger. (32) Kabel-tv-nettene blev fra starten s(cid:230)dvanligvis indrettet s(cid:229)ledes, at de kun kan benyttes til at sende signaler i Øn retning, og har s(cid:229)ledes en s(cid:229)kaldt »tr(cid:230)struktur«, som er mindre velegnet til telefoni. Det traditionelle telefonsy- stem er derimod opbygget p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at den enkelte abonnent har sin egen forbindelse til den lokale telefoncentral, som altid kun transporterer abonnentens egen trafik. Der er langt mindre sandsynlighed for, at den enkelte telefonlinje best(cid:229)ende af et par kobberled- ninger overbelastes, uanset hvor mange abonnenter der telefonerer p(cid:229) samme tid. I mods(cid:230)tning hertil er der med det traditionelle kabelnet risiko for, at tr(cid:230)struktu- rens forgreninger kan blive overbelastet af returtrafikken. Nettene kan dog modificeres. Det fłrste skridt best(cid:229)r i at afs(cid:230)tte en del af kablets b(cid:229)ndbredde til afg(cid:229)ende og ankommende telefonitrafik. Systemet skal omkonfigure- res og opdeles i separate enheder p(cid:229) f. eks. 500-1 000 abonnenter for at sikre, at hovedlinjerne ikke overbela- stes i spidsbelastningsperioder. Der kan v(cid:230)re behov for at łge kapaciteten p(cid:229) hovedledningerne ved at ins(cid:230)tte ekstra kabler eller udskifte kobberkoaksialkablerne med lyslederkabler for at s(cid:230)tte systemet i stand til at h(cid:229)ndtere den samlede trafik. Det er i givet fald nłdvendigt at investere i den elektronik, der skal til for at »t(cid:230)nde« og aktivere de optiske fibre. Der er behov for et kabel- modem i hver ende af forbindelsen. Kabel-tv-net, der ikke er opgraderet, kan derfor ikke umiddelbart benyttes som erstatning for telenettet, men efter visse investerin- ger er det muligt. (30) I teorien er der intet til hinder for, at den nye operatłr overtager den fulde ejendomsret til kobberparret. I prak- sis lłber kobberparret imidlertid normalt i en stor del af kablets l(cid:230)ngde sammen med andre parsnoede par, der fortsat vil v(cid:230)re kontrolleret af den etablerede operatłr. (33) ikke blot I en r(cid:230)kke lande, f. eks. Det Forenede Kongerige, blev kabel-tv-nettet forsynet med det s(cid:230)dvanlige koaksialkabel til fremfłring af tv-signaler, men ogs(cid:229) med ekstra parsnoede kobberkabler, s(cid:229)ledes at det ogs(cid:229) kunne benyttes til telefoni. I andre lande best(cid:229)r kabel-tv- nettet kun af et koaksialkabel, hvorfor udbygningen af nettet til telefoni er forbundet med langt stłrre tekniske og łkonomiske udfordringer. L 40/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 (34) Andre alternativer til brugen af den etablerede operatłrs faste forbindelser involverer relativt nye teknikker, f. eks. fremfłring af trafik via elkabler, der fłres til abonnen- tens adresse. Da denne teknik imidlertid endnu ikke er udviklet til kommerciel brug, er der ikke umiddelbart tale om et konkurrencedygtigt alternativ for langt de fle- ste telefonbrugere. (38) til I de nationale telefonmonopolers tid blev opkald, der skulle kobles mellem lokale centraler og transitcentraler eller internationale gateways, udelukkende koblet inden for det nationale teleselskabs net. I den situation var begrebet samtrafik forholdsvis meningslłst. Den pris, som abonnenten betalte for tjenesten, bestod af dels en fast abonnementsafgift, dels en samtaleafgift, der blev beregnet p(cid:229) grundlag af opkaldets varighed, destination og eventuelt tidspunkt, og prisen var en samlet pris for alle de nłdvendige koblinger inden for nettet. (35) Der findes endvidere teknikker, hvorved de faste forbin- delser kan undg(cid:229)s fuldst(cid:230)ndigt, f. eks. radioforbindelser. De benytter hłjfrekvenssignaler, som sendes og mod- tages via udstyr placeret hos abonnenten. Ulempen ved dette system er, at det benytter meget korte radiobłlger, der kr(cid:230)ver frit udsyn for at kunne transmitteres. Et abonnentledningsnet, der er baseret p(cid:229) radiobłlger, vil derfor formentligt v(cid:230)re mere velegnet p(cid:229) landet end i byomr(cid:229)der, men vil ogs(cid:229) kunne benyttes af virksomhe- der med hłje bygninger eller antennemaster, hvorp(cid:229) de kan placere deres modtagere. Brugen af s(cid:229)danne radio- frekvenser risikerer at generere en uacceptabel inter- ferens med andet udstyr. Desuden vil der hos abonnen- ten v(cid:230)re behov for betydelige investeringer i udstyr. Et forsłg p(cid:229) at kommercialisere s(cid:229)danne radioforbindelser er for nylig mislykkedes i Det Forenede Kongerige. (36) Det er vigtigt at skelne mellem p(cid:229) den ene side abon- nentledningsnettjenester, som kun giver den nye opera- tłr mulighed for at h(cid:229)ndtere afg(cid:229)ende trafik via f. eks. fast operatłrforvalg eller operatłrforvalg, og p(cid:229) den anden side teknologier, som stiller den nye operatłr p(cid:229) lige fod med den etablerede operatłr (fri adgang til abonnentnettet, radioforbindelser, adgang via elkabler og kabel-tv-net). Sidstn(cid:230)vnte teknologier giver operatłren mulighed for at f(cid:229) et indt(cid:230)gtsgrundlag fra s(cid:229)vel ankom- mende som afg(cid:229)ende opkald. Det er un(cid:230)gteligt kun den anden gruppe af teknologier (cid:151) og blandt disse kun den fri adgang til abonnentnettet p(cid:229) i hvert fald kort sigt (cid:151) der virkelig kan give nye konkurrenter mulighed for at komme ind p(cid:229) markedet p(cid:229) samme vilk(cid:229)r som den etab- lerede operatłr. Samtrafik: korrespondentforbindelser og faktureringstaksten (39) De finansielle forbindelser mellem internationale opera- tłrer har bygget og bygger fortsat for det meste p(cid:229) den s(cid:229)kaldte faktureringstakstordning. De to nationale tele- operatłrer aftaler indbyrdes en pris, og den igangs(cid:230)t- tende operatłr (dvs. den operatłr, hvis abonnent har foretaget opkaldet) betaler en aftalt procentdel, normalt 50 % af faktureringstaksten, til den anden operatłr for at viderebringe eller terminere opkaldet. Da trafikken nor- malt g(cid:229)r i begge retninger mellem de to operatłrer, er faktureringsordningen s(cid:230)dvanligvis ledsaget af en afreg- ningsordning, hvor nettotrafikstrłmmen mellem de to operatłrer over en bestemt periode głres op, og der med regelm(cid:230)ssige mellemrum foretages betalinger i den ene eller anden retning p(cid:229) grundlag af den manglende balance. typisk 50 % af (40) To offentlige teleselskaber ans(cid:229)s hver is(cid:230)r at eje det fysi- ske kabel mellem sig selv og frem til et t(cid:230)nkt midtpunkt (enten p(cid:229) en f(cid:230)lles landegr(cid:230)nse eller midt p(cid:229) et słkabel). Den kaldende abonnent ville betale sin operatłr den fulde samtaletakst (som i teorien, men ikke altid i prak- sis, ville v(cid:230)re baseret p(cid:229) faktureringstaksten), og den igangs(cid:230)ttende ville normalt betale den terminerende operatłr en aftalt procentdel, fakture- ringstaksten, for termineringen af opkaldet. Eftersom tra- fikken mellem de to operatłrer stort set ville v(cid:230)re i balance, og da alle betalinger ville indg(cid:229) i en afregnings- ordning, var de belłb, der reelt skiftede h(cid:230)nder mellem de to operatłrer, relativt sm(cid:229) i forhold til den samlede trafikm(cid:230)ngde. Det bem(cid:230)rkes, at den pris, som telesel- skaberne modtog for et opkald, var bestemt af de aftaler, der var indg(cid:229)et mellem de to berłrte lande, og den ter- minerende operatłr fik samme betaling for terminerin- gen af alle opkald, uanset hvor langt opkaldet skulle sen- des p(cid:229) vedkommendes net for at n(cid:229) frem til modtage- ren. (37) Samtrafik tillader to s(cid:230)rskilt ejede net at udveksle trafik med hinanden. Den faktureringstakstordning (accounting rate system), der kort blev omtalt ovenfor, repr(cid:230)senterer en s(cid:230)rlig form for samtrafik. Alle teleselskaber er afh(cid:230)n- gige af et tilstr(cid:230)kkeligt stort antal sammenkoblinger for at kunne sende trafik til og modtage trafik fra stort set alle steder p(cid:229) det offentlige koblede telefonnet (PSTN), herunder det internationale telefonnet. Samtrafik p(cid:229) lokalt plan eller over l(cid:230)ngere afstande (41) Efter liberaliseringen p(cid:229) teleomr(cid:229)det var det nłdvendigt, at nye konkurrerende net, der tr(cid:230)ngte ind p(cid:229) en etable- ret operatłrs omr(cid:229)de, blev sammenkoblet med denne 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/7 operatłr og indbyrdes. Denne sammenkobling er s(cid:230)rlig vigtig for nye markedsaktłrer, da langt de fleste af deres abonnenter formentlig vil foretage opkald til abonnen- ter, som stadig er tilsluttet den etablerede operatłrs net. (42) Samtrafik i forbindelse med indenlandske samtaler fłlger normalt en lidt anden model end den faktureringstakst- ordning, der benyttes i forbindelse med den internatio- nale trafik. Den igangs(cid:230)ttende operatłr (dvs. den opera- tłr, p(cid:229) hvis net opkaldet begynder) betaler normalt den modtagende operatłr en minimumsafgift for hvert opkald plus en minutafgift for termineringen af den tra- fik, der sendes via de fysiske sammenkoblingspunkter mellem de to net. Minutafgiften kan variere alt efter tids- punktet for opkaldet og den afstand, der skal tilbagel(cid:230)g- ges p(cid:229) modtageres net fra sammenkoblingspunktet. sammenkoblingen ved eller s(cid:229) t(cid:230)t som muligt p(cid:229) den lokale central, hvor det p(cid:229)g(cid:230)ldende parsnoede kabel er termineret. Hvis sammenkoblingspunktet befinder sig ved en transitcentral (cid:151) dvs. hłjere oppe i centralhierar- kiet (cid:151) vil opkaldet skulle fremfłres p(cid:229) en stłrre del af den etablerede operatłrs net for at n(cid:229) frem til abonnent- nettet. Den nye operatłr vil da skulle betale en hłjere afgift, end hvis det samme opkald blev termineret ved et lokalt sammenkoblingspunkt. Sammenkoblinger ved de enkelte lokale centraler er derfor mere direkte og bil- ligere, men giver adgang til f(cid:230)rre kunder. Det forholder sig generelt s(cid:229)ledes, at desto f(cid:230)rre sammenkoblings- punkter en ny operatłr har, desto mere skal der betales til den etablerede operatłr for terminering af opkald. Omvendt g(cid:230)lder det imidlertid ogs(cid:229), at desto flere sam- menkoblingspunkter den nye operatłr har, desto mindre skal der betales til den etablerede operatłr, men til geng(cid:230)ld skal vedkommende investere mere i etablerin- gen af eget net. Samtrafikmodeller (43) Samtrafiktaksterne varierer fra land til land. Et land kan v(cid:230)re opdelt i regioner, og den nye operatłr vil skulle afgłre, i hvilke regioner vedkommende har behov for sammenkobling, og vil skulle opfylde bestemte mini- mumsstandarder, som fasts(cid:230)ttes af den etablerede opera- tłr. Denne kan f. eks. stille krav om, at sammenkoblin- gen skal finde sted ved bestemte punkter i regionen og/ eller ved et bestemt mindste antal punkter i regionen. I henhold til denne ordning betaler den nye operatłr en bestemt afgift, hvis opkaldet kan leveres inden for en region eller et segment, hvor vedkommende har en sam- menkobling, og m(cid:229)ske en hłjere afgift, hvis den etable- rede operatłr skal videresende opkaldet til en anden region, hvor den nye operatłr ikke har nogen sammen- kobling. (44) En anden model, der afh(cid:230)ngigt af det offentlige telefon- nets geografiske udformning ikke nłdvendigvis afviger meget fra ovenn(cid:230)vnte model, best(cid:229)r i, at den nye opera- tłr kan v(cid:230)lge en sammenkobling p(cid:229) forskellige niveauer af centralhierarkiet. Hvis operatłren v(cid:230)lger en sammen- kobling p(cid:229) et hłjt niveau i hierarkiet, kan vedkom- mende f(cid:229) adgang til samtlige eller mange af landets cen- traler, mens en sammenkobling p(cid:229) lokalt niveau i givet fald kun giver adgang til de lokale centraler, der betjenes af den valgte central. (45) Den etablerede operatłr vil normalt beregne sine takster p(cid:229) grundlag af, hvor stor en del af nettet der vil blive brugt til den nye operatłrs samtrafik. For at n(cid:229) en bestemt abonnent p(cid:229) den etablerede operatłrs abon- nentnet vil det s(cid:229)ledes normalt v(cid:230)re billigst at foretage (46) En ny operatłr kan i princippet mindske sine samtrafik- omkostninger ved at have flest mulige sammenkoblinger og placere dem s(cid:229) langt ned i centralhierarkiet som muligt. Dette er imidlertid forbundet med store kapital- investeringer til udbygningen af nettet til hver enkelt af de lokale centraler, som operatłren m(cid:229)tte łnske at n(cid:229) ud til. Desuden g(cid:230)lder det, at hvis samtrafiktaksterne er hłje i forhold til den pris, hvortil den etablerede opera- tłr tilbyder sine egne abonnenter tjenester, kan det blive vanskeligt for en ny operatłr at f(cid:229) overskud p(cid:229) driften. Men selv hvis samtrafiktaksterne er rimelige, kan nye operatłrer afholde sig fra at foretage store investeringer i nye net, fordi de er fuldst(cid:230)ndig afh(cid:230)ngige af den etab- lerede operatłrs fasts(cid:230)ttelse af taksterne for samtrafik, medmindre der er lovgivet p(cid:229) omr(cid:229)det. Hvis samtrafik- taksten stiger s(cid:229) meget, at den nye operatłrs virksom- hed bliver urentabel, vil investeringerne i etableringen af nye net v(cid:230)re af ringe v(cid:230)rdi. Nye operatłrer kan derfor v(cid:230)re uvillige til at lade deres omkostninger v(cid:230)re afh(cid:230)n- gige af den etablerede operatłr, medmindre de er sikre p(cid:229), at der eksisterer tilstr(cid:230)kkelige kontrolmekanismer, som sikrer, at samtrafiktaksterne er tilstr(cid:230)kkeligt lave til at głre deres udbud konkurrencedygtige, og som kan hindre, at den etablerede operatłr misbruger sin stilling. (47) Den ideelle situation for nye operatłrer ville v(cid:230)re at sammenkoble ved udvalgte punkter (cid:151) det v(cid:230)re sig tran- sitcentraler eller lokale centraler (cid:151) der udv(cid:230)lges p(cid:229) grundlag af, hvor det var nłdvendigt for dem at sende mest trafik. I et omr(cid:229)de, hvor en ny operatłr m(cid:229)tte have behov for at levere en stor trafikm(cid:230)ngde, f. eks. til en bestemt gruppe abonnenter i en specifik bydel, kunne operatłren s(cid:229)ledes łnske ved udvalgte lokale centraler eller endda ved samtlige lokale centraler i omr(cid:229)det. I et andet omr(cid:229)de, hvortil en ny operatłr sender mindre trafik, kunne vedkommende foretr(cid:230)kke at nłjes med en sammenkobling ved en tran- sitcentral for at udg(cid:229) betydelige investeringer i kapacitet, der kun udnyttes i ringe udstr(cid:230)kning. Den nye operatłr en sammenkobling L 40/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 kunne endog v(cid:230)lge ikke at etablere nogen sammenkob- ling overhovedet i s(cid:229)danne omr(cid:229)der og dermed accep- tere, at dette er forbundet med hłjere samtrafikafgifter til den etablerede operatłr for videresendelsen af trafik- ken. foretages (48) De etablerede operatłrer kr(cid:230)ver undertiden, at sammen- i overensstemmelse med koblingerne skal bestemte kriterier, hvilket głr det vanskeligt for den nye operatłr at udv(cid:230)lge de mest eftertragtede sammenkob- lingspunkter. Det er eksempelvis almindeligt, at en ny operatłr forpligtes til at etablere sammenkoblinger ved et minimum af punkter, normalt to, i hvert af de omr(cid:229)- der, hvor vedkommende łnsker at etablere sammenkob- linger. Den etablerede operatłr kan afvise sammenkob- linger ved lokale centraler (til forskel fra de dyrere sam- menkoblinger via transitcentraler), medmindre den nye operatłr er rede til at foretage sammenkoblinger ved et mindste antal centraler eller m(cid:229)ske endda ved samtlige lokale centraler i omr(cid:229)det. Den etablerede operatłr kan desuden afsl(cid:229) sammenkoblinger med visse net. (49) Hvad ang(cid:229)r omkostningerne, skal der normalt betales et Øngangsbelłb for hver sammenkobling samt en lłbende periodisk afgift. Den etablerede operatłr kan forlange, at den nye operatłr betaler alle omkostninger i forbindelse med etableringen af den fysiske infrastruktur, der er nłdvendig for sammenkoblingen, ogs(cid:229) selv om den etablerede operatłr vil kunne benytte den fysiske forbin- delse til sin egen trafik. Denne strategi giver den etable- rede operatłr inflydelse p(cid:229) den nye operatłrs omkostninger, da de er afgłrende for, hvor store inve- steringer den nye operatłr skal foretage inden p(cid:229)begyn- delsen af driften. Den etablerede operatłr kan desuden tr(cid:230)ffe kvalitetsforringende foranstaltninger. stor eller fremfłringsrettigheder, som betyder, at et netv(cid:230)rk hurtigt kan etableres. S(cid:229)danne offentlige selskaber kan m(cid:229)ske tilbyde et alternativt backbonenet, som dog i givet fald ikke har samme udbredelse og d(cid:230)kningsgrad som den etablerede teleoperatłrs net. Den etablerede operatłr kan derfor st(cid:229) i en bedre position end andre udbydere af ledig kapacitet, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det fysiske nets udbredelse og d(cid:230)kningsgrad. (52) Prisen for lejede kredslłb og dermed forbundne produk- ter st(cid:229)r i forhold til samtrafiktaksterne og prisen for adgang til abonnentnettet. I redegłrelsen for samtrafik blev det n(cid:230)vnt, at det normalt var billigere for en ny operatłr at undg(cid:229) den etablerede operatłrs net i videst mulig udstr(cid:230)kning og etablere en sammenkobling med det terminerende net s(cid:229) t(cid:230)t som muligt p(cid:229) det punkt, hvor trafikken skal leveres. Dette foruds(cid:230)tter imidlertid, at den nye operatłr r(cid:229)der over den fornłdne kapital til at udbygge sit net til de łnskede lokale centraler. Hvis den nye operatłr łnsker at leje faste kredslłb, og det i hovedsagen er den etablerede operatłr, der kan udbyde vedkommendes s(cid:229)danne muligheder for at undg(cid:229) fjendtlige samtrafiktakster fra den etablerede operatłrs side, da vedkommende b(cid:229)de i finansiel og driftsm(cid:230)ssig henseende bliver afh(cid:230)ngig af den etablerede operatłr. En effektiv lovgivning og kon- kurrencepolitik kan dog begr(cid:230)nse den etablerede opera- tłrs manłvrerum ved fasts(cid:230)ttelsen af prisen p(cid:229) lejede kredslłb. kredslłb, forringes lejede Kredslłbskobling og pakkekobling Tilr(cid:229)dighedsstillelse af kapacitet eller kapacitetsrelaterede produkter (50) Et nationalt teleselskab ejer en betydelig del af netinfra- strukturen i form af kabler og koblinger. De fleste af disse operatłrer udlejer en del af deres uudnyttede kapa- citet. Denne leasing kan foreg(cid:229) enten p(cid:229) engrosbasis, hvor produkterne tilbydes andre teleoperatłrer eller store brugere, eller p(cid:229) detailbasis, hvor produkterne p(cid:229) punkt til punkt-basis stilles til r(cid:229)dighed for udbydere af taletelefonitjenester eller for private brugere, f. eks. data- netoperatłrer. (51) De fysiske kabler kan som et alternativ ogs(cid:229) stilles til r(cid:229)dighed af offentlige selskaber, f. eks. jernbaneselskaber og elv(cid:230)rker, der har deres egne private telefonsystemer (53) Et af kendetegnene ved den telefonimodel, der er beskre- vet ovenfor, best(cid:229)r i, at der skal etableres en komplet punkt til punkt-talekanal mellem den kaldende abonnent og den p(cid:229)t(cid:230)nkte modtager af opkaldet. Denne kanal skal opretholdes, s(cid:229) l(cid:230)nge opkaldet varer, uanset hvor meget eller hvor lidt der bliver sagt p(cid:229) linjen. Det er derfor nłdvendigt at afs(cid:230)tte store m(cid:230)ngder netressourcer (kab- ler, koblingsudstyr) til individuelle opkald alene. (54) Pakkekobling er et alternativ til den traditionelle kreds- lłbskobling, og denne metode blev oprindeligt anvendt til at s(cid:230)tte computere i stand til at udveksle data via telefonnettet, men anvendes nu i stigende grad til tradi- tionel taletelefoni. I forbindelse med pakkekoblet data- kommunikation splittes den information, der er inde- holdt i en meddelelse, op i s(cid:230)rskilte »pakker« af data. Pakkerne sendes fra afsenderterminalen til en s(cid:229)kaldt router, som efter at have afl(cid:230)st pakkens adresse videre- sender den til en anden router, hvorefter pakken sendes fra router til router, indtil den n(cid:229)r frem til den p(cid:229)t(cid:230)nkte 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/9 modtager. Pakkekoblede datatransmissionssystemer be- skrives som forbindelseslłse (11), idet forbindelsen mel- lem to kabelstr(cid:230)kninger kun skal holdes (cid:229)ben, mens pakken krydser koblingspunktet fra det ene kabel til det n(cid:230)ste. dens tale-/datanet imidlertid er tilsluttet PSTN i land Y, kan trafikken mellem de ansatte p(cid:229) det regionale kontor i land Y og kunden i land Y sendes direkte ud p(cid:229) PSTN i land Y, hvilket vil mindske termineringsomkostningerne. (55) De fłrste forsłg med pakkekoblede net foregik inden for et afgr(cid:230)nset omr(cid:229)de, i mange tilf(cid:230)lde inden for et universitet, og ville i dag blive beskrevet som lokalnet (LAN). De former for routere og koblinger, der anvendes i pakkekoblede datanet, kan placeres ved knudepunk- terne (12) i de traditionelle fysiske telekommunikations- kabelnet. P(cid:229) denne m(cid:229)de kan datanet głre brug af tele- nettenes underliggende fysiske kabel og dermed udnytte disse nets store r(cid:230)kkevidde og d(cid:230)kningsgrad og samti- dig undg(cid:229) den fysiske kobling, der er nłdvendig ved knudepunkterne i et traditionelt kredslłbskoblet net. Fordelen er, at det samme fysiske kredslłb ikke l(cid:230)ngere blokeres af en enkelt brugers opkald, men kan benyttes til at fremfłre trafik fra mange datatransmissioner p(cid:229) samme tid. (58) Det normale forhold mellem et privat datanet og den etablerede operatłr handler ikke om en egentlig sam- menkobling til PSTN, men om adgang til netinfrastruk- turer og kapacitet. For at kunne opbygge et datanet er det nłdvendigt at leje kapacitet eller kłbe (cid:151) formentlig hos den etablerede operatłr (cid:151) virtuelle nettjenester, f. eks. s(cid:229)som Frame Relay eller ATM (Asynchronous Transfer Mode), der i en vis grad kan erstatte lejet kapa- citet. En virksomhed, som łnsker at opbygge eget data- net (eller opbygge et s(cid:229)dant net til andre), er s(cid:229)ledes afh(cid:230)ngig af priserne p(cid:229) s(cid:229)danne kapacitetsprodukter og det dermed forbundne udstyr. Eksisterende pakkekoblede datanet: erhvervsvirksomheders datakommunikation og Internettet (59) (56) Et datanet kan opbygges ved hj(cid:230)lp af kabler, koblinger og routere, der er fuldst(cid:230)ndig adskilt fra det offentlige koblede telefonnet (PSTN), og som ikke har nogen for- bindelse hertil. Mange lokalnet, f. eks. net inden for en kontorbygning, kan betragtes som eksempler p(cid:229) s(cid:229)danne private datanet. Stłrre fjernnet (WAN), f. eks. net, der forbinder en stor virksomheds forskellige kontorer i telekabler lejet hos mange lande, kan benytte sig af offentlige internationale teleselskaber lejede kredslłb), men i princippet er disse ogs(cid:229) private netv(cid:230)rk, som ikke nłdvendigvis er forbundet til PSTN. (f. eks. private (57) Der kan v(cid:230)re behov for en direkte forbindelse til PSTN, n(cid:229)r det drejer sig om et kombineret tale- og datanet. Et eksempel herp(cid:229) kunne v(cid:230)re en virksomhed, der r(cid:229)der over et globalt net, og som har hovedkontor i land X og et regionalt kontor i land Y. Hvis det p(cid:229)g(cid:230)ldende net kun er tilsluttet PSTN i land X, hvor hovedkontoret lig- ger, skal en medarbejder p(cid:229) det regionale kontor i land Y, der łnsker at tale med en kunde i land Y, foretage et opkald, der dirigeres via hovedkontoret i land X, hvor det fłres ud p(cid:229) PSTN og derfra tilbage til kunden i land Y via internationale forbindelser. Opkaldet fra hoved- kontoret til kunden vil s(cid:229)ledes blive faktureret som et internationalt opkald mellem X og Y. Hvis virksomhe- (11) Nogle typer datanet, f. eks. Frame Relay og X25, er »forbindelsesori- enterede«, idet der etableres en forbindelse, inden en datatransmis- sion p(cid:229)begyndes. De har derfor visse lighedspunkter med traditio- nel kredslłbskoblet telefoni. (12) De punkter, hvor netforbindelser sk(cid:230)rer hinanden. Internettet Internettet best(cid:229)r grundl(cid:230)ggende set af en r(cid:230)kke sam- menkoblede og overlappende netv(cid:230)rk, som alle benytter samme protokol, TCP/IP-protokollen, til datatransmis- sion. Internettets netv(cid:230)rk kan enten v(cid:230)re sammenkoblet horisontalt via en s(cid:229)kaldt peering eller vertikalt, hvor det ene netv(cid:230)rk bliver kunde hos et andet med henblik p(cid:229) konnektivitet. Internettets stłrste datanet kan have en global d(cid:230)kningsgrad, mens mindre net m(cid:229)ske kun d(cid:230)kker en enkelt region eller et enkelt land eller lokal- omr(cid:229)de. Alle nettene p(cid:229) Internettet er udbydere af inter- nettjenester (ISP) b(cid:229)de indbyrdes og til slutbrugere. (60) For at f(cid:229) adgang til Internettet skal man have adgang til en internetudbyder. Dette kan foreg(cid:229) via dedikeret adgang, dvs. en s(cid:230)rlig fast kabelforbindelse mellem slut- brugeren og vedkommendes internetudbyder, eller via en opkaldsadgang, der er tilsluttet det offentlige koblede telefonnet. (61) Hvis en internetudbyder har opkaldskunder, er der behov for en forbindelse til det offentlige koblede tele- fonnet for at n(cid:229) ud til de kunder, der kun kan n(cid:229)s ad denne vej. En s(cid:229)dan internetudbyder kan af den p(cid:229)g(cid:230)ldende teleoperatłr behandles som en erhvervs- kunde eller som en anden teleoperatłr. (62) En internetudbyder, der behandles som en (er- hvervs)kunde, betaler ligesom andre brugere af teletjene- ster en afgift for leje af telefonlinjen til teleselskabet. Opkald fra Internettets brugere (dvs. internetudbyderens internetudbyderen behandles p(cid:229) nłjagtig kunder) til L 40/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 samme m(cid:229)de som andre koblede telefonopkald, dog med den forskel, at der er placeret et modem ved hver ende af telefonlinjen (dvs. ved kundens telefon og ved internetudbyderens modemport), som głr det muligt at transmittere datastrłmmen via det kredslłbskoblede offentlige telefonnet. Slutbrugeren og internetudbyderen skal betale en afgift for leje af telefonlinjen, slutbrugeren skal betale en afgift for brug af det offentlige teleselskabs net, og slutbrugeren skal desuden s(cid:230)rskilt betale inter- netudbyderen for leveringen af internettjenester. (63) Hvis internetudbyderen ifłlge national lovgivning deri- mod er berettiget til at blive behandlet som en anden teleoperatłr, forholder sagen sig anderledes. I dette til- f(cid:230)lde optr(cid:230)der internetudbyderen (som normalt mod- tager flere opkald, end vedkommende selv foretager) som modtager af en strłm af opkald, der stammer fra det offentlige teleselskabs net, og kan v(cid:230)re berettiget til at modtage betaling fra det offentlige teleselskab for opkaldstermineringstjenesterne. Da opkaldene for det meste foretages af kunden og ikke af internetudbyderen, er det normalt internetudbyderen, der har łkonomisk fordel af at levere opkaldstermineringstjenester til den etablerede operatłr. (64) Nogle s(cid:229)kaldte »gratis« tjenester fra internetudbyderen finansieres ved hj(cid:230)lp af de afregningsbelłb, som det offentlige teleselskab betaler til internetudbyderen, hvor- ved kunden slipper for at betale sin internetudbyder. Et offentligt teleselskab kan ved lov v(cid:230)re forpligtet til at behandle internetudbyderen som en teleoperatłr, eller hvis det offentlige teleselskab uds(cid:230)ttes for betydelig kon- kurrence inden for levering af internettjenester, kan det v(cid:230)re nłdvendigt for teleselskabet at tilbyde betaling for terminering af opkald. I modsat fald kan det risikere at miste sine abonnenters udg(cid:229)ende internettrafik til en anden operatłr (f. eks. i form af fast operatłrvalg). (65) Internetudbydere har derfor behov for en forbindelse til det offentlige koblede telefonnet, enten i form af en sammenkobling, hvis de behandles som teleoperatłrer, eller som kunde, hvis dette ikke er tilf(cid:230)ldet. I det til- f(cid:230)lde, hvor der kun er ringe konkurrence om adgang til abonnentnettet, kan et offentligt teleselskab m(cid:229)ske kr(cid:230)ve, at alle internetudbydere behandles som alminde- lige telefonabonnenter. Hvis dette ikke kan lade sig głre, kan det offentlige teleselskab i givet fald s(cid:230)nke sine ter- mineringsbetalinger til disse internetudbydere s(cid:229) meget, at de ikke st(cid:229)r v(cid:230)sentligt bedre, end hvis de havde v(cid:230)ret detailkunder. Bredb(cid:229)ndstjenester f. eks. hastighed, hvormed informationerne kan overfłres. I forbindelse med traditionel i analoge systemer, kredslłbskoblet telefoni, m(cid:229)les hastigheden som en fre- kvens (i hertz). I digitale systemer m(cid:229)les hastigheden i antal bin(cid:230)re bits pr. sekund. Desto stłrre b(cid:229)ndbredde, desto hurtigere er forbindelsen, og desto flere infor- mationer kan et telekommunikationssystem overfłre. Et konventionelt kredslłb til taletelefoni, der i hver ende er forbundet til en abonnent ved hj(cid:230)lp af parsnoede kabler, kan betragtes som en langsom smalb(cid:229)ndsforbindelse, som kun har en begr(cid:230)nset kapacitet til at overfłre data. Moderne applikationer som f. eks. Internettet og navnlig video-on-demand kr(cid:230)ver transmission af en langt stłrre datam(cid:230)ngde og dermed hurtigere bredb(cid:229)ndsforbindelser for at v(cid:230)re til nogen nytte for slutbrugeren. (67) Der er to problemer forbundet med at levere bredb(cid:229)nds- tjenester til slutbrugerne. Det ene er de begr(cid:230)nsninger, som de parsnoede kobberkabler s(cid:230)tter for b(cid:229)ndbredden. Selv om mange teleoperatłrer har opgraderet deres kapacitet inden for fjern- og udlandstrafik med lysleder- kabler for at udnytte pakkekoblingsteknologien optimalt, udgłr abonnentnettet det punkt p(cid:229) nettet, hvor den tra- ditionelle kredslłbskobling l(cid:230)gger hindringer i vejen for brugen af bredb(cid:229)ndsteknologier. Det vil v(cid:230)re meget dyrt at udskifte abonnentnetinfrastrukturen, og det f(cid:229)r selv de etablerede teleoperatłrer til at afholde sig fra at opgradere forbindelserne. Udfordringen best(cid:229)r derfor i at finde frem til, hvordan tjenesterne kan overfłres via de eksisterende faciliteter. (68) Bredb(cid:229)ndstjenester kan transmitteres via de eksisterende kobberkabler, hvis de anvendes i forbindelse med de nye teknologier som f. eks. en af xDSL-teknologierne (Digital Subscriber Line) (13). Disse teknologier er i stand til i rea- liteten at konventere et parsnoet kobberkabel til en digi- tal hłjhastighedsforbindelse og kan dermed bidrage til at afhj(cid:230)lpe de tekniske begr(cid:230)nsninger ved det traditionelle kobberbaserede abonnentnet. Teknologien skal normalt installeres p(cid:229) de lokale centraler p(cid:229) b(cid:229)de den etablerede operatłrs og abonnentens side af hovedfordeleren. (69) Konkurrerende operatłrer, som łnsker at udbyde bred- b(cid:229)ndstjenester ved hj(cid:230)lp af xDSL-teknologier til kunder, der stadig er tilsluttet den etablerede operatłr, m(cid:229) regne med tre hovedproblemer. For det fłrste skal de afvente, at ansłgeren installerer teknologien, hvorfor deres tekni- ske udbud begr(cid:230)nses af det udstyr, som den etablerede operatłr installerer. For det andet skal der etableres en sammenkobling p(cid:229) et punkt, der ligger l(cid:230)ngere v(cid:230)k fra hovedfordeleren, og de m(cid:229) derfor p(cid:229)regne at skulle betale hłjere samtrafikafgifter for brug af den etablerede operatłrs net. Endelig er s(cid:229)danne nye operatłrer s(cid:229)rbare (66) Udtrykket b(cid:229)ndbredde har med et telekommunikations- systems fysiske karakteristika at głre og refererer til den (13) Der findes forskellige DSL-teknologier, f. eks. ADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line), HDSL (High Data Rate Digital Subscriber Line) og VSDL (Very High Data Rate Digital Subscriber Line). Disse betegnes under Øt xDSL-teknologier. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/11 over for den etablerede operatłrs priss(cid:230)tning og/eller sammenkoblingens kvalitet. Hvis den etablerede opera- tłr h(cid:230)ver sine samtrafiktakster eller forringer sammen- koblingens kvalitet, kan en konkurrents xDSL-udbud vise sig ikke at v(cid:230)re konkurrencedygtigt. omfatter faste koblede telefonitjenester, erhvervsvirksom- heders datakommunikation, internetadgang (inkl. enkelt- kunder og opkaldsadgang), PABC-distribution, lokale telefonbłger, fagbłger og mobiltelefoni. Samtrafik mellem fast- og mobilnet (70) De principper, der er beskrevet ovenfor, g(cid:230)lder tilsva- rende for samtrafik med mobilnet. Normalt er samtrafik- afgifterne dog hłjere for mobilnet. Dette begrundes med, at mobiltelefonnetoperatłren skal głre en stłrre indsats for at finde frem til sin abonnent, s(cid:229)ledes at opkaldene til den p(cid:229)g(cid:230)ldende abonnent kan dirigeres til det bedst egnede punkt p(cid:229) nettet. I deres svar p(cid:229) klage- punktsmeddelelsen p(cid:229)pegede parterne, at afgifterne var hłjere, fordi udgifterne i forbindelse med mobilnet er hłjere end udgifterne i forbindelse med det tilsvarende fastnet, og fordi infrastrukturen til mobiltelefoni stadig befinder sig i en opbygningsfase. (71) Udtrykket »roaming« betegner, at en mobiltelefonbruger kan forlade det omr(cid:229)de, som d(cid:230)kkes af vedkommendes eget mobilselskab, og benytte sin telefon i et omr(cid:229)de, der d(cid:230)kkes af en anden mobiloperatłr. Dette kr(cid:230)ver dog, at de to selskaber har indg(cid:229)et en roamingaftale. Almindeligvis fungerer en roamingaftale p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de: Operatłr X’s abonnent ankommer til operatłr Y’s omr(cid:229)de, hvor abonnenten behandles som operatłr Y’s abonnent. Operatłr Y fakturerer operatłr X for opkald foretaget af operatłr X’s kunde, da vedkommende var i operatłr Y’s omr(cid:229)de. I regningen vil indg(cid:229) den takst, som operatłr Y anvender over for sine egne abonnenter, plus et till(cid:230)g som betaling for, at mobiltelefonbrugeren ikke er abonnent hos operatłr Y. Operatłr X vil p(cid:229) sin for de side p(cid:229)g(cid:230)ldende opkald med et till(cid:230)g for de ekstra admini- strative omkostninger. en regning til sin abonnent sende Markeder for faste koblede telefonitjenester telefoni omfatter lokalopkald, (74) Det af parterne foresl(cid:229)ede relevante produktmarked for fjernopkald fast koblet (dvs. opkald foretaget inden for et enkelt land), inter- nationale opkald og opkald til mobiltelefoner. Kommis- sionen mener, at fra b(cid:229)de efterspłrgsels- og udbudssiden omfatter r(cid:230)kken af aktiviteter, som falder ind under denne afgr(cid:230)nsning, udbud, der ikke kan betragtes som łkonomiske alternativer til hinanden. Der er derfor behov for en vurdering, der bygger p(cid:229) en sn(cid:230)vere mar- kedsopdeling. Sn(cid:230)vere markedsopdeling (75) Mange af dem, der har deltaget i Kommissionens mar- kedsundersłgelser, har tilkendegivet, at der błr tages udgangspunkt i afgr(cid:230)nsningerne fra tidligere sager, hvorefter basale telefonitjenester opsplittes i s(cid:230)rskilte segmenter. En af disse opdelinger indeb(cid:230)rer, at der son- dres mellem abonnentnettet, inter- nationale net. Adgang til abonnentnettet er imidlertid relevant for s(cid:229)vel abonnenterne som andre operatłrer, der łnsker en sammenkobling. Der kan endvidere fore- tages en hensigtsm(cid:230)ssig sondring mellem den understłt- tende infrastruktur og de tjenester, der rent faktisk udby- des. fjernnettet og det Tilr(cid:229)dighedsstillelse af abonnentnetinfrastruktur (72) Roaming optr(cid:230)der b(cid:229)de p(cid:229) nationalt plan, n(cid:229)r en abon- nent hos et mobilselskab bev(cid:230)ger sig ind p(cid:229) en anden mobiloperatłrs omr(cid:229)de, og p(cid:229) internationalt plan, n(cid:229)r en mobiltelefonbruger benytter sin telefon i et andet land, og vedkommendes opkald h(cid:229)ndteres af en teleope- ratłr i det land. (76) Fłr en abonnent kan f(cid:229) adgang til teletjenester p(cid:229) et hłjere niveau, skal vedkommende have en fysisk forbin- delse til det offentlige koblede telefonnet, hvilket almin- deligvis foreg(cid:229)r ved hj(cid:230)lp af parsnoede kobberkabler, der fłrer til den n(cid:230)rmeste lokale central. B(cid:229)de abonnen- terne og nye teleoperatłrer har derfor behov for adgang til abonnentnettet. A. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER Tilr(cid:229)dighedsstillelse af infrastrukturer til fjerntrafik og international trafik (73) I deres anmeldelse har parterne identificeret syv rele- vante produktmarkeder, der d(cid:230)kker deres aktiviteter inden for telefoni og dertil knyttede tjenester. Disse (77) Et lands forskellige lokale centraler skal have forbindelse til hinanden for at kunne overfłre trafik til og fra de internationale gateways eller koblinger. Disse tjenester L 40/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 kr(cid:230)ver et fysisk net af kabler, og der skal kunne kobles mellem disse kabler. Teleselskaberne har hidtil selv v(cid:230)ret hovedudbydere af s(cid:229)danne netinfrastrukturer, men i de seneste (cid:229)r er der kommet nye udbydere til, navnlig offentlige selskaber s(cid:229)som gas-, el- og jernbaneselskaber, som er rede til at udleje en del af deres kapacitet p(cid:229) deres private net. (78) P(cid:229) efterspłrgselssiden er infrastrukturen til fjernopkald ikke kun relevant for nye offentlige teleselskaber, men ogs(cid:229) for virksomheder, der driver private net, f. eks. internetudbydere, udbydere af nettjenester til erhvervs- virksomheders datakommunikation og virksomheder, der ved at opbygge egne datanet łnsker at blive »selvfor- synende«. Alle disse aktłrer har behov for adgang til kapacitet for at kunne f(cid:230)rdigudbygge deres net inden for et givent omr(cid:229)de, og de kan eventuelt ogs(cid:229) have behov for at blive koblet sammen med den etablerede operatłr for at kunne udveksle trafik, der stammer fra eller termineres i det p(cid:229)g(cid:230)ldende land. (79) I forbindelse med s(cid:229)danne netinfrastrukturer er der tid- ligere blevet sondret mellem engrosudbud, dvs. udbud til andre operatłrer, og detailudbud, der er rettet mod slut- brugerne (normalt virksomheder) og almindeligvis best(cid:229)r af private linjer. (80) I princippet kan det v(cid:230)re en kłber af netinfrastrukturer ligegyldigt, om de leveres af en teleoperatłr eller af en anden konkurrerende udbyder af netinfrastrukturer. Der kan v(cid:230)re fordele ved at kłbe et samlet produkt (cid:151) der ogs(cid:229) omfatter samtrafik (cid:151) hos et teleselskab, men hvis prisen bliver for hłj i sammenligning med konkurre- rende udbyderes produkter, kan brugeren v(cid:230)re rede til at kłbe s(cid:229)kaldte »dark fibres« (ubrugte og forbindelses- f(cid:229) samtrafikaftaler i lłse kabler) og derefter słge at stand. Den kłber, der łnsker at kłbe sig adgang til s(cid:229)danne infrastrukturer, kan derfor meget vel anse udbyddet fra f. eks. forsyningsselskaberne som en erstat- ning for det traditionelle udbud fra de offentlige telesel- skaber. (81) N(cid:229)r udlejeren er et dominerende teleselskab, er der risiko for, at det vil diskriminere mellem p(cid:229) den ene side kunder, som det betragter som andre teleselskaber, og som det vil tilbyde ikke blot kabelkapacitet, men ogs(cid:229) sammenkobling, og p(cid:229) den anden side andre kunder (f. eks. erhvervskunder, som łnsker at opbygge datanet, eller nye operatłrer), som ikke vil f(cid:229) tilbudt sammen- kobling. Et dominerende offentligt teleselskab kunne ogs(cid:229) n(cid:230)gte at etablere en sammenkobling (eller tilbyde en sammenkobling af en ringere kvalitet) med kabler lejet hos en konkurrerende udbyder (som ikke er et offentligt teleselskab). Et dominerende telefonmonopol kunne s(cid:229)ledes głre konkurrerende udbud af kabelkapaci- tet mindre attraktive ved simpelthen at n(cid:230)gte at sam- menkoble nye operatłrers net eller at vanskeliggłre sammenkoblingen, hvis de benytter kabler, der er lejet hos andre udbydere end den etablerede operatłr. (82) For teleselskaber, der efterlyser infrastrukturer, kan der s(cid:229)ledes eksistere et enkelt marked, der ikke blot omfatter andre teleselskabers udbud, men ogs(cid:229) udbuddet fra alter- native udbydere. Men for private kłbere, f. eks. udbydere af private datanet, kan markedet for tilr(cid:229)dighedsstillelse af netinfrastrukturer v(cid:230)re mere begr(cid:230)nset, hvis de har behov for at blive koblet til den etablerede operatłrs net, da de kan blive tvunget til at leje sig ind hos netop det etablerede teleselskab. (83) Uanset ovenst(cid:229)ende findes der med henblik p(cid:229) denne vurdering imidlertid s(cid:230)rskilte markeder for netinfra- strukturer, b(cid:229)de til fjerntrafik og international trafik, og disse markeder omfatter hele udbuddet af netinfrastruk- turer, hvad enten de stilles til r(cid:229)dighed af teleselskaber eller ej. Abonnenters adgang til teletjenester (lokale, fjern- og internationale tjenester) (84) N(cid:229)r fłrst den fysiske tilslutning til nettet er p(cid:229) plads, kan tjenesterne sendes gennem linjerne. Grundl(cid:230)ggende telefoni best(cid:229)r af ankommende og afg(cid:229)ende opkald. Ankommende og afg(cid:229)ende opkald kan opdeles i lokal- opkald, hvor opkaldet indledes og afsluttes ved den samme lokale central, eller fjernopkald, hvor opkaldet sendes til eller modtages fra et andet sted i landet, eller internationale opkald, hvor opkaldet sendes til eller modtages fra et andet land (14). (85) Uanset muligheden for endnu andre markedsopdelinger melder der sig det spłrgsm(cid:229)l, om der błr defineres ankommende og afg(cid:229)ende s(cid:230)rskilte markeder opkald. Dette spłrgsm(cid:229)l er navnlig relevant for behand- lingen af tjenester s(cid:229)som fast operatłrvalg og operatłr- forvalg, som kun g(cid:230)lder for afg(cid:229)ende opkald. for (86) Det etablerede selskab tilbyder normalt abonnenterne teletjenester, der omfatter b(cid:229)de den ankommende og den afg(cid:229)ende trafik. Slutbrugere, der kun modtager (14) Der er mulighed for at foretage en r(cid:230)kke markedsopdelinger afh(cid:230)ngigt af typerne af brugere (f. eks. private og erhvervssegmen- ter og by- og landsegmenter). I forbindelse med denne vurdering er det ikke nłdvendigt at foretage yderligere opdelinger, da det ikke vil indvirke p(cid:229) resultatet. Dette kunne imidlertid v(cid:230)re hen- sigtsm(cid:230)ssigt ved vurderingen af, hvilke foranstaltninger der kunne medvirke til at afhj(cid:230)lpe fłlgerne af fusionen, da forskellige former for afhj(cid:230)lpningsforanstaltninger kan indvirke forskelligt p(cid:229) de for- skellige typer forbrugergrupper. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/13 opkald og aldrig selv ringer op, skal kun betale en abon- nementsafgift. Slutbrugere, der aldrig modtager opkald, men som selv ringer op, skal betale alle de variable brugsafgifter samt en abonnementsafgift. N(cid:229)r en fast for- bindelse anvendes til b(cid:229)de ankommende og afg(cid:229)ende opkald, er det vanskeligere at beregne prisen p(cid:229) de to tjenester, da afgiften for den faste forbindelse dels skal henfłres til ankommende opkald (15). Hvor stor en del af de faste udgifter der skal henfłres til afg(cid:229)ende opkald, varierer alt efter forholdet mellem forbindelsens brug til henholdsvis ankommende og afg(cid:229)ende opkald. Det er derfor vanskeligt at adskille de enkelte elementer, der indg(cid:229)r i den pris, som slutbru- geren skal betale for tjenesten, hvorfor ankommende og afg(cid:229)ende opkald błr behandles under Øt. til afg(cid:229)ende opkald, dels (87) Uanset ovenst(cid:229)ende kan det ikke desto mindre h(cid:230)vdes, at indledning af opkald og terminering af opkald danner teorien s(cid:230)rskilte tjenestemarkeder, da abonnenten i kunne leje en s(cid:230)rskilt linje til ankommende opkald og en anden linje til afg(cid:229)ende opkald, hvis der hersker kon- kurrence om abonnentnettet, hvorved vedkommende kunne erhverve forskellige tjenester hos to forskellige udbydere. Abonnenten ville i s(cid:229) fald skulle betale leje for to faste forbindelser i stedet for en enkelt, og dette vil n(cid:230)ppe v(cid:230)re billigere end at have en enkelt forbindelse til b(cid:229)de ankommende og afg(cid:229)ende opkald. Som led i denne vurdering anses de relevante markeder derfor at omfatte b(cid:229)de ankommende og afg(cid:229)ende opkald. a) lokalopkald (88) Markederne for basale telefonitjenester opdeles traditio- nelt i lokale tjenester, fjerntjenester og internationale tje- nester. P(cid:229) efterspłrgselssiden bestemmer abonnenten selv, om vedkommende vil foretage et lokalopkald, et fjernopkald eller et internationalt opkald. Hvis telefon- hierarkiets forskellige lag imidlertid adskilles, vil den operatłr, der stiller abonnentnettet ikke nłdvendigvis kunne tilbyde abonnenterne fjernopkald eller internationale opkald direkte og kan derfor v(cid:230)re nłdsaget til at videresende opkaldet til en anden opera- som tłr. De forskellige lag kan derfor behandles s(cid:230)rskilte markeder. til r(cid:229)dighed, b) fjernopkald (89) For et offentligt teleselskab med vertikal integration er overgangen fra abonnentnettet til nettet for fjernopkald blot et spłrgsm(cid:229)l om at skifte mellem forskellige cen- tralniveauer. Men hvis de forskellige lag er adskilt, skal en operatłr, der tager sig af fjernopkald, v(cid:230)re koblet til for at det abonnentnet, hvorfra opkaldet er afg(cid:229)et, kunne overtage opkaldet og sende det videre til et andet sted i landet eller regionen. Derfra kan det blive sendt tilbage til det etablerede selskabs abonnentnet ved et punkt, der ligger t(cid:230)ttere p(cid:229) afleveringspunktet, eller det kan blive videresendt til en anden operatłr. Der opst(cid:229)r ogs(cid:229) behov for s(cid:229)danne fjerntjenester, n(cid:229)r operatłrer af abonnentnet skal sende trafik til eller modtage trafik fra en international gateway eller et internationalt tilslut- ningspunkt til det internationale offentlige koblede net og ligeledes, n(cid:229)r et opkald skal dirigeres ud p(cid:229) et mobil- net. (90) Det produkt eller den tjeneste, der udbydes, kan omfatte f. eks. at netoperatłren en kombination af elementer, fremfłrer fjernopkald via sine egne kabler og tilbyder sammenkobling med det eller de modtagende net i hver ende. Fremfłringen kan foreg(cid:229) via kabler, som operatł- ren selv ejer eller lejer af en anden teleoperatłr. Der udbydes ogs(cid:229) andre kapacitetsprodukter, som kan benyt- tes til at fremfłre fjerntrafik, f. eks. gennem engroskłb af sammenkoblingsminutter hos det etablerede teleselskab eller ved hj(cid:230)lp af virtuelle net, f. eks. datatransmissions- net, der stilles til r(cid:229)dighed p(cid:229) detailbasis af en anden operatłr. (91) Konkurrencen om fremfłring af fjernopkald (og ogs(cid:229) internationale opkald) opst(cid:229)r generelt p(cid:229) grundlag af videresalg, fast operatłrvalg og operatłrforvalg. Disse tjenester findes hovedsagelig inden for omr(cid:229)der, der er kendetegnet ved en hłj fortjenstmargin, s(cid:229)som fjern- og international trafik, og anvendes ikke i forbindelse med rent lokale opkald. De giver abonnenterne adgang til en anden operatłr eller videres(cid:230)lger, som kan h(cid:229)ndtere deres opkald. c) internationale opkald (92) I alle lande eksisterer der en efterspłrgsel efter fremfł- ring af telefontrafik til andre lande. Det er p(cid:229) dette omr(cid:229)de, at videres(cid:230)lgere og operatłrer, som udbyder tjenester i form af fast operatłrvalg og operatłrforvalg, vil v(cid:230)re mest aktive. d) opkald fra fastnet til mobilnet (93) Som led i denne vurdering kan opkald til mobiltelefoner ligestilles med fjernopkald, da igangs(cid:230)ttelsen af disse opkald kr(cid:230)ver adgang til den etablerede operatłrs net, og disse opkald behandles ikke s(cid:230)rskilt nedenfor. Mobiltelefoni (15) I en r(cid:230)kke lande er visse teletjenester, som der normalt betales for i forhold til forbruget, gratis, f. eks. lokalopkald. Dette g(cid:230)lder imid- lertid ikke i de lande, som er omfattet af denne vurdering. (94) Parterne har foresl(cid:229)et, at mobiltelefoni, dvs. driften af net til mobil kommunikation, behandles som et s(cid:230)rskilt L 40/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 relevant produktmarked. De fleste af de tredjeparter, der svarede p(cid:229) Kommissionens undersłgelse, synes at g(cid:229) ind for en markedsafgr(cid:230)nsning p(cid:229) dette niveau, og ingen tredjeparter har fundet det nłdvendigt at foretage en yderligere opdeling af markedet (f. eks. i analog og digi- tal). Med hensyn til spłrgsm(cid:229)let om »konvergens«, dvs. tendensen til, at mobiltelefoner erstatter de faste telefo- ner, har mange tredjeparter peget p(cid:229), at mobiltelefonitje- nester endnu ikke kan betragtes som en mulig erstatning for fastnettelefoni, da fastnettet bl. a. har funktioner, f. eks. internetadgang, som mobilnettet ikke har. Mobilte- lefonitjenester behandles derfor som et s(cid:230)rskilt produkt- marked. Operatłradgang til de forskellige net (abonnentnet, fjernnet og internationale net) (95) P(cid:229) samme m(cid:229)de som abonnenterne skal have netadgang for at kunne foretage opkald, skal operatłrerne have netadgang for at kunne terminere opkald i andre net eller modtage opkald til terminering. P(cid:229) operatłrniveau er der s(cid:229)ledes en parallel til behandlingen ovenfor af afg(cid:229)ende og ankommende opkald. a) operatłradgang til abonnentnet kapacitet til ikke at have behov for (cid:151) bortset fra inter- nationale opkald (cid:151) at videregive deres trafik til operatł- rer inden for lokal-, fjern- eller udlandstrafik. Nye selska- ber uden egne faciliteter kan imidlertid łnske at benytte de tjenester, der tilbydes af enten det etablerede selskab eller af andre teleselskaber, som kan fremfłre fjern- og udlandstrafik. (100) Da de fysiske telenet i de fleste lande blev bygget i de nationale telefonmonopolers tid, findes der normalt kun et begr(cid:230)nset antal internationale koblinger, som via backhaul er forbundet til gateways (cid:151) dvs. internationale kabellandingspunkter eller kabelhoveder. Al afg(cid:229)ende udlandstrafik, som h(cid:229)ndteres under korrespondentord- ningen (ekskl. selvkorresponderet trafik og trafik, der g(cid:229)r over private net), skal derfor fremfłres til de internatio- nale koblinger. Al ankommende trafik til et land ankom- mer til de internationale koblinger for at blive termine- ret i det p(cid:229)g(cid:230)ldende land. Erhvervsvirksomheders datakommunikation (96) Ligesom abonnenterne skal have adgang til abonnent- nettet for at kunne foretage afg(cid:229)ende og modtage ankommende opkald, skal andre operatłrer ogs(cid:229) kunne koble sig p(cid:229) abonnentnettet. Der findes s(cid:229)ledes en efter- spłrgsel efter s(cid:229)danne adgangstjenester, og der skal nor- malt pr(cid:230)steres en eller anden form for kontraktlig modydelse, enten i form af betaling eller gensidige tjene- ster. (101) Datakommunikationstjenester for erhvervsvirksomheder involverer hurtig og sikker overfłrsel af ofte store datam(cid:230)ngder p(cid:229) b(cid:229)de nationalt og internationalt plan. Gennem disse tjenester forbindes en virksomheds lokal- net (LAN) Øt sted med dens łvrige lokalnet andre steder, og tredjeparter kan ogs(cid:229) kobles til en virksomheds net. Aftagerne af s(cid:229)danne tjenester er virksomheder med et stor kommunikationsbehov. (97) Samtrafik reguleres normalt ved en aftale, der ofte omta- les som en aftale om frabringertrafik. Ifłlge en s(cid:229)dan aftale betaler den operatłr, der łnsker at videregive tra- fik, den terminerende operatłr for dennes fremfłring af opkaldet. Den samlede pris kan s(cid:229)ledes omfatte en opkoblingsafgift for etablering af hvert opkald og en minutafgift, der afh(cid:230)nger af, hvor stor en str(cid:230)kning opkaldet skal tilbagel(cid:230)gge p(cid:229) den etablerede operatłrs net, inden det n(cid:229)r frem til modtagerens abonnentnet. (98) Kommissionen mener derfor, at i de tilf(cid:230)lde, hvor en liberalisering har givet konkurrerende operatłrer adgang til markedet, eksisterer der et marked for operatłrad- gang til abonnentnettet. (102) Datatjenester for danner erhvervsvirksomheder et s(cid:230)rskilt produktmarked i forhold til traditionel koblet taletelefoni. I teknisk henseende bygger datanet p(cid:229) de fysiske konfiguration, underliggende kablede telenets men de benytter forskellige typer koblinger og routere ved sammenkoblings- og adgangspunkterne (knude- punkter). Ved denne datakommunikation anvendes ofte f. eks. Frame pakkekobling eller en tilsvarende teknik, Relay eller ATM. Erhvervsvirksomheders datakommuni- kationsnet beskrives ofte som virtuelle net. N(cid:229)r der er oprettet en forbindelse, skabes der et »virtuelt kredslłb«, og datastrłmmen opdeles i pakker, som derp(cid:229) sendes ud p(cid:229) kablerne sammen med andre data. Fordelen ved denne teknik er, at det ikke er nłdvendigt at reservere netressourcer til en given overfłrsel, samt at at koblings- tiden mindskes. b) operatłradgang til fjernnet og internationale net (99) I praksis er hovedparten af de etablerede teleselskaber i Europa vertikalt integrerede og r(cid:229)der over tilstr(cid:230)kkelig (103) Udbydere af datakommunikationstjenester til erhvervs- virksomheder kan enten opbygge eget net ved at kombi- nere deres egen infrastruktur med lejede kredslłb, eller 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/15 de kan kłbe netfremfłringstjenester (f. eks. Frame Relay- tjenester) hos teleoperatłren og generelt hos udbydere af netinfrastrukturer. Udbyderne af disse tjenester skal under alle omst(cid:230)ndigheder have adgang til abonnentnet- tet. Hertil kan de benytte lejede kredslłb, lyslederkabler, det offentlige koblede telefonnet og ISDN (16). Fjernkon- nektivitet kan ogs(cid:229) tilvejebringes hos udbydere af netin- frastrukturer ved at benytte lejede kredslłb og/eller net- fremfłringstjenester. (104) Udbyderen af s(cid:229)danne datakommunikationstjenester til- byder aftagerne en samlet pakke best(cid:229)ende af s(cid:229)danne forskellige elementer. Fordelen for mange erhvervskun- der ved at kłbe et produkt af denne art best(cid:229)r i, at de ikke behłver at forhandle med flere nationale teleselska- ber i hvert af de lande, som deres datanet skal d(cid:230)kke. (107) Internettjenester (105) Internetudbydere tilbyder deres kunder komplet internet- konnektivitet, dvs. adgang til et hvilket som helst sted p(cid:229) Internettet, som en kunde m(cid:229)tte łnske at f(cid:229) adgang til. Der eksisterer derfor en efterspłrgsel efter internetad- gangstjenester. Nedenst(cid:229)ende vurdering indeholder tal, der viser markedsandelene for opkaldsadgang og dedike- ret adgang, s(cid:229)vel under Øt som hver for sig. Da der imid- lertid er konkurrencem(cid:230)ssige bet(cid:230)nkeligheder, uanset hvilke tal der benyttes, har det ikke v(cid:230)re nłdvendigt at v(cid:230)lge mellem dem. Engrossalg af internettjenester (106) Engrossalg af internettjenester omfatter videresalg af transit i internetforstand, hvilket forpligter udbyderen af internettjenester til at give kunden konnektivitet til hele Internettet. Der er her tale om et globalt marked. Oplys- ningerne fra parterne viser, at ingen af de fusionerende parter er omfattet af definitionen af et topnet, s(cid:229)ledes som den blev anvendt i Kommissionens beslutning 1999/287/EF (WorldCom/MCI) (17), og de optr(cid:230)der del- vis som videres(cid:230)lgere af transit fra disse net. Som det vil fremg(cid:229) af afsnittet om Internettet i konkurrencevurderin- gen, har Telenor endvidere kun begr(cid:230)nsede aktiviteter som udbyder en st(cid:230)rkere stilling i Europa, men er stadig lille p(cid:229) globalt plan. Det er derfor ikke nłdvendigt at g(cid:229) mere i dybden transitinternet. Telia indtager af (16) Integrated Services Digital Network (cid:151) tjenesteintegreret digitalnet (cid:151) en form for net, der er baseret p(cid:229) det eksisterende digitale offentlige koblede telefonnet, og som etablerer digitale forbindelser til kunder og digital punkt til punkt-konnektivitet mellem dem. (17) Sag M. 1069, betragtning 44-46 (EFT L 116 af 4. 5. 1999, s. 1). med dette marked, da den anmeldte transaktion ikke inden for giver anledning til konkurrenceproblemer engrossalg af internettjenester. Internetreklamer I Scandinavia OnLine-beslutningen (18), der vedrłrte oprettelsen af et joint venture, Scandinavia OnLine (SOL), mellem Telia, Telenor og den norske medi- egruppe Schibsted, identificerede Kommissionen bl. a. et marked for reklamer p(cid:229) Internettet. P(cid:229) dette marked konkurrerer udbydere af internetindhold med hinanden om reklameindt(cid:230)gter. I deres svar p(cid:229) klagepunktsmedde- lelsen bestred parterne, at der fandtes et s(cid:230)rskilt marked internetreklamer, og fremfłrte, at virksomheder for uhyre sj(cid:230)ldent benyttede Internettet som deres eneste reklamemedium, hvorfor internetreklamer burde betrag- tes som en del af et mere generelt marked for reklame- virksomhed via aviser, direkt mail, tv, radio osv. Parterne har imidlertid ikke godtgjort, at disse andre reklameme- dier łger konkurrencepresset p(cid:229) udbyderne af inter- netreklamer. Det forhold, at de fleste virksomheder benytter en lang r(cid:230)kke medier til at reklamere for deres produkter, betyder ikke, at disse forskellige medier er indbyrdes efterspłrgselssiden. Det betyder blot, at virksomhederne anl(cid:230)gger en diversifice- ret reklamestrategi for at n(cid:229) ud til s(cid:229) mange mennesker som muligt. substituerbare p(cid:229) Salg af annonceplads i lokale telefonbłger (108) Som i mange andre lande trykkes der i Sverige og Norge Øn gang om (cid:229)ret lokale telefonbłger, som leveres gratis til husstande og virksomheder. Udgiverne henter deres indt(cid:230)gter fra salget af annonceplads til en lang r(cid:230)kke annoncłrer, hovedsagelig store og mellemstore virksom- heder. B(cid:229)de Telia og Telenor udgiver og uddeler lokale telefonbłger og s(cid:230)lger annonceplads i deres telefonbł- ger. I Sverige udgiver Telia telefonbłger under navnet DinDel, og Telenor opererer via datterselskabet Lokalde- len Sverige AB (Lokaldelen). Telia har ingen aktiviteter i Norge. (109) Parterne głr g(cid:230)ldende, at annoncering i lokale telefon- błger ikke udgłr et s(cid:230)rskilt marked, men er en del af et mere omfattende marked for annoncering i andre medier (f. eks. gratis lokalaviser og radio). De oplysnin- ger, som Kommissionen har f(cid:229)et som led i undersłgel- sen, viser imidlertid, at telefonbłger adskiller sig fra andre reklamemedier p(cid:229) en r(cid:230)kke punkter. For det fłr- ste udsendes telefonbłgerne Øn gang om (cid:229)ret. Dette reklamem(cid:230)ssige gennemslagskraft og mindsker deres (18) Sag IV/JV. 1 (cid:151) Telia/Telenor/Schibsted. L 40/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 I deres głr dem til et statisk reklamemedium, da oplysningerne i telefonbłgerne ikke kan (cid:230)ndres, udbygges eller ajour- fłres. Det forhold, at de kun udsendes Øn gang om (cid:229)ret, influerer p(cid:229) prisen for annoncering i telefonbłger i for- hold til andre trykte medier. Hvis der tages hensyn til l(cid:230)ngere levetid, er det billigere at telefonbłgernes annoncere heri end i dagblade og m(cid:229)nedsmagasiner. Kunderne vil derfor ikke umiddelbart skifte reklameme- dium p(cid:229) grund af en mindre, men dog ikke ubetydelig prisstigning. svar p(cid:229) klagepunktsmeddelelsen h(cid:230)vdede parterne, at det forhold, at telefonbłgerne kun udgives Øn gang om (cid:229)ret, samt at annoncepladsen der- med kłbes for en l(cid:230)ngere periode p(cid:229) typisk 12 m(cid:229)ne- der, ikke kunne begrunde en sondring mellem disse og andre reklamemedier, der har en kortere levetid. Par- terne anfłrte, at ogs(cid:229) andre former for annonceplads blev lejet p(cid:229) (cid:229)rsbasis, f. eks. reklameplads p(cid:229) banderne omkring fodboldbaner og ishockeybaner eller tidsskrif- ter, som kun udkommer 2-6 gange om (cid:229)ret. Parterne mener derfor, at det marked, hvor telefonbłger konkur- rerer om reklameindt(cid:230)gter, i det mindste ogs(cid:229) omfatter andre langtidsreklamemedier. Parterne har imidlertid ikke godtgjort, at disse andre reklamemedier łger kon- kurrencepresset p(cid:229) udbyderne af reklameplads i lokale telefonbłger. Parterne har f. eks. ikke p(cid:229)vist nogen korre- lation mellem annonceprisen i lokale telefonbłger og prisen p(cid:229) andre annonceformer, og der er heller intet, der tyder p(cid:229), at disse forskellige annonceformer betrag- tes som indbyrdes substituerbare p(cid:229) efterspłrgselssiden. Salget af annonceplads i lokale telefonbłger kan derfor betragtes som et s(cid:230)rskilt relevant produktmarked. i missionen imidlertid, at annoncering i fagbłger ogs(cid:229) udgłr et s(cid:230)rskilt annonceringsmarked. Annoncering i fagbłger danner ogs(cid:229) et s(cid:230)rskilt marked i forhold til telefonbłger. Den her annoncering almindelige omhandlede type fagbłger udsendes normalt ikke til befolkningen som helhed, men er rettet mod bestemte brugere, nemlig erhvervslivet. Annoncering i fagbłger synes at v(cid:230)re billigere end annoncering i almindelige telefonbłger. I deres svar p(cid:229) klagepunktsmeddelelsen h(cid:230)vdede parterne, at ligesom for de lokale telefonbłgers vedkommende kan det forhold, at fagbłgerne kun udgi- ves Øn gang om (cid:229)ret, ikke begrunde en sondring mellem disse og andre reklamemedier, der har en kortere levetid. R(cid:230)sonnementet vedrłrende lokale telefonbłger kan ogs(cid:229) benyttes til at afvise parternes argumenter i forbin- delse med afgr(cid:230)nsningen af markedet for fagbłger. Des- uden siger det sig selv, at p(cid:229) grund af fagbłgerne speci- ficitet (de er kun rettet til erhvervslivet) kan de p(cid:229) efter- spłrgselssiden ikke erstattes af andre annonceringsfor- mer, f. eks. reklamer p(cid:229) busser og sporvogne, der hen- vender sig til den brede offentlighed. (112) I betragtning af ovenst(cid:229)ende er der et relevant produkt- marked for salg af annonceplads i fagbłger. Salg af annonceplads i fagbłger (110) Fagbłger adskiller sig fra almindelige telefonbłger der- ved, at de hovedsagelig anvendes af virksomheder, der słger leverandłrer af varer og tjenesteydelser. De er nor- malt gratis, da udgiverne henter deres indt(cid:230)gter gennem salg af annonceplads. Begge parter udgiver og distribue- rer fagbłger. I Sverige udgiver Telia fagbłger under nav- net Emfas, mens Telenor głr det via sit svenske datter- selskab Telenor F(cid:246)retagsinfo AB under navnene Stortele, Sveriges Handelskalender og ISO-guiden. Telia har ingen aktiviteter i Norge. (111) Parterne głr g(cid:230)ldende, at udgivere af denne slags tele- fonbłger konkurrerer om reklameindt(cid:230)gter p(cid:229) det gene- relle marked for annoncering. Af samme (cid:229)rsager som for de lokale telefonbłgers vedkommende mener Kom- skal imidlertid erindres, at (113) Det skal understreges, at foruden bogudgaven distribue- rer parterne cd-rom- og internetudgaver af fagbłgerne. Parterne henter ogs(cid:229) indt(cid:230)gter gennem salg af reklame- plads i cd-rom- og internetudgaven, som tegner sig for mindre end [0(cid:151)10%]* af indt(cid:230)gterne i forbindelse med fagbłgerne. Parterne er af den opfattelse, at cd-rom- og internetudgaven er omfattet af det samme marked som bogudgaven. De oplysninger, som Kommissionen har f(cid:229)et som led i undersłgelsen, synes at bekr(cid:230)fte dette synspunkt. Det internet- udgaven ikke har samme layout som bog- og cd-rom- udgaven. Alle virksomheders navne og adresser er i internetudgaven angivet p(cid:229) samme objektive m(cid:229)de. De eneste reklameindt(cid:230)gter stammer fra bannerreklamer p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende websted og sponsorering. Disse rekla- mer og sponsorering st(cid:229)r ikke sammen med selve tek- sten i fagbogen og vedrłrer ikke nłdvendigvis de virk- somhedsoplysninger, der er anfłrt i fagbogen. Desuden s(cid:230)lges de s(cid:230)rskilt til de virksomheder, som łnsker at annoncere p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende websted. I bog- og cd- rom-udgaven af fagbogen kan oplysningerne om de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheder derimod anfłres forskelligt og i annoncer af forskellig stłrrelse, som ikke er adskilt fra selve teksten i fagbogen. Annoncłrerne betaler for at f(cid:229) deres virksomheds navn anfłrt p(cid:229) en mere iłjnefaldende m(cid:229)de alle annonceplads. Det omst(cid:230)ndigheder ikke nłdvendigt at tage stilling til dette spłrgsm(cid:229)l, da der hersker bet(cid:230)nkeligheder ud fra et konkurrencepolitisk synspunkt, uanset om internetrekla- mer omfattes af det relevante produktmarked eller ej. er under eller for 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/17 PABC (114) PABC er en anden form for infrastrukturprodukt, om end systemet anvendes inden for en organisation og ikke som en del af det offentlige net. Begge parter distribue- rer PABC-lłsninger. Der er her i det v(cid:230)sentlige tale om koblinger, som er i stand til at h(cid:229)ndtere en r(cid:230)kke tele- fonlinjer p(cid:229) samme tid, og de anvendes af virksomheder og institutioner som omstillingsanl(cid:230)g for deres interne taletelefonitjenester. Koblingerne varierer alt efter antal- let af linjer, de skal h(cid:229)ndtere. En PABC, som kan h(cid:229)nd- tere f(cid:230)rre end 100 linjer, betragtes normalt som lille, mens modeller med en kapacitet p(cid:229) over 100 linjer reg- nes for store. (115) Parterne mener, at store og sm(cid:229) PABC’er tilhłrer det samme produktmarked, da de har samme funktion uan- set stłrrelsen, og kunderne łnsker lłsninger, hvori det kan indg(cid:229) b(cid:229)de store og sm(cid:229) PABC’er. Kunderne łnsker normalt ikke at handle med forskellige leverandłrer ved kłb af store og sm(cid:229) PABC’er. De oplysninger, som Kom- missionen har f(cid:229)et som led i undersłgelsen, synes at bekr(cid:230)fte parternes synspunkt. Som det fremg(cid:229)r neden- for, er det med henblik p(cid:229) vurderingen af den forelig- gende sag imidlertid ikke nłdvendigt at tage stilling til, om sm(cid:229) og store PABC’er er omfattet af det samme rele- vante produktmarked. (116) Distributłrerne af PABC-systemer fokuserer almindelig- vis p(cid:229) udstyrsmarkedet, dvs. levering af opgraderinger til kunder, som allerede har PABC-systemer (det v(cid:230)re sig store eller sm(cid:229)), og efterfłlgende serviceaftaler med kun- derne med henblik p(cid:229) lłbende vedligeholdelse og sup- port. Kundeserviceomr(cid:229)det tegner sig for en v(cid:230)sentlig del af PABC-aktiviteterne. De fleste kunder forventer at f(cid:229) denne service fra det selskab, som solgte og installe- rede det oprindelige udstyr. Som det fremg(cid:229)r nedenfor, er det med henblik p(cid:229) vurderingen af den foreliggende sag imidlertid ikke nłdvendigt at tage stilling til, om kundeservice er omfattet af det samme produktmarked som PABC-distribution. B. RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER Nationale marked eller markeder, der er stłrre end det nationale marked (117) Parterne głr g(cid:230)ldende, at alle de relevante telemarkeder, der er berłrt af denne fusion, er nationale. Det kan imidlertid fremfłres, at selv hvis markederne p(cid:229) nuv(cid:230)- fusionen (19) udvide rende tidspunkt er nationale, vil markederne, f. eks. for fastnettelefoni og eventuelt ogs(cid:229) for en r(cid:230)kke andre tjenester, og skabe et nyt marked best(cid:229)ende af to lande, Norge og Sverige. Selv om dette i givet fald kan blive resultatet af fusionen, er det ikke en automatisk fłlge heraf, og vurderingen er blevet foreta- get p(cid:229) grundlag af i det v(cid:230)sentlige nationale markeder for fastnet- og mobilnettelefoni. (118) Uanset ovenst(cid:229)ende er det vanskeligt at sige noget gene- relt om alle de telemarkeder, der eventuelt kunne blive berłrt, og hvert markeds stilling m(cid:229) derfor behandles s(cid:230)rskilt. Tilr(cid:229)dighedsstillelse af infrastrukturer til abonnentnet, fjernnet og internationale net (119) Disse tre markeder anses for at v(cid:230)re af nationalt tilsnit. Hvis det abonnentnet, som Øn operatłr kontrollerer, blev udvidet til at omfatte et omr(cid:229)de, der var stłrre end det nationale marked, og hvis nettet omkonfigureres, s(cid:229)ledes at det afspejler, at det nu fuldst(cid:230)ndig kontrolle- res af den samme operatłr, kunne markedet omfatte mere end det nationale marked. Det er imidlertid ikke nłdvendigt at tage stilling til dette spłrgsm(cid:229)l, da der under alle omst(cid:230)ndigheder er bet(cid:230)nkeligheder ud fra et konkurrencepolitisk synspunkt, ogs(cid:229) selv om markedet afgr(cid:230)nses som et nationalt marked, som parterne har sl(cid:229)et til lyd for. (120) Hvad ang(cid:229)r infrastrukturen til fjernnet og internationale net, kan der l(cid:230)gges lignende principper til grund ved fastl(cid:230)ggelsen af markedets geografiske undstr(cid:230)kning. Fremfłring af fjerntrafik i et givent land er traditionelt blevet varetaget af det etablerede monopolselskab, som af samme grunde som i forbindelse med abonnentnettet udbłd disse tjenester inden for et bestemt afgr(cid:230)nset nationalt omr(cid:229)de. Abonnenters adgang til teletjenester (lokale, fjern- og internationale tjenester) (121) Ud fra abonnenternes synsvinkel kan markederne for abonnenters adgang til teletjenester ogs(cid:229) generelt anses for at v(cid:230)re nationale. Tjenesteudbuddet har tidligere som regel v(cid:230)ret nationalt begr(cid:230)nset, da teleoperatłrerne ikke var i stand til at udbyde tjenester p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne. Operatłradgang til de forskellige net (abonnentnet, fjernnet og internationale net) (19) For nemheds skyld omtales den anmeldte transaktion undertiden som en fusion, selv om der p(cid:229) grundlag af fusionsforordningen teknisk set er tale om et joint venture-selskab. (122) Ligesom abonnenternes adgang til teletjenester m(cid:229) betragtes som et nationalt marked, er det samme til- f(cid:230)ldet med operatłrernes adgang til abonnentnettet. I de L 40/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 etablerede monopolselskabers tid var spłrgsm(cid:229)let om adgang til abonnentnettet normalt ikke relevant for en udenlandsk operatłr, som łnskede at terminere opkald i det p(cid:229)g(cid:230)ldende land. Ansvaret for at terminere opkaldet blev overdraget til den modtagende teleoperatłr p(cid:229) et t(cid:230)nkt midtpunkt p(cid:229) kablet mellem de to lande. Fra dette punkt blev opkaldet fremfłrt p(cid:229) den etablerede opera- tłrs vertikalt integrerede net med opkaldsterminering i abonnentnettet som sidste fase i processen. (123) Internationale opkald, forst(cid:229)et som adgang til internatio- nale opkaldstjenester, kan betragtes som et s(cid:230)rskilt for- retningsomr(cid:229)de. I visse tilf(cid:230)lde kan det imidlertid ogs(cid:229) v(cid:230)re nłdvendigt at undersłge sn(cid:230)vrere relevante mar- keder p(cid:229) grundlag af bestemte forbindelser mellem to lande, hvormed menes de ruter, hvorp(cid:229) der kan udveks- les trafik mellem to givne lande. forbindelse med nedenst(cid:229)ende vurdering er der taget udgangspunkt i et marked for adgang til internationale tjenester og ogs(cid:229) fusionens indvirkning p(cid:229) bestemte par af lande, f. eks. Norge-Sverige og Norge eller Sverige over for Danmark og Finland. I Mobiltelefoni (124) Ifłlge parterne er der tale om nationale markeder af en lang r(cid:230)kke (cid:229)rsager, herunder navnlig fłlgende: licensvil- k(cid:229)rene er forskellige for operatłrer i forskellige med- lemsstater, udbuddet af frekvenser begr(cid:230)nser antallet af operatłrer i landene til 2-4, hvorfor en operatłr i Øt land ikke nłdvendigvis kan forvente at f(cid:229) licens i alle til- gr(cid:230)nsende lande, og ifłlge vilk(cid:229)rene for de fleste licen- ser er operatłrerne forpligtet til at opbygge infrastruktur i det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de. Roamingafgifterne udgłr en anden vigtig faktor i forbindelse med opkald foretaget uden hvilket sj(cid:230)ldent głr det łkonomisk for kunder i Øt land perma- nent at f(cid:229) mobiltjenester leveret fra en leverandłr, der opererer p(cid:229) et andet nationalt marked, overvejende fordi de vil skulle betale alle indenlandske opkald i deres bop(cid:230)lsland som internationale opkald. hjemmemarked, teleoperatłrens for hvilket ville v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, hvis de havde forsłgt for egen regning at etablere net p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne. P(cid:229) baggrund af parternes egen p(cid:229)stand om, at markederne for s(cid:229)danne tjenester er nationale, er vurderingen blevet foretaget p(cid:229) grundlag heraf. Internettjenester og internetreklamer (126) Det er den almindelige opfattelse, at det geografiske marked for internettjenester i det v(cid:230)sentlige er nationalt, da den fysiske sammenkobling mellem udbydere og kunder kr(cid:230)ver en abonnentnettjeneste eller installerin- gen af en fast forbindelse. Dette begr(cid:230)nser, i hvor hłj grad de eksisterende adgangsmarkeder kan v(cid:230)re stłrre end det nationale. (127) Med hensyn til internetreklamer anfłrte Kommissionen i SOL-beslutningen (sag nr. IV/JV. 1, omtalt i betragtning 107), at et s(cid:229)dant marked i det mindste błr betragtes som nationalt, eventuelt ud fra en sproglig synsvinkel. I betragtning af de betydelige sproglige og kulturelle lig- heder mellem Sverige og Norge kunne den fusionerede enhed ifłlge en konkurrent stille det samme internetind- hold til r(cid:229)dighed i Sverige og Norge og s(cid:229)ledes konkur- rere om reklameindt(cid:230)gter i begge lande. P(cid:229) grundlag af de store ligheder mellem de to sprog skulle det v(cid:230)re hurtigt og billigt at overs(cid:230)tte mellem dem, og det ville heller ikke altid v(cid:230)re nłdvendigt, da svenskere normalt kan l(cid:230)se norsk og omvendt. Som fłlge af fusionen kunne det relevante geografiske marked derfor v(cid:230)re stłrre end det nationale. Parterne fremfłrte i deres svar, at det samme internetindhold ikke kan stilles til r(cid:229)dighed i b(cid:229)de Sverige og Norge, da der (cid:151) trods landenes nabo- skab og sprogenes ligheder (cid:151) er kulturelle og sprogm(cid:230)ssige forskelle. De gjorde g(cid:230)ldende, at der er tale om betydelige forskelle, samt at der ikke er beviser for, at annoncłrer kłber annonceplads i b(cid:229)de Sverige og Norge. Det er imidlertid ikke nłdvendigt at tage stil- ling til dette spłrgsm(cid:229)l, da der er bet(cid:230)nkeligheder ud fra et konkurrencepolitisk synspunkt, selv hvis markedet defineres s(cid:229) sn(cid:230)vert som muligt, dvs. nationalt. Erhvervsvirksomheders datakommunikation Lokale telefonbłger og fagbłger (125) Parterne har gjort g(cid:230)ldende, at de relevante markeder for erhvervsvirksomheders datakommunikation er natio- nale, og forelagde tal i denne henseende. I mange tid- for s(cid:229)danne datatjenester ligere sager blev markedet betragtet som stłrre end det nationale, eventuelt som europ(cid:230)isk eller endog verdensomsp(cid:230)ndende. Et af virk- somhedernes incitamenter til at kłbe s(cid:229)danne tjenester var netop łnsket om ikke at v(cid:230)re nłdt til at forhandle med en lang r(cid:230)kke forskellige nationale teleoperatłrer, (128) Parterne mener, at det relevante geografiske marked for salg af annonceplads i s(cid:229)vel lokale telefonbłger som fag- błger er det nationale marked. B(cid:229)de deres salgs- og dis- tributionssystemer er organiseret p(cid:229) nationalt plan. De n(cid:230)vner desuden sprogforskelle som en hindring for at komme ind p(cid:229) markedet for salg af reklamer. Tredjepar- terne synes generelt at v(cid:230)re enige i en national afgr(cid:230)nsning af det relevante geografiske marked. Med henblik p(cid:229) denne vurdering vil det relevante marked derfor blive anset for at v(cid:230)re det nationale marked. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/19 PABC (129) Parterne anser markedet for at v(cid:230)re af nationalt omfang, bl. a. fordi det er nłdvendigt at have lokale salgs-, ser- vice- og marketingmedarbejdere med de nłdvendige sprogkundskaber og lokale kontakter. Parterne p(cid:229)pegede endvidere, at nogle af deres konkurrenter var s(cid:230)rdeles aktive i det ene land, men ikke i det andet. De resultater, som Kommissionen er n(cid:229)et frem til p(cid:229) grundlag af sin undersłgelse, strider ikke mod parternes holdning med hensyn til det geografiske marked for PABC. C. KONKURRENCEVURDERING (130) i f. eks. Inden behandlingen af de enkelte markeder skal der ses n(cid:230)rmere p(cid:229) fusionens generelle virkninger. Fusionen vil forene to nationale operatłrer, som forud for fusionen udbłd alle former for telefonitjenester, og som begge st(cid:229)r meget st(cid:230)rkt p(cid:229) de markeder, hvor konkurrencen er mindst (markeder for faste koblede telefonitjenester), men selv p(cid:229) de markeder, hvor konkurrencen i hłjere forbindelse med grad har gjort sig g(cid:230)ldende, Internet og erhvervsvirksomheders datakommunikation, har de begge en relativ st(cid:230)rk position. Navnlig med hen- syn til infrastrukturen i abonnentnettet har de en s(cid:230)rde- les st(cid:230)rk og dominerende stilling. Disse operatłrer har ogs(cid:229) en rimelig adgang til den danske og den finske infrastruktur som fłlge af de mere liberaliserede bestem- melser for adgang til abonnentnettet, der findes i disse lande. Endvidere er de hver is(cid:230)r den andens v(cid:230)sentligste konkurrent. Fusionen vil give anledning til betydelige bet(cid:230)nkeligheder med hensyn til konkurrenceforholdene, da a) den faktiske og potentielle konkurrence mellem parterne bortfalder, og b) den nye enhed f(cid:229)r stłrre mulighed for og et łget incitament til at udelukke en faktisk og potentiel konkurrence fra tredjeparter. Som fłlge af den fusionerede enheds udvidede d(cid:230)knings- omr(cid:229)de i Norden vil det v(cid:230)re muligt for den at anvende forretningsmetoder, som andre ikke er i stand til at anvende, f. eks. muligheden for at sammens(cid:230)tte produkt- pakker, der kan udbydes i hele Norden. Den lovgivningsm(cid:230)ssige situation (131) Et centralt element i denne overordnede fremstilling er forskellen p(cid:229) lovgivningsomr(cid:229)det i Sverige og Norge p(cid:229) den ene side og Danmark og Finland p(cid:229) den anden. De v(cid:230)sentligste forskelle vedrłrer prisreguleringsmetoder og adgang til slutbrugere (i form af fri adgang til abonnent- nettet samt med hensyn til f. eks. videresalg og operatłr- valg). Hvad ang(cid:229)r prisregulering, kontrolleres samtrafik- taksterne normalt efterfłlgende i stedet for forinden i b(cid:229)de Norge og Sverige. Dette medfłrer, at de etablerede operatłrer kan beregne sig urimelige samtrafiktakster og abonnentnettet, tr(cid:230)ffe andre konkurrencebegr(cid:230)nsende foranstaltninger umiddelbart uden forudg(cid:229)ende godkendelse fra tilsyns- myndighedernes side. I Norge og Sverige stilles de etab- lerede operatłrer ikke over for samme krav om at give konkurrenterne adgang til slutbrugerne som i Danmark (hvor der findes lovbestemmelser om fłlgende: adgang for konkurrenterne til slutbrugerne, herunder fri adgang til engrostelekommunikationstjenester skal udbydes til konkurrenter med henblik p(cid:229) videresalg samt med hensyn til samhusning, operatłrvalg og natio- nal roaming) og i Finland (hvor fłlgende omr(cid:229)der er reguleret lovgivningen: adgang for konkurrenter til slutbrugerne, herunder krav om fri adgang til abonnent- nettet, engrostelekommunikationstjenester skal udbydes til konkurrenter med henblik p(cid:229) videresalg samt med hensyn til operatłrvalg). i (132) I deres svar understreger parterne, at der er mulighed for at foretage en effektiv m(cid:230)gling med hensyn til de samtrafikvilk(cid:229)r, som Telia fasts(cid:230)tter. Som led i undersł- gelsen pegede en r(cid:230)kke konkurrenter imidlertid p(cid:229), at det kan v(cid:230)re meget tidkr(cid:230)vende (cid:151) indtil to (cid:229)r (cid:151) at finde frem til en lłsning i forbindelse med vilk(cid:229)r, man er uenige om. Ogs(cid:229) i Norge er der krav om m(cid:230)gling som et forelłbigt skridt til eventuelle reguleringsm(cid:230)ssige tiltag med henblik p(cid:229) at lłse uoverensstemmelser. (133) Under den mundtlige hłring h(cid:230)vdede parterne, at lov- bestemmelserne i Sverige og Norge fungerede som den v(cid:230)sentligste begr(cid:230)nsende faktor for parternes adf(cid:230)rd. De fremfłrte f. eks. , at samtrafiktaksterne i Sverige var regulerede og omkostnings(cid:230)gte. Det fremgik imidlertid som led i undersłgelsen, at forpligtelsen til, at taksterne skal v(cid:230)re omkostnings(cid:230)gte, kun er begr(cid:230)nset til at g(cid:230)lde for taletelefonitjenester. Selv om Telia er forpligtet til at udarbejde et referencetilbud p(cid:229) samtrafik, som offentliggłres p(cid:229) Telias hjemmeside, skal dette tilbud ikke formelt godkendes af den nationale tilsynsmyndig- hed, inden det offentliggłres. Der finder s(cid:229)ledes ikke nogen forudg(cid:229)ende kontrol sted, og den nationale til- synsmyndighed er heller ikke retligt forpligtet til at fore- tage en s(cid:229)dan godkendelse. Referencetilbuddet p(cid:229) sam- trafik anvendes snarere som grundlag for forhandlin- gerne mellem parterne. Alle andre samtrafiktakster end i forbindelse med taletelefonitjenester fasts(cid:230)ttes derfor efter forhandlinger mellem parterne. I Norge omfatter Telenors forpligtelse til at tilbyde omkostnings(cid:230)gte sam- trafik adgang til det offentlige telenet, offentlige telefoni- tjenester og fremfłringskapacitet. Der finder imidlertid ikke nogen forudg(cid:229)ende kontrol sted af disse tilbud, da det ikke er et lovkrav, at de skal godkendes formelt, og tilsynsmyndigheden foretager heller ikke i praksis en s(cid:229)dan godkendelse. (134) Ifłlge parterne overvurderer Kommissionen forskellen p(cid:229) lovgivningsomr(cid:229)det i Norden. Parterne głr g(cid:230)ldende, at selv om man i Danmark og Finland, men ikke p(cid:229) L 40/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 nuv(cid:230)rende tidspunkt i Norge og Sverige, har fastsat bestemmelser om fri adgang til abonnentnettet, er lov- givningen i de forskellige nordiske lande i det v(cid:230)sentlige den samme. (135) Parterne afviser ikke, at der i mods(cid:230)tning til Danmark/ Finland ikke er noget krav om at (cid:229)bne adgang til abon- nentnettet i Sverige/Norge. Dette er en v(cid:230)sentlig forskel, da den frie adgang til den etablerede operatłrs abon- nentnet głr det billigere for nye operatłrer at komme ind p(cid:229) markedet. Det er p(cid:229) sin plads at pr(cid:230)cisere, at da der ikke er fri adgang til abonnentnettet i Sverige og Norge, kan nye operatłrer, som łnsker at f(cid:229) adgang til slutbrugerne, enten etablere deres egen infrastruktur eller benytte sig af opkaldsadgang (hvori indg(cid:229)r operatłrfor- valg, fast operatłrvalg og samtrafik) eller dedikeret adgang (lejede kredslłb og permanent virtuelt kredslłb). Disse former for adgang er ikke det samme som fri adgang til abonnentnettet, da de kombinerer udnyttelsen af det etablerede teleselskabs koblings- og fremfłrings- infrastruktur med anvendelsen af abonnentnettet. Dette indeb(cid:230)rer en ekstraafgift pr. opkald, som skal betales til den etablerede operatłr. Konkurrenter, fri adgang til abonnentnettet, f(cid:229)r derimod adgang til bruge- ren mod blot at betale en fast m(cid:229)nedlig afgift for leje af for abonnentforbindelsen. Desuden vil de adgang, der er tilg(cid:230)ngelige i Sverige/Norge, i mod- s(cid:230)tning til den fri adgang til abonnentnettet ikke głre det muligt for nye operatłrer at udbyde tjenester som f. eks. xDSL, IP, ATM og digital video, eller de vil under alle omst(cid:230)ndigheder v(cid:230)re afh(cid:230)ngige af teknologi, som kontrolleres og priss(cid:230)ttes af den etablerede operatłr. som har former af ONP-principperne (136) Med hensyn til den omkostningsbasis, der anvendes ved beregningen af samtrafiktakster, anfłrer parterne, at benyttelsen af afholdte omkostninger i Norge og Sverige er i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsretten og navnlig med Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/33/EF af 30. juni 1997 om samtrafik p(cid:229) teleomr(cid:229)det med henblik p(cid:229) at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse (»samtrafikdirekti- vet«) (20), (cid:230)ndret ved direktiv 98/61/EF (21). Hertil skal der frems(cid:230)ttes to bem(cid:230)rkninger. For det fłrste vil der med omkostnings(cid:230)gte fortsat v(cid:230)re mulighed for, at parterne kan udelukke en faktisk og potentiel konkurrence fra tredjeparter. Samtrafik głr det muligt for etablerede teleselskaber at tvinge nye operatł- rer til fortsat at benytte deres tjenester og udgłr derfor et permanent indt(cid:230)gtsgrundlag for de etablerede opera- tłrer. Selv hvis samtrafiktaksterne beregnes i overens- stemmelse med f(cid:230)llesskabsretten, har parterne stadig mulighed for at forringe den tekniske kvalitet af den samtrafik, der tilbydes tredjeparter. Selve muligheden for samtrafik fjerner derfor ikke de fordele, som parterne samtrafiktakster (20) EFT L 199 af 26. 7. 1997, s. 32. (21) EFT L 268 af 3. 10. 1998, s. 37. opn(cid:229)r ved at kontrollere abonnentnettet. Hvad ang(cid:229)r den valgte omkostningsbasis, kan det for det andet anfł- res, at p(cid:229) et stadig mere konkurrencepr(cid:230)get marked głr teleselskaberne en ih(cid:230)rdig indsats for at nedbringe deres omkostningsbasis ved f. eks. at udskifte utidssvarende og kostbart udstyr med billigere og mere effektivt udstyr. P(cid:229) baggrund heraf vil de afholdte omkostninger v(cid:230)re hłjere end de lłbende drifts- eller differensomkostninger og s(cid:229)ledes głre det muligt for de etablerede operatłrer at łge avancen p(cid:229) samtrafik. (137) Kommissionen bem(cid:230)rker endvidere, at spłrgsm(cid:229)let ikke drejer sig om, hvorvidt lovbestemmelserne i tilstr(cid:230)kkelig grad kan begr(cid:230)nse den fusionerede enheds fremtidige fusionen mellem adf(cid:230)rd, men derimod om, hvorvidt Telia og Telenor vil fłre til skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling. Lovgivningen i Sverige og Norge har til form(cid:229)l at fłre kontrol med de etablerede telesel- skabers adf(cid:230)rd og beskytte forbrugerne. Selv hvis man antager, at disse lovbestemmelser er effektive, kan de ikke forventes at hindre, at fusionen vil fłre til, at den fusionerede enhed opn(cid:229)r og/eller f(cid:229)r styrket en domine- rende stilling. Det er vanskeligt at fasts(cid:230)tte regler p(cid:229) teleomr(cid:229)det, hvilket skal głres med stor omhu fra de side og med omfattende regulerende myndigheders hłring af branchen. Lovgivningen kan ikke forventes at afhj(cid:230)lpe de strukturelle konkurrenceproblemer, som fusionen giver anledning til. Hvis fusionen mellem Telia og Telenor skulle skabe eller styrke en dominerende stil- ling, hvilket Kommissionens undersłgelse af markedet bekr(cid:230)ftede, er fusionskontrol og ikke efterfłlgende regu- lering det eneste passende redskab, der kan hindre disse virkninger. Udelukkelse af faktisk konkurrence mellem parterne (138) Det blev bem(cid:230)rket, at Telia via Telia Norge (22) var en af de mest aktive nye operatłrer i Norge, og at Telenor via Telenordia (23) hłrte blandt de mere aktive nye operatł- (22) Telia Norge er aktiv i Norge inden for indenlandske og internatio- nale tale- og datakommunikationstjenester. (23) Telenordia er et joint venture mellem Telenor, BT og Tele Dan- mark (se sag IV/M. 570 (cid:151) TBT/BT/Tele Danmark/Telenor, Kom- missionens beslutning af 24. april 1995; EFT C 154 af 21. 6. 1995, s. 4). Det udbyder indenlandske og internationale talekommunika- tionstjenester i Sverige samt globale udbyggede tjenester (via Con- cert). 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/21 rer i Sverige. Dette forhold kunne registreres ikke blot inden for bestemte segmenter, men ogs(cid:229) inden for en lang r(cid:230)kke telefonitjenester, f. eks. aktiviteter inden for lokal-, fjern- og udlandstrafik samt inden for datakom- munikationstjenester for erhvervsvirksomheder. (142) (139) Efter fusionen vil Telia Norge ikke l(cid:230)ngere v(cid:230)re en kon- kurrent p(cid:229) det norske marked, idet Telia Norge bliver et datterselskab under den fusionerede enhed. Telenordia vil blive en enhed, som i f(cid:230)llesskab kontrolleres af den fusionerede enhed. Som det beskrives mere indg(cid:229)ede nedenfor, vil det forhold, at en af de mest aktive nye operatłrer i hvert land fjernes, styrke hver parts domi- nerende stilling p(cid:229) en r(cid:230)kke markeder. I deres svar og under den mundtlige hłring gjorde par- terne g(cid:230)ldende, at Telia og Telenor ikke adskiller sig v(cid:230)sentligt fra andre mulige kłbere af de interesser, der skal afh(cid:230)ndes. Efter parternes opfattelse vil de betingel- ser, som ifłlge Kommissionen głr, at Telia og Telenor er de stłrste potentielle konkurrenter, blive opfyldt af andre operatłrer. Kommissionen afviser ikke generelt, at der findes andre teleselskaber, som opfylder nogle af de ovenn(cid:230)vnte betingelser, men der findes intet andet sel- skab end Telia og Telenor, som er i stand til at opfylde alle disse betingelser. Det er ikke s(cid:229) meget de enkelte betingelser isoleret betragtet, men kombinationen og den samlede virkning af disse betingelser, som er vigtig, og som głr Telia og Telenor enest(cid:229)ende som potentielle konkurrenter til hinanden. Frasalg af overlappende interesser (cid:151) ingen fyldestgłrende lłsning (140) I undersłgelsens fłrste fase havde parterne tilbudt at fras(cid:230)lge deres overlappende aktiviteter for at fjerne en eventuel tvivl, som de mente kunne opst(cid:229). teknisk/finansiel (141) S(cid:229)danne frasalg kunne medvirke til at styrke en af de andre konkurrenter p(cid:229) markedet eller kunne give adgang for en anden ny operatłr. Mange af de tredjeparter, der har reageret p(cid:229) Kommissionens undersłgelse, har imid- lertid v(cid:230)ret af den opfattelse, at bet(cid:230)nkelighederne ved denne fusion, og navnlig med hensyn til telefoniomr(cid:229)- det, ikke kunne fjernes fuldst(cid:230)ndigt gennem frasalg af de nuv(cid:230)rende overlappende aktiviteter. Telia Norge opn(cid:229)r fordele ved at slutte sig sammen med Telia, f. eks. : branding, stłtte, den relativ korte afstand mellem de relevante stłttenet og selskabets for- handlingsposition som datterselskab til en etableret teleoperatłr i et tilgr(cid:230)nsende land. Telenordia opn(cid:229)r lig- nende fordele ved sin sammenslutning med Telenor. En kłber, som ikke allerede var til stede i regionen, vil sik- kert kunne yde finansiel stłtte, men ville ikke blot tiln(cid:230)rmelsesvis kunne tilbyde de samme fordele. Telia er den v(cid:230)sentligste og stłrste potentielle konkurrent i Norge, og Telenor er den v(cid:230)sentligste og stłrste potenti- elle konkurrent i Sverige. Frasalg af en hvilken som helst af deres interesser vil derfor i betydelig grad mindske det pres p(cid:229) den konkurrencem(cid:230)ssige adf(cid:230)rd, som udłves af b(cid:229)de Telia i Norge og Telenor i Sverige, bl. a. p(cid:229) grund af deres enest(cid:229)ende geografiske beliggenheder og de for- dele, som de opn(cid:229)r som fłlge af begge parters lovgiv- ningsm(cid:230)ssige position med hensyn til adgangen til deres abonnentnet. (143) Parterne głr g(cid:230)ldende, at de v(cid:230)sentligste betingelser for, at en ny operatłr virkelig kan tr(cid:230)nge ind p(cid:229) et etableret teleselskabs hjemmemarked, er, at vedkommende har de finansielle ressourcer og besidder den tekniske eksper- tise. Ifłlge parterne har Telia og Telenor ikke s(cid:230)rlige finansielle ressourcer eller en s(cid:230)rlig ekspertise, som tred- jeparter ikke ogs(cid:229) kunne have. Kommissionen finder, at finansielle ressourcer og teknisk ekspertise s(cid:229) afgjort er foruds(cid:230)tningerne for, at man med held kan konkurrere inden for telesektoren som inden for enhver anden sek- tor. Kommissionen mener imidlertid, at det ikke er de eneste elementer, der skal tages hensyn til. Ogs(cid:229) andre elementer, f. eks. m(cid:230)rkepr(cid:230)ference og den etablerede operatłrs abonnentunderlag og fjernnettet og det inter- nationale net (herunder kabelnet) samt kendskab til erhvervslivet, er af lige s(cid:229) stor betydning og kan v(cid:230)re afgłrende for den faktiske adgang til en etableret opera- tłrs marked. (144) Parterne h(cid:230)vder, at Telias og Telenors m(cid:230)rker ikke er forbundet med nogen s(cid:230)rlig fordel, da det navnlig for de private kunder er en ny operatłrs prisfasts(cid:230)ttelses- strategi, der er vigtig. Kommissionen afviser ikke, at konkurrencedygtige priser kan v(cid:230)re det v(cid:230)sentlige for visse kategorier af kunder. Kommissionen mener imid- lertid, at for en r(cid:230)kke andre kunder kan m(cid:230)rker v(cid:230)re af stłrre betydning som en garanti for, at de udbudte tele- tjenester er p(cid:229)lidelige. Parterne synes at erkende, at m(cid:230)rkepr(cid:230)ference er vigtig for erhvervskunder, om end de anfłrer, at for disse kunder vil de v(cid:230)sentligste euro- p(cid:230)iske og internationale m(cid:230)rker, s(cid:229)som BT og AT&T, v(cid:230)re mindst lige s(cid:229) attraktive som Telia og Telenor. Par- terne har imidlertid ikke godtgjort, at disse udenlandske m(cid:230)rker har opn(cid:229)et eller kan forventes at opn(cid:229) samme m(cid:230)rkepr(cid:230)ference i Norge og Sverige som Telia og Tele- nor. Det skal i denne forbindelse bem(cid:230)rkes, at BT valgte at g(cid:229) ind p(cid:229) det svenske marked sammen med Telenor og Tele Danmark under et andet varem(cid:230)rke end sit eget, dette m(cid:230)rke var snarere relateret til Telenors. L 40/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 (145) Parterne p(cid:229)st(cid:229)r, at den korte afstand mellem nabonet- tene ikke er forbundet med en s(cid:230)rlig fordel, og at der ikke er nogen b(cid:229)nd af łkonomisk, sproglig eller kulturel art eller noget kendskab til markederne, som stiller Telia og Telenor i en s(cid:230)rlig situation. (149) I deres svar har parterne anfłrt, at de ikke hver is(cid:230)r udgjorde en stłrre trussel mod den andens indtr(cid:230)ngen p(cid:229) markedet end en r(cid:230)kke andre operatłrer, samt at de forud for fusionen ikke hver is(cid:230)r lagde et konkurren- cem(cid:230)ssigt pres p(cid:229) den anden som fłlge af deres for- termineringstjene- handlingsposition som udbydere af ster. De głr navnlig g(cid:230)ldende, at det havde v(cid:230)ret ulov- ligt, hvis de hver is(cid:230)r havde ladet den anden part komme ind p(cid:229) markedet p(cid:229) mere gunstige vilk(cid:229)r (f. eks. med hensyn til samtrafiktakster) end dem, de tilbłd andre nye operatłrer. (146) Hvad ang(cid:229)r den korte afstand mellem nettene, kan der ikke ses bort fra, at muligheden for at benytte det tilstł- dende backbonenet (i det mindste til nogle form(cid:229)l) udgłr et alternativ til at skulle betale samtrafiktakster, hvilket kun parterne kan udnytte. Det er endvidere ind- lysende, at en n(cid:230)rliggende operatłr opn(cid:229)r en r(cid:230)kke for- dele. Vedkommende har f. eks. mulighed for at udbyde tjenester (f. eks. udsendelse af vedligeholdelsesteknikere p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne) i det tilgr(cid:230)nsende omr(cid:229)de og anvende personale, der er ansat p(cid:229) deres eget hjemme- marked, eller benytte sin indenlandske infrastruktur som grundlag for at udbygge sin infrastruktur p(cid:229) det til- gr(cid:230)nsende marked. I deres svar erkender parterne selv (cid:151) ret modstridende (cid:151) at »i takt med den łgede liberali- sering har en r(cid:230)kke operatłrer i fłrste omfang set sig om efter muligheder p(cid:229) de tilgr(cid:230)nsende markeder. Dette młnster er typisk for virksomheder inden for enhver industri, n(cid:229)r de overvejer muligheden for at foretage en udvidelse ud over hjemmemarkedet«. (147) Med hensyn til b(cid:229)ndene af łkonomisk, sproglig eller kulturel art eller kendskabet til det nordiske marked er det ikke Kommissionens p(cid:229)stand, at disse er s(cid:230)regne for Telia og Telenor, men at Telia og Telenor opfylder denne betingelse, samt at de navnlig i deres kontakter i med erhvervskunder har en historisk betinget fordel forhold til en operatłr fra et omr(cid:229)de uden for regionen. Udelukkelse af potentiel konkurrence mellem parterne (150) For at sikre et varigt og st(cid:230)rkt fodf(cid:230)ste p(cid:229) mange tele- kommunikationsmarkeder er adgangen til abonnentnet- tet p(cid:229) konkurrencedygtige vilk(cid:229)r imidlertid en vigtig og afgłrende foruds(cid:230)tning, navnlig med hensyn til bred- b(cid:229)ndstjenester. I Norden har Telia og Telenor inden fusionen befundet sig i en s(cid:230)rdeles gunstig position, idet de ikke blot har kunnet udnytte de ovenn(cid:230)vnte fordele i form af finansiel kapacitet, ekspertise, varem(cid:230)rkeimage, men ogs(cid:229) har haft mulighed for at »bytte sig til« adgang til hinandens net. P(cid:229) grund af den position, som de etab- lerede teleselskaber har i lovgivningsm(cid:230)ssig henseende i b(cid:229)de Norge og Sverige som dominerende udbydere af abonnentnetinfrastruktur og som v(cid:230)sentlige udbydere af kabelnet, har hvert selskab mulighed for at forhandle sig til adgang til den andens net p(cid:229) grundlag af gensidighed. I betragtning af selskabernes gensidige afh(cid:230)ngighed af hinandens net i forbindelse med en lang r(cid:230)kke teletjene- ster (international tjenester, regionale tjenester, mobilte- lefoni, Internet osv. ) befinder Telia og Telenor sig i samme gunstige position, idet de kan »forhandle sig til« adgang p(cid:229) de bedst mulige vilk(cid:229)r. Andre teleoperatłrer, f. eks. i Sverige, Norge, Danmark eller Finland, kan ikke »bytte med« en s(cid:229)dan adgang, enten fordi deres net ikke er tilstr(cid:230)kkeligt store til, at de kan opn(cid:229) en st(cid:230)rk for- handlingsposition i forhold til det etablerede teleselskab, eller fordi de p(cid:229) grund af lovgivningen p(cid:229) deres hjem- memarked ikke kan »bytte med« adgang til deres egne indenlandske net og s(cid:229)ledes ikke har noget at handle med. (148) Telia og Telenor repr(cid:230)senterer de st(cid:230)rkeste potentielle nye operatłrer p(cid:229) deres respektive nationale markeder. Efter fusionen vil dette konkurrencepres ikke l(cid:230)ngere v(cid:230)re til stede. Dette vil v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, uanset om de inden fusionen var egentlige konkurrenter. I betragtning af deres gensidige afh(cid:230)ngighed med hensyn til termine- ringen af deres respektive trafik (dvs. at Telia termine- rede en betydelig del af Telenors afg(cid:229)ende trafik (cid:151) internationale opkald, mobilopkald mv. (cid:151) og Telenor terminerede ogs(cid:229) en betydelig del af Telias afg(cid:229)ende tra- fik) kunne parterne derudover łve indflydelse p(cid:229) stłrrel- sen af de faktureringstakster/termineringstakster, som de hver is(cid:230)r beregnede. Dette konkurrencem(cid:230)ssige pres vil ogs(cid:229) blive udelukket som fłlge af fusionen. (151) Som n(cid:230)vnt łges de to fusionerende parters adgangs- potentiale ogs(cid:229) som fłlge af det geografiske naboskab. Det er iagttaget andre steder i Europa, at operatłrer i til- gr(cid:230)nsende omr(cid:229)der ofte er de fłrste nye operatłrer p(cid:229) hinandens markeder, f. eks. har Belgacom interesser i Frankrig og Nederlandene, BT og Cable & Wireless har udvidet deres interesser fra Det Forenede Kongerige til Irland, og Deutsche Telekom har sine hovedinteresser i (cid:216)strig, Ungarn og Tjekkiet. Der er ogs(cid:229) forskellige andre faktorer, der har gjort sig g(cid:230)ldende her, f. eks. en stłrre m(cid:230)rkepr(cid:230)ference i forbindelse med en n(cid:230)rliggende ope- ratłr og relativt st(cid:230)rkere b(cid:229)nd af łkonomisk, sproglig 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/23 og kulturel art samt et stłrre kendskab til tilgr(cid:230)nsende markeder og den korte afstand mellem deres net (hvilket bl. a. giver dem mulighed for at undg(cid:229) nogle af adgangs- omkostningerne). Dette fremg(cid:229)r af, at de allerede hłrer til blandt de st(cid:230)rkeste nye operatłrer i hinandens lande. Selv hvis der kr(cid:230)vedes en aftale, ville den ikke nłdven- digvis og automatisk v(cid:230)re ulovlig i henhold til trakta- tens artikel 81. (152) Som parterne anfłrte i deres svar, er det ganske vist kor- rekt, at en eventuel forskelsbehandling med hensyn til adgangsvilk(cid:229)rene i givet fald rammes af traktatens artikel 82 (eller national ret), men dette er klart irrelevant, da fusionsforordningen har til form(cid:229)l at forhindre en ska- belse eller styrkelse af strukturer, som ville muliggłre eller łge misbrug af en dominerende stilling. Under alle omst(cid:230)ndigheder er der i forbindelse med muligheden for at »bytte sig til« adgang ikke tale om en diskrimine- rende adgang, da virkningerne af den gensidige afh(cid:230)n- gighed mellem Telia og Telenor ogs(cid:229) kunne komme andre markedsaktłrer til gode. Stłrre mulighed for og łget incitament til at udelukke en faktisk og potentiel konkurrence fra tredjeparter Stłrre mulighed for at łge konkurrenternes omkostninger ved at h(cid:230)ve (eller ikke neds(cid:230)tte) samtrafiktaksterne eller forringe samtrafikkens kvalitet (153) Hvad ang(cid:229)r udelukkelsen af virkningerne af den gensi- dige afh(cid:230)ngighed mellem Telia og Telenor i form af et konkurrencepres p(cid:229) de termineringstakster, som par- terne beregnede sig forud for fusionen, finder Kommis- sionen p(cid:229) grundlag af de forelagte oplysninger, at de g(cid:230)ldende samtrafiktakster i Sverige og Norge er frem- kommet p(cid:229) baggrund af det pres, som dels lovbestem- melserne, dels den gensidige moderation har bevirket. Det forhold, at Telia p(cid:229) det svenske marked har v(cid:230)ret nłdt til at give Telenor og alle andre nye operatłrer adgang p(cid:229) ikke-diskriminerende vilk(cid:229)r, betyder i realite- ten, at alle nye operatłrer har kunnet drage fordel af, at ikke blot de reguleringsm(cid:230)ssige foranstaltninger, men ogs(cid:229) den gensidige moderation har presset terminerings- taksterne. Det samme argument g(cid:230)lder for det norske marked. Dette understreger derfor de negative virkninger af, at parternes gensidige afh(cid:230)ngighed oph(cid:230)ves. N(cid:229)r fusionen er blevet gennemfłrt, vil virkningen af denne gensidige afh(cid:230)ngighed g(cid:229) tabt, da ingen anden operatłr har enekontrol over et adgangsnet, der kan danne grundlag for forhandlinger. (154) N(cid:229)r Kommissionen głr g(cid:230)ldende, at en potentiel kon- kurrence vil g(cid:229) tabt, l(cid:230)gger den ifłlge parterne en adf(cid:230)rd til grund, som ville v(cid:230)re ulovlig. Navnlig kunne parterne ikke »bytte sig til« adgang til hinandens marked eller gensidigt begr(cid:230)nse hinandens adf(cid:230)rd uden at over- tr(cid:230)de enten den nationale eller F(cid:230)llesskabets konkurren- ceret (EF-traktatens artikel 81 og 82). Kommisisonen mener, at antagelsen af en »bytning« af adgang og virk- ningerne af deres gensidige afh(cid:230)ngighed er baseret p(cid:229) Telias og Telenors f(cid:230)lles łkonomiske interesse og ikke kr(cid:230)ver en forudg(cid:229)ende aftale eller en ulovlig adf(cid:230)rd. (155) Fusionen vil give selskaberne stłrre mulighed for og et łget incitament til at h(cid:230)ve (eller ikke neds(cid:230)tte) samtra- fiktaksterne eller at forringe samtrafikkens kvalitet. ¯rsa- gen hertil er, at fusionen vil fjerne en af de v(cid:230)sentligste begr(cid:230)nsende faktorer, der fandtes inden fusionen, nem- lig parternes incitament til at opn(cid:229) en gensidig neds(cid:230)t- telse af deres faktureringstakster, roamingafgifter og/eller eventuelle termineringstakster. Den vil ogs(cid:229) bekymringer, som de m(cid:229)tte have haft med hensyn til at miste indt(cid:230)gter som fłlge af en neds(cid:230)ttelse af m(cid:230)ngden af opkald mellem hinanden. Da et meget stłrre omr(cid:229)de nu kontrolleres af Øn aktłr i stedet for to, og da de tid- ligere etablerede operatłrer ikke l(cid:230)ngere er faktiske og potentielle konkurrenter, vil de hver is(cid:230)r i realiteten f(cid:229) fordel af de konkurrencebegr(cid:230)nsende virkninger af stra- tegier, som gennemfłres i den andens omr(cid:229)de, hvilket s(cid:229)ledes fjerner ethvert incitament til, at den anden part tager kampen op mod en s(cid:229)dan strategi (udeluk- kelse) (24). fjerne (156) Inden fusionen var der heller ingen af de etablerede ope- ratłrer, der vil have vundet noget ved at forringe termi- neringstjenesterne, da en forringelse neds(cid:230)tter volumen, men ikke indvirker p(cid:229) den etablerede operatłrs avance. Efter fusionen vil den nye enhed have mulighed for og (24) Ved at głre det vanskeligt for en ny operatłr i f. eks. Sverige at opn(cid:229) opkaldsterminering i Norge, medmindre det foreg(cid:229)r til hłje priser, eller kvaliteten er lav, ville den etablerede operatłr i Norge have v(cid:230)ret i stand til at stille potentielle konkurrenter, som opere- rede med Sverige som base, og som ellers ikke ville have v(cid:230)ret berłrt af den svenske operatłrs samtrafikpriser, ugunstigt. De to etablerede teleoperatłrer ville have undladt at gennemfłre en s(cid:229)dan strategi, da en s(cid:229)dan adf(cid:230)rd ville have medfłrt modforholds- regler. Efter fusionen er den eneste begr(cid:230)nsning, som forhindrer dem i at udłve en s(cid:229)dan adf(cid:230)rd, den begr(cid:230)nsning, som lovgivnin- gen p(cid:229)l(cid:230)gger dem. L 40/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 incitament til at forringe termineringen af opkald, som fremfłres af eventuelle nye operatłrer, da dette kunstigt łger konkurrenternes omkostninger. Efter fusionen kan parterne s(cid:229)ledes v(cid:230)lge, hvilken ny operatłr der skal rammes af forringelsen (25). (157) De fusionerede parter har desuden den fordel, at de har mulighed for at »internalisere« faktureringstaksten og/ eller samtrafikbetalinger, navnlig p(cid:229) ruten mellem Sve- rige og Norge. De vil ikke l(cid:230)ngere indbyrdes skulle afregne samtaler (tidligere behandlet som udlandssamta- ler) mellem Norge og Sverige. Det er kun deres konkur- renter, der vil skulle betale priser, som fasts(cid:230)ttes p(cid:229) grundlag af faktureringssatser og/eller samtrafikaftaler. Fusionen vil s(cid:229)ledes medfłre, at andre aktłrer bliver stil- let d(cid:229)rligere i konkurrencen. (158) I deres svar h(cid:230)vder parterne, at nettoindt(cid:230)gterne fra den internationale trafik mellem parterne er minimale i forhold til deres samlede indt(cid:230)gter fra faste telefonitjene- ster, og at eventuelle fordele for Telia vil blive oph(cid:230)vet af ulemper af samme omfang for Telenor og omvendt. Dette argument er imidlertid i det store og hele irrele- vant. For det fłrste kan nettoindt(cid:230)gten mellem parterne kun m(cid:229)le, om trafikken mellem de to lande er i balance i łkonomisk henseende. Det siger intet om den abso- lutte trafikvolumen og derfor heller ikke noget om betydningen af indt(cid:230)gterne fra disse tjenester. For det andet er det klart, at argumentet om, at eventuelle virk- ninger af stigende faktureringstakster eller samtrafiktak- ster kan resultere i et nulsumsspil mellem parterne, ikke siger noget om de virkninger, som en s(cid:229)dan strategi kan have p(cid:229) konkurrenterne. Med henblik p(cid:229) at vurdere betydningen af den fusionerede enheds mulighed for at internalisere disse omkostninger er det i stedet relevant at notere sig, at disse internationale tjenester udgłr en betydelig del af alle nye operatłrers samlede oms(cid:230)tning. Ny operatłrer vil blive tvunget til at terminere de fleste af deres opkald i det etablerede teleselskabs abonnentnet. Operatłrer, som udbyder fast operatłrvalg eller opera- tłrforvalg p(cid:229) ruten mellem Norge og Sverige, vil efter al sandsynlighed ogs(cid:229) skulle igangs(cid:230)tte opkaldene i det etablerede teleselskabs abonnentnet og vil s(cid:229)ledes blive stillet ringere i to henseender, da den nye enhed kan »in- ternalisere« terminering som for igangs(cid:230)tning af opkald. Under den mundtlige hłring gjorde parterne g(cid:230)ldende, at hvis tredjeparter łnskede det, kunne de let finde en udvej til at undg(cid:229) fakture- ringstaksterne, enten ved hj(cid:230)lp af selvkorrespondance eller ved at finde en anden operatłr end den etablerede operatłr, som de kunne korrespondere med. Selv hvis de gjorde dette, vil konkurrenterne imidlertid st(cid:229) ringere i konkurrencen i forhold til de fusionerede parter. De vil sine takster s(cid:229)vel stadig p(cid:229)drage sig omkostninger til igangs(cid:230)tning og/eller terminering, som Telia og Telenor vil have internaliseret gennem fusionen. De kunne ogs(cid:229) betale mere, da par- terne, som det fremgik ovenfor, som fłlge af fusionen vil f(cid:229) mulighed for og incitament til at łge avancerne i forbindelse med terminering og igangs(cid:230)tning af opkald eller at forringe samtrafikkens kvalitet. For at kunne selvkorrespondere vil konkurrenterne endvidere skulle p(cid:229)drage sig yderligere omkostninger til koblings- og fremfłringstjenester for at f(cid:229) adgang til de etablerede operatłrers sammenkoblingspunkter. (159) Det er vigtigt at bem(cid:230)rke »internaliseringen« ikke kun g(cid:230)lder for omkostningerne i forbindelse med alle former for faste telefonitjenester (26), men ogs(cid:229) for regionale tje- (f. eks. erhvervsvirksomheders datakommunika- nester tion), som udbydes i de nordiske lande, og mobiltelefoni i forbindelse med b(cid:229)de roaming og samtrafik. I deres svar er parterne i det v(cid:230)sentlige enige i, at de samme spłrgsm(cid:229)l, som blev behandlet ovenfor i forbindelse med fasttelefoni, er relevante med hensyn til internalise- ringen af roamingafgifter for mobiltelefoni. Det kan der- for konkluderes, at parterne via fusionen vil opn(cid:229) de samme fordele i forbindelse med deres aktiviteter p(cid:229) mobilomr(cid:229)det, som blev beskrevet ovenfor med hensyn fastnettelefoni. De vil navnlig blive i stand til at til afskaffe roamingafgifterne indbyrdes eller bringe dem ned p(cid:229) et niveau, hvor prisen for en samtale mellem Norge og Sverige ikke głr markedet attraktivt for opera- tłrer udefra. Hvis andre norske og svenske mobiltelefon- operatłrer skulle forsłge at efterligne dette og indg(cid:229) en aftale om at afskaffe roamingafgifterne indbyrdes, vil deres problem best(cid:229) i, at den ene part i realiteten vil subsidiere den anden, medmindre trafikstrłmmen er fuldst(cid:230)ndig i balance. Endvidere vil en stor del af deres omkostninger stadig v(cid:230)re afh(cid:230)ngige af den fusionerede enhed, da de fortsat vil have behov for at f(cid:229) adgang til abonnentnettet i begge lande til opkaldsterminering. (cid:216)get mulighed for at kombinere produkter i et stłrre geografisk omr(cid:229)de (160) Parterne f(cid:229)r en enest(cid:229)ende stilling i Norden, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r adgang til abonnentnettet. De vil kontrollere adgangen hertil i Norge og Sverige og har ifłlge lovgiv- ningen ret til adgang i Finland og Danmark. Som fłlge heraf vil den fusionerede enhed v(cid:230)re den eneste enhed, som er i stand til at udbyde kombinerede produkter (25) Det samme argument g(cid:230)lder for alle konkurrenter, der tilbyder internationale opkald mellem Norge og Sverige. Det g(cid:230)lder to gange for konkurrenter, som tilbyder internationale opkald begge veje. (26) Dette skyldes, at adgangen til abonnentnettet og s(cid:229)ledes behovet for samtrafik er et v(cid:230)sentligt element af udbuddet af telefonitjene- ster. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/25 (f. eks. kombinerede mobil- og fastnettelefonipakker, i hele Norden kombinerede data-/tale-/Internet-pakker) p(cid:229) vilk(cid:229)r og betingelser, hvor ingen andre vil kunne konkurrere. Mens der forud for fusionen var to udby- dere, eller i det mindste to potentielle udbydere, af en lignende grundlag i Norden, vil s(cid:229)dan tjeneste p(cid:229) et fusionen medfłre, at der kun er en enkelt udbyder til- bage, som har adgang til abonnentnettet i alle fire lande. adgang til deres respektive »kontrollerede hjemmemar- ked«. Grunden hertil er, at de begge behłvede adgang til hinandens marked for at kunne udbyde en r(cid:230)kke tjene- ster til deres egne kunder, f. eks. internationale opkald og regionale tjenester, hvilket ikke kan ske p(cid:229) virkelig kon- kurrencedygtige vilk(cid:229)r uden en rimelig adgang til abon- nentnettet i alle relevante lande. (161) I deres svar h(cid:230)vdede parterne, at de ikke vil f(cid:229) nogen s(cid:230)rlig mulighed for at udbyde kombinerede produkter i Norden. Dette var imidlertid baseret p(cid:229) deres p(cid:229)stand om, at lovgivningen i det v(cid:230)sentlige var den samme i alle fire omr(cid:229)der, men det er klart, at det er en v(cid:230)sentlig forskel, at der er fri adgang til abonnentnettet i Dan- mark og Finland, men ikke i Norge og Sverige. Alene denne forskel vil v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkelig til at give dem de ovenn(cid:230)vnte fordele. Parterne vil v(cid:230)re i stand til at udnytte et sikkert kontrolleret hjemmemarked til at hindre adgang for operatłrer i Finland og Danmark (162) En r(cid:230)kke tredjeparter bem(cid:230)rkede, at lovgivningen i Fin- land og Danmark stillede nye operatłrer bedre end lov- givningen i Sverige og Norge, bl. a. som fłlge af de eksi- sterende krav om fri adgang til abonnentnettet i de fłrstn(cid:230)vnte lande. (163) Dette betyder, at den fusionerede enhed vil f(cid:229) stłrre mulighed for at beskytte sit hjemmemarked og hindre, at operatłrer fra de mere liberaliserede markeder i Fin- land og Danmark f(cid:229)r adgang til markedet. Den fusione- rede enhed f(cid:229)r ikke blot en v(cid:230)sentlig stłrre samlet oms(cid:230)tning end nogen operatłr i Danmark og Finland, den vil ogs(cid:229) kunne opn(cid:229) fri adgang til abonnentnettet i Finland og Danmark, hvilket operatłrerne fra disse lande omvendt ikke har mulighed for, hvis de łnsker at f(cid:229) adgang til den fusionerede enheds hjemlande. Dette vil afholde danske og finske operatłrer fra at g(cid:229) ind p(cid:229) markedet i Sverige og Norge, da de er klar over, at noget s(cid:229)dant vil fremprovokere modforholdsregler fra den fusionerede enheds side p(cid:229) deres hjemmemarkeder, hvor den fusionerede enhed kan finansiere sin adgang ved at beregne sig omkostningsd(cid:230)kkende takster hos sine kunder p(cid:229) de kontrollerede norske og svenske mar- keder. (164) Forud for fusionen var hverken Telia eller Telenor s(cid:229) f(cid:229) til at hindre andre operatłrer i at godt udstyret (165) Parterne havde derfor inden fusionen et incitament til at give hinanden adgang p(cid:229) gensidigt fordelagtige vilk(cid:229)r. Dette er oprettelsen af Telenordia og Telia Norge et udtryk for. Oprettelsen af Telenordia er ogs(cid:229) et eksem- pel p(cid:229), at parterne havde en enest(cid:229)ende mulighed for at tilvejebringe en platform, hvor tredjeparter kunne f(cid:229) adgang til Norden via en alliance. Hvis transaktionen gennemfłres i sin anmeldte form, vil den fusionerede enhed blive den eneste operatłr i Norden, som har fuldst(cid:230)ndig kontrol over abonnentnettet p(cid:229) sit hjemme- marked. Enheden vil derfor f(cid:229) łget mulighed for at begr(cid:230)nse adgangen for operatłrer, som er etableret i Danmark eller Finland (eller et hvilket som helst andet land). (166) Ud over at skabe hindringer for andre operatłrers mar- kedsadgang i Norden vil den nye enheds enest(cid:229)ende stil- ling med hensyn til adgang til v(cid:230)sentlige faciliteter (abonnentnet) i hele Norden ogs(cid:229) give den en strategisk fordel, da den i realiteten bliver den eneste teleoperatłr i Norden, som ikke-nordiske operatłrer kunne indg(cid:229) i alliancer med, f. eks. med hensyn til den nordiske kom- ponent af en europ(cid:230)isk eller global datalłsning for erhvervsvirksomheder. (167) Parterne er af den opfattelse, at Kommissionen l(cid:230)gger en adf(cid:230)rd til grund, som er fuldst(cid:230)ndig udelukket ifłlge lovgivningen, n(cid:229)r den głr g(cid:230)ldende, at fusionen vil łge deres markedsm(cid:230)ssige styrke. Parterne h(cid:230)vder navnlig, at ethvert forsłg fra den fusionerede enheds side p(cid:229) at h(cid:230)ve priserne eller undg(cid:229) at neds(cid:230)tte priserne vil v(cid:230)re udelukket ifłlge loven, hvis priserne ikke er omkost- nings(cid:230)gte. Kommissionen har allerede p(cid:229)peget, at dens r(cid:230)sonnement snarere er baseret p(cid:229) parternes mulighed for at udelukke en faktisk og potentiel konkurrence fra tredjeparters side end p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt sam- trafiktaksterne er omkostnings(cid:230)gte. Kommissionen fin- der under alle omst(cid:230)ndigheder, at det forhold, at man i Sverige og Norge har valgt at beregne omkostningerne p(cid:229) grundlag af de afholdte omkostninger, kan medfłre en situation, hvor samtrafiktaksterne er hłjere end de faktiske omkostninger. Dette vil resultere i hłje avancer til de etablerede operatłrer, som s(cid:229)ledes vil kunne undg(cid:229) enhver neds(cid:230)ttelse af samtrafiktaksterne. Med hensyn til den lovgivningsm(cid:230)ssige kontrol med samtrafiktakster skal det erindres, at det ifłlge fusionsforordningen skal undersłges, om en fusion fłrer til skabelse eller styr- kelse af en dominerende stilling. N(cid:229)r Kommissionen fłrst har p(cid:229)vist eksistensen eller styrkelsen af en domi- L 40/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 nerende stilling, oph(cid:230)ves denne dominerende stilling ikke ved, at priserne er omfattet af lovgivningsm(cid:230)ssig kontrol, eller p(cid:229) grundlag af en anden konkurrence- begr(cid:230)nsende adf(cid:230)rd. De eksempler, som Kommissionen har anfłrt, giver ikke grundlag for at forbyde fusionen, men er indikatorer for eksistensen eller styrkelsen af en dominerende stilling. VURDERING AF DE ENKELTE MARKEDER Tilr(cid:229)dighedsstillelse af abonnentnetinfrastruktur trafik vil skulle termineres i de nye operatłrers net. Disse nye operatłrers forhandlingsm(cid:230)ssige styrke er der- for meget svag i forhold til Telias, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r pri- sen for samtrafik. Ved at forhłje samtrafiktaksterne eller stille besv(cid:230)rlige krav om teknisk overensstemmelse vil de anmeldende parter v(cid:230)re i stand til at łge de nye netoperatłrers omkostninger i forbindelse med al den trafik, som de er nłdt til at videregive til Telia med hen- blik p(cid:229) terminering, hvilket formentlig vil udgłre en v(cid:230)sentlig del af deres samlede trafik. Selv om det m(cid:229)ske kunne h(cid:230)vdes, at lovgivningen forhindrer parterne i at h(cid:230)ve taksterne, vil de stadig v(cid:230)re i stand til ikke blot at lade priserne stige s(cid:229) meget, som lovgivningen tillader, men ogs(cid:229) vanskeliggłre forholdene for nye operatłrer ved hj(cid:230)lp af taktiske tiltag, som ikke har med takster at głre, f. eks. ved at forringe samtrafikkens kvalitet. Hertil kommer, at reguleringen af samtrafiktaksterne foretages efterfłlgende i Norge og Sverige og i fusionskontrolretlig henseende derfor ikke kan betragtes som en effektiv selskabers markeds- begr(cid:230)nsning adf(cid:230)rd (27). dominerende af til ansl(cid:229)r km. Telia [(cid:133)]* Mbit/s (168) Telenor ansl(cid:229)r sin samlede abonnentnetinfrastruktur i Norge sin (cid:215) abonnentnetinfrastruktur til [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Stłrrel- sen af deres kapacitet i forhold til deres konkurrenters kapacitet fremg(cid:229)r af markedsandelene for opkald i abon- nentnettet, som n(cid:230)rmere beskrevet nedenfor. Telia i Sve- rige og Telenor i Norge er hver is(cid:230)r den dominerende respektive udbyder af abonnentinfrastruktur lande og ejer langt de fleste af disse tilslutninger. Det er vanskeligt for andre konkurrenter at f(cid:229) adgang til marke- det med henblik p(cid:229) at etablere eller opgradere nye kon- kurrerende net p(cid:229) grund af de dermed forbundne omkostninger. i deres (169) Da der ikke er fri adgang til abonnentnettet i Sverige, er de selskaber, der er identificeret som konkurrenter, der- for normalt nłdt til at udbyde abonnenttilslutninger p(cid:229) anden vis. Parterne p(cid:229)pegede, at en r(cid:230)kke kommuner (f. eks. Stokab, Gotnet, Link(cid:246)ping Energi, Bitnet og G(cid:228)v- lenet) ejede lysledernet og udbłd internettjenester via kabel-tv-tilslutninger. Disse net er imidlertid forholdsvis sm(cid:229). Parterne anfłrte, at kabel-tv-net kunne anvendes til telefoni. Dette er formentlig korrekt, s(cid:229)fremt nettene kan opgraderes til taletelefoni. Opgraderingen af kabel-tv- nettene har hidtil normalt best(cid:229)et i modifikationer af netarkitekturen (fra »tr(cid:230)struktur« til stjerneformet) for at muliggłre hurtig internetdownloadning, men ikke i det arbejde, der er nłdvendigt for at fremfłre traditionelle telefonitjenester via kabel-tv-net. Dette vil kr(cid:230)ve investe- ringer i returstier med hłj kapacitet, som er v(cid:230)sentligt dyrere (et forholdstal p(cid:229) 5:1 ifłlge Øn konkurrent). Det er en anden ulempe, at kabel-tv-net er geografisk begr(cid:230)nset til netejerens abonnentunderlag. De nye ope- ratłrer vil derfor i vidt omfang v(cid:230)re afh(cid:230)ngige af den etablerede operatłr, da hovedparten af deres afg(cid:229)ende trafik stadig vil skulle termineres i dennes net, mens kun en meget lille del af det etablerede teleselskabs afg(cid:229)ende (170) Parterne identificerede ogs(cid:229) faktiske eller potentielle nye selskaber, som udbłd dedikeret adgang til virksomheder via radioforbindelser (Teracom, Rymdbolaget). Det skal imidlertid bem(cid:230)rkes, at alle disse udbud enten var til relativt sm(cid:229) eller lokale kundeunderlag, begr(cid:230)nset f. eks. nettet i en kommune, eller endnu ikke kunne udnyttes kommercielt (radioforbindelser). (171) Desuden er ingen af disse selskaber umiddelbart i stand til at konkurrere med den etablerede operatłr om hele abonnentnettet, og de satser hovedsagelig enten p(cid:229) erhvervskunder med stor trafik eller udbyder en teknolo- gisk variant (kabel-tv, radioforbindelse), hvorved de und- g(cid:229)r problemet med ikke at kunne f(cid:229) fri adgang til abon- nentnettet. (172) Det skal endelig bem(cid:230)rkes, at et af de vigtigste potenti- elt konkurrerende net, nemlig det stłrste kabel-tv-net i Sverige, allerede ejes af Telia. I Norge ejer Telenor det n(cid:230)ststłrste kabel-tv-net, Telenor Avidi (28). Selv om par- ternes kabel-tv-net vil kunne opgraderes med henblik p(cid:229) telefonitjenester, har hverken Telia eller Telenor noget incitament til at głre dette, da de i s(cid:229) fald ville konkur- rere med sig selv om abonnentnetinfrastruktur. S(cid:229) l(cid:230)nge disse net er under parternes kontrol, kan de s(cid:229)ledes ikke anses for at udgłre en potentiel alternativ telefoniforbin- delse for de kunder, der allerede er tilsluttet disse net. (27) Se dom af 25. marts 1999 i sag T-102/96 (cid:151) Gencor Ltd mod Kommissionen, pr(cid:230)mis 317-319 (endnu ikke offentliggjort i Sam- lingen). (28) Se afsnit II om teletjenester, betragning 261 ff. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/27 (173) I Norge er de faktiske eller potentielle konkurrenter fłl- gende: Janco Multicom (telefonitjenester via sit kabel-tv- net), Eltele (adgang til abonnentnettet via optiske fibre for stłrre forvaltningsorganer og erhvervsvirksomheder), Enitel (adgangstjenester via optiske fibre og radioforbin- delser, men tilsyneladende endnu ikke taletelefoni) og NetCom (abonnentnet via faste kredslłb som del af en erhvervspakke). (174) Med hensyn til Norge g(cid:230)lder de samme argumenter, som blev anfłrt ovenfor i forbindelse med Sverige. De nye operatłrer p(cid:229) dette marked kan kun f(cid:229) adgang til abonnentnettet via det etablerede teleselskabs net. De kan udbyde enten fast operatłrvalg eller operatłrforvalg eller adgang via kabel-tv-net. De h(cid:230)mmes imidlertid p(cid:229) idet de ikke kan f(cid:229) et den ovenfor beskrevne m(cid:229)de, indt(cid:230)gtsgrundlag via opkaldsterminering. De kan derfor ikke udgłre en v(cid:230)sentlig konkurrencem(cid:230)ssig trussel mod Telenors dominans. i Sverige og Telenor det n(cid:230)ststłrste net (175) Den ringe tilgang til dette marked understreger de van- skeligheder, der generelt er forbundet med adgangen til markedet. N(cid:229)r de nye operatłrer ikke har fri adgang til abonnentnettet, kan de ikke udvikle en selvst(cid:230)ndig mar- kedsstilling for b(cid:229)de ankommende og afg(cid:229)ende opkald, medmindre de er rede til at investere i egne net. En opgradering og udvidelse af de eksisterende kabelnet kan v(cid:230)re et rentabelt alternativ til den etablerede opera- tłrs net, navnlig n(cid:229)r den nye operatłr kan udbyde kabel-tv, telefoni og internetadgang via det p(cid:229)g(cid:230)ldende net i konkurrence med den etablerede operatłr. Som det imidlertid blev bem(cid:230)rket ovenfor, ejer Telia det stłrste kabelnet i Norge. Desuden er det s(cid:230)rdeles tid- og kapitalkr(cid:230)vende at etablere helt nye net eller opgradere og udvide eksi- sterende kabel- og/eller andre net til bidirektional brug hos de enkelte abonnenter. Selv om navnlig kabel-tv-net p(cid:229) mellemlang og lang sigt kan v(cid:230)re en interessant mulighed i łkonomisk henseende med hensyn til at udbyde alle former for teletjenester, er der intet, der tyder p(cid:229), at en s(cid:229)dan udvikling er p(cid:229) vej i et omfang, som vil mindske de konkurrencepolitiske bet(cid:230)nkelighe- der med hensyn til parternes kontrol med det eneste eksisterende lokalnet til teletjenester. Der er derfor fort- sat store hindringer for adgangen til markedet. Som beskrevet ovenfor vil virkningen af fusionen v(cid:230)re at fjerne Telia og Telenor som de v(cid:230)sentligste potentielle kilder til konkurrence med henblik p(cid:229) at give konkur- renterne adgang til deres respektive lokalnet. (176) Af de ovenfor anfłrte grunde vil den planlagte trans- aktion styrke den dominerende stilling, som de to etab- lerede operatłrer allerede har p(cid:229) deres respektive hjem- memarkeder, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r tilr(cid:229)dighedsstillelsen af abonnentnetinfrastruktur i hvert land. Tilr(cid:229)dighedsstillelse af netinfrastrukturer til fjerntrafik og international trafik (177) Telenor ansl(cid:229)r sin samlede fjernkapacitet til ca. [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km og sin internationale kapacitet (eller mere pr(cid:230)cist den nationale del af sin internationale kapacitet) til [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Ca. [55-65 %]* af fjernkapaciteten anvendes af Telenor eller af tredjeparter (f. eks. via sam- trafik). Ca. [35-45 %]* heraf kan udlejes. Ifłlge parternes skłn blev ca. [65-75 %]* af al lejet fjernkapacitet i Norge lejet hos Telenor. (178) Der findes andre udbydere af netinfrastrukturer i Norge, herunder Telia N(cid:228)ttj(cid:228)nster Norden AB (se afsnit IV). En r(cid:230)kke konkurrenter gav udtryk for bet(cid:230)nkelighed med hensyn til, at alle muligheder for alternativ kabelinfra- struktur stort set l(cid:229) hos offentlige selskaber, som angi- veligt var statsejede eller potentielt under statens indfly- delse, s(cid:229)som Jernbaneverket (jernbaneforvaltningen) og Enitel (et konsortium af elselskaber) og ElTele. Kommis- sionen har som led i sin markedsundersłgelse imidlertid ikke fundet beviser for, at der findes en interessekonflikt, som vil mindske disse alternative udbyderes incitament til at tilbyde deres kapacitet som et alternativ til Telenors kapacitet. (179) For Sveriges vedkommende ansl(cid:229)r Telia (hvis kapacitet inddeles p(cid:229) en anden m(cid:229)de) sin regionale kapacitet til [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km og sin fjernkapacitet til ca. [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Ca. [20-30 %]* af Telias netkapacitet er lejet ud til tredjeparter (kunder og operatłrer). Ifłlge Telia er ingen bestemt kapacitet afsat til eget brug. I en uafh(cid:230)ngig rapport, som parterne henviste til (29), skłn- nedes det, at 43 % af fjernlejeaftalerne var indg(cid:229)et med Telia. Der findes andre udbydere af netinfrastruktur til fjerntrafik i Sverige, hvoraf Bankverket og Svenska Kraft- n(cid:228)t blev angivet som de stłrste udbydere. Andre alterna- tive udbydere omfatter bl. a. Tele2, Stokab og en lang r(cid:230)kke kommuner. Selv om ingen af disse łvrige udby- dere p(cid:229) omr(cid:229)det har en kapacitet, der kan m(cid:229)le sig med Telias, kan der ikke ses bort fra, at de hver is(cid:230)r og til- sammen har adgang til en betydelig alternativ kapacitet, som de kan udbyde p(cid:229) markedet »dark fibres«). Heller ikke i dette tilf(cid:230)lde er det fremg(cid:229)et af Kommissionens markedsundersłgelse, at der findes en interessekonflikt, som vil mindske disse alternative udby- deres incitament til at tilbyde deres kapacitet i konkur- rence med Telia. (herunder (29) En rapport udarbejdet af Price Waterhouse Coopers til PTS (den svenske post- og telestyrelse). L 40/28 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 (180) Hvis kapacitet p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt tilf(cid:230)ldet. skulle blive dyrere i det ene land i forhold til det andet land, kunne operatłrer, som łnsker kapacitet, blive fristet til at finde lłsninger, hvorved de bliver i stand til at udnytte kapaci- tet p(cid:229) den anden side af gr(cid:230)nsen (som g(cid:229)r over land og telekommunikation, har mange tilslutningspunkter til mens infrastrukturen i andre n(cid:230)rliggende lande som Danmark, Finland eller Rusland ikke vil v(cid:230)re egnet til dette form(cid:229)l, enten fordi det ville kr(cid:230)ve en ny słkabel- forbindelse, eller fordi der er f(cid:230)rre tilslutningspunkter). Hvis f. eks. Telenors priser for kapacitet s(cid:229)ledes skulle stige for meget i Norge, er der mulighed for, at Telia Norge kunne udnytte sin s(cid:230)rlige stilling og udbyde fjerntransport til i det mindste visse dele af Norge, og navnlig kommunikationen i den nord-sydg(cid:229)ende retning, ved at fłre trafikken over gr(cid:230)nsen til Sverige via lejede kredslłb, fremfłre den via Telias fjernnet og sende den tilbage til Norge, igen via lejede kredslłb, men i n(cid:230)rhe- den af destinationspunktet. Det modsatte kunne selvfłl- I deres svar har parterne gelig ogs(cid:229) v(cid:230)ret anfłrt, at dette scenario er usandsynligt, da langt de fle- ste kunder bor i den sydlige del af henholdsvis Sverige og Norge. Det st(cid:229)r dog fast, at en s(cid:229)dan routinglłsning kunne v(cid:230)re en rentabel mulighed for visse dele af aktivi- teterne. Selv om Telenor kunne v(cid:230)re fristet til at afvise alle s(cid:229)danne p(cid:229)stande som forhandlingstaktik, ville sel- skabet fuldst(cid:230)ndigt som et konkurrencedygtigt alternativ, og som s(cid:229)dant ville trus- len i et vist omfang begr(cid:230)nse Telenors priser. Begge par- ter har under alle omst(cid:230)ndigheder lige meget at miste, da Telenordia kunne blive udsat for modforholdsregler i Sverige, hvis Telia Norge stilles ugunstigt som fłlge af hłje priser i Norge. I deres svar głr parterne g(cid:230)ldende, at s(cid:229)danne aktioner ville v(cid:230)re i strid med den nationale lovgivning eller f(cid:230)llesskabsretten. Det skal i denne for- bindelse bem(cid:230)rkes, at muligheden for at kontrollere fremtidige misbrug p(cid:229) grundlag af den nationale lovgiv- ning eller f(cid:230)llesskabsretten ikke kan begrunde etablerin- gen eller skabelsen af en dominerende stilling. S(cid:229) snart fusionen er gennemfłrt, vil s(cid:229)danne begr(cid:230)nsninger for- svinde, og begge parters dominans p(cid:229) begge markeder vil v(cid:230)re styrket. ikke kunne udelukke det (181) Inden fusionen kunne parterne hver is(cid:230)r (cid:151) i det mind- ste i forbindelse med salg til erhvervskunder (cid:151) desuden have g(cid:229)et uden om det etablerede teleselskabs nationale infrastruktur i den andens omr(cid:229)de gennem dedikeret adgang, dvs. lejede kredslłb eller virtuelle private net. Denne mulighed vil ogs(cid:229) blive udelukket p(cid:229) grundlag af fusionen. (182) Den planlagte transaktion vil derfor styrke Telenors dominerende stilling p(cid:229) markedet for netinfrastrukturer til fjerntrafik og international trafik i Norge. I betragt- ning af parternes tilsagn vedrłrende frasalget af deres overlappende aktiviteter, deres kabel-tv-aktiviteter og den fri adgang til abonnentnettet (se afsnit IV), er det ikke nłdvendigt at tage stilling til, om transaktionen vil fłre til skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling p(cid:229) de svenske markeder for netinfrastrukturer til fjern- trafik og international trafik. Abonnenters adgang til teletjenester Abonnenters adgang til lokale tjenester (183) I Sverige har Telia [90-100 %]* af markedet, beregnet p(cid:229) grundlag af indt(cid:230)gter. Der findes en r(cid:230)kke konkurrenter med meget sm(cid:229) markedsandele, som tegner sig for de resterende [0-10 %]*, herunder Tele 2 og Telenordia. Med en markedsandel i denne stłrrelsesorden er Telia klart dominerende. (184) I Norge er Telenor den etablerede teleoperatłr med en markedsandel p(cid:229) [90-100 %]*. En s(cid:229) hłj markedsandel er udtrykt for en dominerende stilling. Telia har en andel p(cid:229) [0-10 %]* (30) via Telia Norge, og Tele 2 har en andel p(cid:229) mindre end [0-10 %]*. i Norge og Sverige. Endelig vil (185) Fusionen vil udelukke den faktiske konkurrence fra Tele- nordia i Sverige og fra Telia Norge i Norge (31). Den vil endvidere udelukke den meste effektive potentielle kon- kurrent fusionen af ovenn(cid:230)vnte grunde łge den nye enheds mulighed for og incitament til at h(cid:230)ve samtrafiktaksterne (eller ikke neds(cid:230)tte taksterne) eller forringe adgangen til abonnent- nettet i forbindelse med indenlandske tjenester. Inden fusionen havde Telenor f. eks. begr(cid:230)nsede muligheder for at forhłje samtrafiktaksterne over for sine indenland- ske konkurrenter, da en s(cid:229)dan foranstaltning have ramt Telia Norge, hvilket kunne have f(cid:229)et Telia til at udnytte sin forhandlingsposition i relationen til Telenors eller Telenordias aktiviteter i Sverige. Efter fusionen vil denne begr(cid:230)nsning forsvinde (32). (30) Parterne oplyste senere et tal p(cid:229) [0-10 %]* p(cid:229) grundlag af kaldemi- nutter og [0-10 %]* p(cid:229) grundlag af indt(cid:230)gter som afspejling af andelene i slutningen af 1998. Det er imidlertid af mindre betyd- ning for argumentationen, om der benyttes senere eller tidligere tal. (31) Selv om den fusionerede enhed kun vil opn(cid:229) meget begr(cid:230)nsede stigninger i markedsandelen i Norge og Sverige, er disse udtryk for bortfaldet af en v(cid:230)sentlig del af den lille markedsandel, som ikke allerede kontrolleres af den etablerede operatłr. (32) Konkurrenter, som udbyder lokalsamtaler, vil i stłrre eller mindre grad blive berłrt af parternes łgede mulighed for at łge konkur- renternes omkostninger alt afh(cid:230)ngig af, om de kun udbyder inden- landske tjenester i det ene land eller i begge lande, eller om de udbyder indenlandske og internationale tjenester i det ene land eller i begge lande, eller en kombination heraf. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/29 (186) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende og af de mere generelle grunde, der er skitseret i indledningen til konkurrence- vurderingen, vil fusionen styrke de etablerede operatł- rers eksisterende dominerende stillinger p(cid:229) markedet for abonnenters adgang til lokale tjenester. Fjerntjenester Fjerntrafik i Norge og Sverige (187) Ifłlge de oplysninger, som parterne har fremlagt, var der ca. [(cid:133)]* mio. minutter fjerntrafik i Norge og ca. [(cid:133)]* mio. minutter i Sverige. (188) Nedenst(cid:229)ende tabel viser markedsandelene for fjerntrafik i 1998 p(cid:229) grundlag af indt(cid:230)gter. Fjerntrafik Kun Sverige Kun Norge Telia Telenor [65-75 %]* [0-10 %]* [0-10 %]* [90-100 %]* Telenordia [0-10 %]* [0-10 %]* Tele 2 Tele 8 [15-25%]* [0-10 %]* [0-10 %]* Global One [0-10 %]* Sonera RSL Com Netnet [0-10 %]* [0-10 %]* [0-10 %]* (189) I Norge har Telenor en dominerende [90-100 %]* mar- kedsandel og Telia Norge en andel p(cid:229) [0-10 %]*. Telia Norge har derfor en sjettedel af den markedsandel, som ikke allerede kontrolleres af den etablerede operatłr. I Sverige har Telia en andel p(cid:229) [70-80 %]*. Telenor er repr(cid:230)senteret i joint venturet Telenordia, som tegner sig for en markedsandel p(cid:229) [0-10 %]*. Disse [0-10 %]* udgłr ca. en fjerdedel af den del af markedet, som ikke kon- trolleres af den etablerede operatłr. (190) Fusionen vil resultere i, at den faktiske konkurrence fra Telia Norge i Norge og fra Telenordia i Sverige vil bort- falde, da Telia Norge og Telenordia vil forsvinde som konkurrerende udbydere. Af ovenn(cid:230)vnte grunde vil fusionen desuden resultere i, at den potentielle konkur- rence fra Telias og Telenors side vil blive udelukket. I forbindelse med fjerntrafik er muligheden for at blive koblet sammen med den etablerede operatłrs net og med andre konkurrenter et vigtigt element. En konkur- rent, som łnsker at fremfłre fjerntrafik, vil i givet fald skulle betale den etablerede operatłr for at głre brug af dennes net (f. eks. hvis opkaldet er foretaget i forbindelse med fast operatłrvalg eller operatłrforvalg), betale omkostninger for leje af fjernforbindelser, igen eventuelt hos den etablerede operatłr, og derp(cid:229) betale for sam- menkoblingen, s(cid:229)ledes at opkaldet kan fremfłres via den etablerede operatłrs net med henblik p(cid:229) terminering. Den etablerede operatłr er i stand til at styre alle disse omkostninger. (191) Fusionen vil łge parternes mulighed for at udelukke konkurrenter ved at h(cid:230)ve taksterne eller forringe sam- trafikkens kvalitet over for tredjeparter, der łnsker at terminere opkald, eller ved at tilbyde sine egne kunder bedre vilk(cid:229)r i forbindelse med fjerntrafik end de vilk(cid:229)r, som konkurrenterne kan tilbyde, n(cid:229)r de har betalt de nłdvendige samtrafiktakster. Af de samme (cid:229)rsager som ovenfor anfłrt f(cid:229)r parterne stłrre mulighed for og łget incitament til at łge konkurrenternes omkostninger med hensyn til lokalopkald, da deres egne datterselskaber, der opererer i den anden parts omr(cid:229)der, ikke l(cid:230)ngere vil blive ramt af prisstigninger, som den anden etablerede operatłr m(cid:229)tte gribe til som modv(cid:230)rge. Da Telia og Telenor var s(cid:230)rskilte enheder, var deres priser for fjern- tjenester og tilhłrende support begr(cid:230)nset af bevidst- heden om, at de ikke kunne h(cid:230)ve priserne over for kon- kurrenterne, herunder hinanden, uden at skade deres egne interesser i det tilgr(cid:230)nsende omr(cid:229)de, og at deres kunder i givet fald kunne fłle sig tilskyndet til at bruge den gr(cid:230)nseoverskridende infrastruktur som et middel til at s(cid:230)tte deres hovedudbyder under konkurrencepres. Efter fusionen vil dette pres bortfalde. Derudover kan de udnytte deres kontrol med abonnentnettet i deres for- handlinger med operatłrer, som łnsker sammenkobling, da denne kontrol giver dem en fordel, som deres kon- kurrenter ikke har. De kan desuden tilbyde fjernproduk- ter i et meget stłrre geografisk omr(cid:229)de og underbyde konkurrenter, hvis udbud fortsat er begr(cid:230)nset af natio- nale gr(cid:230)nser. Dette vil blive forst(cid:230)rket af, at de st(cid:229)r meget st(cid:230)rkt i deres respektive nationale omr(cid:229)der med hensyn til den underliggende infrastruktur (kabelkapaci- tet). (192) Den planlagte transaktion vil derfor styrke parternes dominerende stilling p(cid:229) markederne for fjerntjenester i henholdsvis Sverige og Norge. L 40/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 Internationale tjenester (193) Det internationale marked kan betragtes som enten et marked for udbud af internationale telefonitjenester eller et marked for bestemte par af lande. (194) Ifłlge de oplysninger, som parterne har angivet i deres CO-fomular, udgjorde den internationale trafik for mar- kedet som helhed i 1998 [(cid:133)]* mio. minutter i Norge og [(cid:133)]* i Sverige. (195) Nedenst(cid:229)ende tabel viser andelene af det nationale mar- ked p(cid:229) grundlag af de samlede samtaleindt(cid:230)gter fra denne sektor. International Kun Norge Kun Sverige Telia Telenor [0-10 %]* [60-70 %]* [80-90 %]* [0-10 %]* Telenordia [0-10 %]* [0-10 %]* Kombineret Tele 2 Tele 8 Global One Sonera RSL Com [0-10%]* [20-30 %]* [0-10 %]* [0-10 %]* [0-10 %]* [0-10 %]* [0-10 %]* MCI WorldCom Netnet [0-10 %]* (196) P(cid:229) grundlag af det nationale marked viser andelene klart, at Telenor med en markedsandel p(cid:229) [80-90 %]* har en dominerende stilling p(cid:229) det norske marked. Ogs(cid:229) med hensyn til Sverige er Telias andel p(cid:229) [60-70 %]* af de internationale opkald tegn p(cid:229) en dominerende stilling. (197) Disse markedsandele viser en dominans p(cid:229) grundlag af parternes andel af den samlede internationale trafik. Nedenfor vil strłmmen af international trafik mellem bestemte lande blive analyseret. Med hensyn til trafikken til enkelte lande sendte Telenor i 1998 [20-30 %]* af sin internationale trafik til Sverige, [10-20 %]* til Danmark og [0-10 %]* til Finland. Telia sendte [15-25 %]* af sin internationale trafik til Norge, [10-20 %]* til Danmark og [0-10 %]* til Finland. (198) Nedenst(cid:229)ende tabel viser strłmmen af international tale- trafik mellem de nordiske lande som en procentdel af opkald fra oprindelseslandet (kilde: »Direction of traffic 1999«, Traffic Statistics, ITU). fra fra fra fra til Sverige Norge Finland Danmark Sverige Norge Finland Danmark (cid:151) 26 28,7 15,5 12,7 13,6 10,3 (cid:151) 2,5 14,6 3,6 (cid:151) 2,9 9,4 1,8 (cid:151) (199) Det fremg(cid:229)r af ovenst(cid:229)ende tabel, at trafikstrłmmen i Norden udgłr en v(cid:230)sentlig del af trafikken. (200) Fusionen vil resultere i, at den faktiske konkurrence fra Telia Norge i Norge og fra Telenordia i Sverige vil bort- falde, da Telia Norge og Telenordia vil forsvinde som konkurrerende udbydere. Af ovenn(cid:230)vnte grunde vil fusionen desuden resultere i, at den potentielle konkur- rence fra Telias og Telenors side vil blive udelukket. (201) Som det fremgik ovenfor, vil fusionen ogs(cid:229) łge den fusionerede enheds incitament til og mulighed for at dis- kriminere over for tredjeparter. Hvad ang(cid:229)r virkningen p(cid:229) bestemte par af lande som skitseret ovenfor, vil fusio- nen łge muligheden for og incitamentet til at h(cid:230)ve (eller ikke neds(cid:230)tte) termineringstaksterne eller forringe samtrafikkens kvalitet. Selv om det ikke er alle opkald, der kr(cid:230)ver terminering i Norge eller Sverige (bl. a. fordi en r(cid:230)kke konkurrenter p(cid:229) ruten i givet fald kun tilbyder afg(cid:229)ende opkaldstjenester), skal der selv i forbindelse med disse stadig betales for igangs(cid:230)tningen af trafik via den etablerede operatłrs net, og en del af de p(cid:229)g(cid:230)ldende operatłrers omkostninger afh(cid:230)nger s(cid:229)ledes af den etab- lerede operatłr. (202) Parterne har gjort g(cid:230)ldende, at deres trafikvolumen over gr(cid:230)nsen er meget lille og hłjst tegner sig for en lille procentdel af deres samlede oms(cid:230)tning. Det skal imid- lertid bem(cid:230)rkes, at [20-30 %]* af Norges internationale trafik gik til Sverige, og at ca. [10-20 %]* af Sveriges internationale trafik gik til Norge. Ifłlge konkurrerende tredjeparter stammede en v(cid:230)sentlig del af deres indt(cid:230)g- ter fra den internationale trafik mellem de to lande. Ved internationale ruter kan konkurrenter ofte hj(cid:230)lp af komme ind p(cid:229) telemarkedet lande, som hidtil har v(cid:230)ret domineret af etablerede selskaber. Det fremgik af materiale, som Kommissionen fik forelagt af tredjeparter, at den gr(cid:230)nseoverskridende trafik var meget vigtigere i 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/31 for dem i indt(cid:230)gtsm(cid:230)ssig henseende, end den ifłlge par- terne var for dem selv. Denne fusion vil derfor i langt hłjere grad indvirke p(cid:229) konkurrenternes omkostnings- basis, da konkurrenterne synes at v(cid:230)re mere afh(cid:230)ngige af den internationale trafik mellem Norge og Sverige ikke kun med hensyn til end de etablerede selskaber, den p(cid:229)g(cid:230)ldende rute, men ogs(cid:229) i forbindelse med kom- binerede produkter. (203) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r opkald til Denmark og Finland, behł- ver den fusionerede enhed ikke frygte modforholdsreg- ler, hvis den forhłjer sin faktureringstakst over for andre operatłrer i Norden. Den kan terminere sin egen afg(cid:229)- ende trafik i disse lande via sine egne datterselskaber. Telias eller Telenors datterselskaber i Danmark eller Fin- land kan enten terminere trafik ved at udnytte deres ret til fri adgang til abonnentnettet eller koble sig op p(cid:229) de lokale etablerede operatłrers net p(cid:229) regulerede vilk(cid:229)r i bevidstheden om, at konkurrenter i Danmark og Finland har f(cid:230)rre muligheder for at s(cid:230)tte sig til modv(cid:230)rge, da de ikke kan undg(cid:229) den etablerede operatłrs fakturerings- eller samtrafiktakster ved terminering af trafik i Norge eller Sverige (33). (204) Den planlagte transaktion vil derfor styrke parternes dominerende stilling p(cid:229) markederne for international telefoni i henholdsvis Sverige og Norge, navnlig med hensyn til trafikken mellem Sverige og Norge. t(cid:230)gtsgrundlag skłnnedes Telia at have en andel p(cid:229) [50-60 %]* af det svenske marked, mens Europolitan teg- nede sig for [20-30 %]*, og Comviq havde [10-20 %]*. Beregnet p(cid:229) grundlag af kaldeminutter udgjorde marke- det [(cid:133)]* mia. kaldeminutter. Telenors markedsandel i Norge for mobiltelefoni (GSM) var [65-75 %]*, og kon- kurrenten, Netcom GSM ASA, for [25-35 %]*. P(cid:229) grundlag heraf har parterne en meget st(cid:230)rk, om ikke dominerende stilling p(cid:229) deres respektive markeder. tegnede sig respektive datterselskaber (207) P(cid:229) grundlag af, at markederne er nationale, h(cid:230)vder par- terne, at der ikke er tale om nogen overlapning i Norge eller Sverige, da ingen af deres datterselskaber udnytter den GSM-licens, de har f(cid:229)et bevilget. Det forhold, at deres allerede har brugt kr(cid:230)fter og midler p(cid:229) at erhverve disse GSM-licenser, m(cid:229) imidlertid anses for at v(cid:230)re et tegn p(cid:229), at det er deres klare hensigt at komme ind p(cid:229) hinandens marked. I betragtning af den betydning, som trafikken mellem Sve- rige og Norge som n(cid:230)vnt har, og parternes mulighed for at terminere opkald mod betaling p(cid:229) deres hjemme- markeder, m(cid:229) det endvidere konkluderes, at begge parter ogs(cid:229) uden fusionen vil v(cid:230)re i en gunstig stilling til at kunne udnytte deres GSM-licenser og dermed skaffe sig et fodf(cid:230)ste p(cid:229) hinandens hjemmemarked. P(cid:229) samme m(cid:229)de, som det beskrives nedenfor, kunne en s(cid:229)dan markedsadgang have v(cid:230)ret baseret p(cid:229) en opgi- velse of roamingafgifterne mellem Norge og Sverige. Fusionen vil derfor udelukke en v(cid:230)sentlig potentiel kon- kurrent i b(cid:229)de Norge og Sverige. solidt Mobiltelefoni i Norge og Sverige (205) Telia og Telenor udbyder mobilkommunikation i hen- holdsvis Sverige og Norge. Telia Norge har f(cid:229)et bevilget en GSM-licens i Norge, og Telenordia har f(cid:229)et bevilget en GSM-licens i Sverige. De fusionerende parter vil drage fordel af de licenser, de har i Danmark og Finland. (206) I 1998 skłnnedes det svenske marked for mobiltelefoni at udgłre ca. [1 500-2 000]* mio. EUR. P(cid:229) dette ind- (33) Det skal bem(cid:230)rkes, at Telia ejer kabler mellem Sverige og Dan- mark, som ifłlge tredjeparter har tilstr(cid:230)kkelig kapacitet til at frem- fłre al Telia/Telenor-trafik til Danmark, og desuden ejer Telia hele kredslłb fra Sverige til Finland og fra Sverige til Norge. (208) Hvad ang(cid:229)r mobiltelefoni i Norden, głr de samme forbindelse med bet(cid:230)nkeligheder sig g(cid:230)ldende som i fastnettelefoni. Med fusionen f(cid:229)r parterne mulighed for at afskaffe roamingafgifterne indbyrdes eller bringe dem ned p(cid:229) et niveau, hvor prisen for en samtale mellem Norge og Sverige ikke głr markedet attraktivt for opera- tłrer udefra. De kunne fłle sig tilskyndet til at głre dette som led i en forretningsstrategi, der tager sigte p(cid:229) at fjerne konkurrenter. Begrebet roamingafgifter bliver da ogs(cid:229) af teoretisk art, da betalinger fra det ene net til det andet blot vil v(cid:230)re betalinger fra den ene part i den fusionerede enhed til den anden. Forbrugere i Sverige kan bestille deres tjenester i Norge eller omvendt og per- manent anvende telefonen i roamingtilstand. Ved at afskaffe roamingafgifterne (eller neds(cid:230)tte roamingafgif- terne i forbindelse med opkald via deres f(cid:230)lles net til det punkt, hvor opkaldene behandles som nationale opkald) kan parterne underbyde de priser, der tilbydes af kon- kurrenterne, som vil v(cid:230)re tvunget til at opretholde ord- ningen med roamingafgifter eller risikere at krydssubsi- diere hinanden, hvis trafikken er ude af balance. L 40/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 eller forringe samtrafikkens (209) Af de (cid:229)rsager, der er anfłrt i forbindelse med fastnettele- foni ovenfor, vil fusionen endvidere łge muligheden for og incitamenter til at h(cid:230)ve (eller ikke neds(cid:230)tte) termine- ringstaksterne kvalitet. Adgangen p(cid:229) mobilomr(cid:229)det er underlagt de samme fak- torer som alle de łvrige tjenester, hvor adgangen til abonnentnettet er vigtig for at kunne udbyde tjenester. Det forhold, at andre mobiloperatłrer vil skulle benytte parterne til terminering af deres opkaldstrafik i Norge og Sverige i parternes abonnentnet, stiller parterne i samme situation, som n(cid:229)r de terminerer trafik fra det traditionelle fastnet. Mobiltelefoni i Irland (210) P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er det kun i Irland, der findes overlapninger uden for Sverige og Norge. Henholdsvis Telia og Telenor har f(cid:230)lles kontrol med de mobilopera- tłrer, som sammen udgłr de eneste to operatłrer, der p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er aktive p(cid:229) det irske marked for mobilkommunikation. Telia har sammen med KPN og den irske stat f(cid:230)lles kontrol med Eircom (der tidligere hed Telecom Eireann). Eircoms mobiloperatłrer er Eir- cell, som har en markedsandel p(cid:229) [60-70 %]*. Telenor har sammen med ESAT Telecom f(cid:230)lles kontrol med ESAT Digifone, den eneste nuv(cid:230)rende konkurrent, som har en markedsandel p(cid:229) [30-40 %]*. (211) Under den mundtlige hłring erkl(cid:230)rede parterne, at de var rede til afh(cid:230)nde deres overlappende aktiviteter, s(cid:229)le- des at overlapningen mellem Telia og Telenor i Irland vil blive oph(cid:230)vet fuldst(cid:230)ndigt. Dette tilbud blev gen- taget i de tilsagn, som parterne har afgivet (se afsnit IV). Uden et s(cid:229)dant frasalg vil transaktionen give den fusio- nerede enhed f(cid:230)lles kontrol med alle de mobilselskaber (cid:151) dvs. to (cid:151) der p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er aktive p(cid:229) det irske marked for mobilkommunikation. Ved at give den fusionerede enhed f(cid:230)lles kontrol med alle aktive aktłrer p(cid:229) markedet vil fusionen s(cid:229)ledes fłre til skabelse af en dominerende stilling i Irland, hvis der ikke foreta- ges passende frasalg. Operatłradgang til abonnentnet (Norge og Sverige) (212) Den markedsm(cid:230)ssige styrke hos operatłrer, som udby- der abonnentnet, kan v(cid:230)re en funktion af den m(cid:230)ngde trafik, de kan terminere, som igen afh(cid:230)nger af antallet af abonnenter og det trafikvolumen, de modtager. Markedsandele for abonnentnettrafik via Telenors net (34) i 1998: Selskab (Norge) Markedsandel p(cid:229) grundlag af indt(cid:230)gter (kaldeminutter i parenteser) Markedsandel p(cid:229) grundlag af antal abonnenter (35) (erhvervskunder/privatkunder) Telenor [90-100 %]* ([90-100 %]*) [90-100 %/90-100 %]* [0-10 %/0-10 %]* [5-15 %/0-10 %]* Foreligger ikke [0-10 %/0-10 %]* Telia Tele 2 Tele 8 NetNet Andre [0-10 %]* ([0-10 %]*) [0-10 %]* ([0-10 %]*) [0-10 %]* ([0-10 %]*) [0-10 %]* ([0-10 %]*) [0-10 %]* ([0-10 %]*) (213) Det fremg(cid:229)r, at uanset om tallene baseres p(cid:229) indt(cid:230)gter eller kaldeminutter eller antal abonnenter, kontrollerer Telenor stadig adgangen til abonnentnettet. Telenor til- byder ikke fri adgang til abonnentnettet, og inden 1998 havde selskabet en andel p(cid:229) 100 %. Siden 1998 er kon- kurrencen blevet łget. Ifłlge parterne registrerede Telia Norge ca. [(cid:133)]* kunder med fast operatłrvalg, Tele 2 ca. [(cid:133)]* kunder og Tele 1 Europe ca. [(cid:133)]* kunder. Disse nye konkurrenter er imidlertid ikke i stand til at opn(cid:229) en fortjeneste p(cid:229) opkaldsterminering, og det er kun de konkurrenter, som har deres egen faste adgang, f. eks. via radioforbindelser, eller erhvervskunder med en fast for- bindelse til en anden operatłr, der virkelig er i stand til at konkurrere med den etablerede operatłr. (34) Parterne p(cid:229)pegede, at der i disse tal kun indg(cid:229)r markedsandele for trafik, der er igangsat via Telenors net, og at deres markedsandele ville v(cid:230)re lavere, hvis trafikken via de łvrige net blev lagt til. I betragtning af, at Telenor ikke tilbyder fri adgang til abonnentnet- tet, vil hovedparten af den trafik, der igangs(cid:230)ttes via konkurre- rende abonnentnet, imidlertid blive igangsat i Telenors net gennem fast operatłrvalg eller operatłrforvalg. I forbindelse med opkalds- terminering vil det kun v(cid:230)re de net, der har egen fast adgang til abonnentnettet, som under alle omst(cid:230)ndigheder vil kunne termi- nere trafik, og de kan kun forvente at terminere en andel svarende til deres stłrrelse i forhold til Telenor. Fordrejningen vil derfor ikke udgłre mere end et par procentpoint. (35) Summen af tallene udgłr mere end 100, da en r(cid:230)kke abonnenter har fast operatłrvalg/opkaldsvalg og derfor benytter mere end en teleoperatłr. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/33 (214) af fra indt(cid:230)gterne I Sverige tegnede Telia sig ifłlge parternes skłn for ca. abonnentnettet og [90-100 %]* [90-100 %]* af kaldeminutterne eller [90-100 %]* af antallet af abonnenter. En s(cid:229) hłj markedsandel vidner om en dominerende stilling. Der er endnu ikke mulig- hed for fast operatłrvalg i Sverige, men det skulle have v(cid:230)ret indfłrt den 11. september 1999. P(cid:229) grund af uoverensstemmelse i forbindelse med etableringen, hvor Telia har n(cid:230)gtet at overdrage kunder til de łvrige opera- tłrer, medmindre visse betingelser opfyldes, er man ble- forl(cid:230)nge overdragelsesperioden med vet enige om at endnu to m(cid:229)neder (11. november 1999). (215) B(cid:229)de Telia og Telenor kan derfor anses for at v(cid:230)re dominerende p(cid:229) dette marked. Fusionen vil styrke Tele- nors dominerende stilling i Norge ved at eliminere Telia, som sammen med Tele 2 er selskabets st(cid:230)rkeste faktiske konkurrent. Som beskrevet i indledningen til konkurren- cevurderingen vil fusionen endvidere udelukke den potentielle konkurrence, der findes mellem parterne. (216) P(cid:229) grund af udelukkelsen af faktisk og potentiel konkur- rence vil den nye enhed af de (cid:229)rsager, der er beskrevet i indledningen til konkurrencevurderingen, i hłjere grad kunne łge konkurrenternes omkostninger til adgangen til abonnentnettet. (217) Den planlagte transaktion vil derfor styrke parternes dominerende stilling p(cid:229) markedet for operatłradgang til abonnentnet i henholdsvis Sverige og Norge. takstudj(cid:230)vningsstrategier. Da den etablerede operatłr vil kunne kombinere net p(cid:229) tv(cid:230)rs af de to lande og kon- trollere adgangen til slutbrugerne, vil vedkommende have et omkostningsniveau, som konkurrenterne ikke kan opn(cid:229). Den planlagte transaktion vil derfor styrke Telenors dominerende stilling p(cid:229) markedet for operatłr- adgang til I fjernnet og internationale net betragtning af parternes tilsagn vedrłrende frasalget af deres overlappende aktiviteter, deres kabel-tv-aktiviteter og den fri adgang til abonnentnettet (se afsnit IV neden- for), er det ikke nłdvendigt at tage stilling til, om trans- aktionen vil fłre til skabelse eller styrkelse af en domine- rende stilling p(cid:229) det svenske marked for tilr(cid:229)dighedsstil- lelse af netinfrastrukturer til fjerntrafik og international trafik. i Norge. Erhvervsvirksomheders datakommunikation (219) I nedenst(cid:229)ende tabel er markedsandelene fordelt p(cid:229) grundlag af en national markedsafgr(cid:230)nsning: Andel af erhvervsvirksomheders datakommunikation i % Telia Telenor Tilsammen I Norge alene [10-20 %]* [60-70 %]* [70-80 %]* I Sverige alene [65-75 %]* [10-20 %]* [80-90 %]* Operatłradgang til fjernnet og internationale net international (218) De ovenfor anfłrte tal over markedsandele for fjernop- kald og internationale opkald viser parternes domine- rende stilling inden for fjerntrafik og international trafik. Det vil inden for det nationale omr(cid:229)de v(cid:230)re vanskeligt for andre operatłrer at tilbyde adgang til fjernnet eller internationale net, da de ikke kan tilbyde opkaldstermi- neringstjenester til geng(cid:230)ld. Selv om de kunne aftale at trafik fra nye overtage fjerntrafik eller abonnentnetoperatłrer, vil det v(cid:230)re vanskeligt for dem at for tilbyde konkurrencedygtige priser p(cid:229) markedet fjerntrafik, da de er nłdt til at sammenkoble med den etablerede operatłr for at terminere opkaldet. Operatł- rerne vil under alle omst(cid:230)ndigheder v(cid:230)re afh(cid:230)ngige af de etablerede operatłrers net til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af opkald, og en del af deres omkostninger vil derfor afh(cid:230)nge af disse operatłrer. Med hensyn til den internationale trafik vil de ikke kunne f(cid:229) en effektiv aftale i stand med opera- tłrer uden for Norge og Sverige, der słger en operatłr, som kan terminere opkald for dem i Norge og Sverige, da deres priser vil skulle indeholde et element til adgang til abonnentnettet. Den etablerede operatłr kan til enhver tid głre deres bestr(cid:230)belser form(cid:229)lslłse gennem (220) Parternes dominans vil som fłlge af fusionen blive łget gennem en stigning i deres markedsandele. Fusionen vil udelukke den etablerede operatłrs stłrste konkurrent i b(cid:229)de Sverige og Norge. I Sverige vil de fire stłrste kon- kurrenter v(cid:230)re Tele 2 med [5-15 %]*, Global One med [0(cid:151)10 %]*, MCI WorldCom med [0(cid:151)10 %]* og Sonera I Norge vil de stłrste konkurrenter med [0(cid:151)10 %]*. v(cid:230)re Posten SDS med [0-10 %]*, IBM med [0-10 %]*, Global One med [0-10 %]*, Equant med [0-10 %]* og fusionen ude- Fellesdata med [0-10 %]*. Endvidere vil lukke den mest effektive potentielle konkurrent. (221) Der er eksempler p(cid:229) selskaber p(cid:229) dette marked, som hovedsagelig udbyder et »nordisk« datakommunikations- produkt til erhvervsvirksomheder. Et af disse selskaber er Telenordia, et joint venture mellem Telenor, BT og Tele Danmark, som specifikt tager sigte p(cid:229) at udbyde s(cid:229)danne tjenester til erhvervsvirksomheder, som słger lłsninger inden for datakommunikation i Norden, og Nordicom, en tjeneste, som udbydes af Telenordia, Tele Danmark og Telenor, og hvor erhvervsvirksomheder tilbydes hłjhastigheds- i Sverige og i Norden, bl. a. L 40/34 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 kommunikationstjenester i Norden. Tredjeparter er ogs(cid:229) anfłrt med en lang r(cid:230)kke eksempler p(cid:229) nordiske virk- somheder, som har udtrykt interesse for tjenester, der er begr(cid:230)nset til deres specifikke telekommunikationsbehov i Norden. (224) Parterne vil v(cid:230)re i stand til at udnytte deres st(cid:230)rke posi- tion i forbindelse med kapaciteten af lejede kredslłb (se redegłrelsen ovenfor). (222) Fusionen kan indvirke p(cid:229) markedet for erhvervsvirksom- heders datakommunikation p(cid:229) to m(cid:229)der, dels med hen- syn til adgang til abonnentnettet, dels med hensyn til infrastrukturen. De konkurrenter p(cid:229) dette marked, som słger adgang via det offentlige koblede telefonnet, vil i forhold til parterne st(cid:229) i den konkurrencem(cid:230)ssigt ugun- stige situation, at de ikke kan udbyde de samme tjene- ster, som parterne er i stand til at udbyde. Parterne kan navnlig udnytte deres kontrol med abonnentnettet til at kombinere udbud af datakommunikation til erhvervs- virksomheder med tjenester i abonnentnettet, f. eks. tale- telefonitjenester, i hele Norden. Parterne er i denne for- bindelse i stand til at udbyde produkter, som specifikt er beregnet til det nordiske marked, og som d(cid:230)kker de fire nordiske lande. Selv om det ikke er nłdvendigt at tage stilling til, om disse produkter kan betragtes som et s(cid:230)rskilt marked, har Kommissionens undersłgelse vist, at nogle nordiske virksomheder har udtrykt interesse for tjenester, der er begr(cid:230)nset til deres specifikke telekom- munikationsbehov i Norden. S(cid:229)danne »nordiske« pro- dukter vil derfor alt andet lige v(cid:230)re attraktive for en kłber, som v(cid:230)lger et datakommunikationsprodukt til erhvervsvirksomheder. I det mindste i Norge og Sverige vil parternes konkurrenter ikke v(cid:230)re i stand til at tilbyde s(cid:229)danne produkter, hvori indg(cid:229)r tjenester i abonnentnet- tet, da de vil v(cid:230)re afh(cid:230)ngige af parterne, hvis de skal til- byde adgang til abonnentnettet, og parterne f(cid:229)r af ovenn(cid:230)vnte grunde stłrre mulighed for at łge deres omkostninger eller diskriminere mod dem. Konkurren- terne vil derfor st(cid:229) d(cid:229)rligt. (223) Som beskrevet i indledningen til konkurrencevurderin- gen skal der endvidere tages hłjde for, at parterne er i stand til at udłve en konkurrencebegr(cid:230)nsede adf(cid:230)rd i forbindelse med alle datakommunikationstjenester (samt andre teletjenester) i Norden. I Danmark og Finland er adgangen til abonnentnettet reguleret og derfor mere omkostningseffektiv end i Norge og Sverige, hvor der ikke er noget krav om fri adgang til abonnentnettet. Denne situation og omkostningsinternaliseringen som fłlge af fusionen vil formentlig łge de adgangsudgifter, som den fusionerede enheds konkurrenter skal afholde i Sverige og Norge for at tilbyde deres kunder regionale tjenester i Norden. P(cid:229) den anden side vil den fusionerede enhed fortsat have fordel af de mere liberale adgangs- bestemmelser i Danmark og Finland og v(cid:230)re i stand til at terminere opkald i disse lande til omkostnings(cid:230)gte takster. Ved at udnytte sin styrkede position i relation til abonnentnettet vil den fusionerede enhed derfor f(cid:229) mulighed for at udelukke konkurrence i Norden. (225) Hvis fusionen styrker den fusionerede enheds stilling i dens forhandlinger med andre teleoperatłrer, vil private datanet, som słger at tilkoble sig som operatłrer, for- mentlig v(cid:230)re blandt de fłrste »ofre« p(cid:229) grund af deres relativt begr(cid:230)nsede forhandlingsstyrke under s(cid:229)danne forhandlinger. Telia/Telenor vil v(cid:230)re i stand til at tilbyde gunstige vilk(cid:229)r i forbindelse med kombinerede pakker, hvori indg(cid:229)r adgang til abonnentnettet, til en pris, som skal sikre, at datanetoperatłren stort set ikke har andet valg end at acceptere, at Telia/Telenor leverer de p(cid:229)g(cid:230)ldende tjenester. Den fusionerede enhed kan derved głre potentielle konkurrenters udbud ikke-konkurrence- dygtige, i det mindste med hensyn til lokal opkaldster- minering, og i et meget stłrre omr(cid:229)de, end det havde v(cid:230)ret muligt inden fusionen. (226) I Norge udbyder Telenor netfremfłringstjenester til en r(cid:230)kke udbydere af datakommunikation til erhvervsvirk- somheder. Selskabets v(cid:230)sentligste kunde er Telia Norge, som i 1998 kłbte netfremfłringstjenester for [(cid:133)]* mio. EUR. Telia Norge kłbte ogs(cid:229) fysiske komponenter hos Telenor for [(cid:133)]* mio. EUR. Fusionen vil s(cid:230)tte parterne i stand til at internalisere disse omkostninger og dermed give den fusionerede enhed endnu en konkurrencefor- del. (227) Hvad ang(cid:229)r muligheden for at udbyde f(cid:230)llesnordiske teletjenester, vil fusionen udelukke den potentielle kon- kurrence, der findes mellem Telia og Telenor. Forud for fusionen var disse i realiteten de eneste to selskaber, som var i stand til at udbyde en tjeneste, som omfattede deres egne lande samt Finland og Danmark, med en pri- vilegeret adgang til abonnentnettet, og de eneste, som var i stand til at »bytte« adgang til deres abonnentnet til geng(cid:230)ld for modydelser. Endelig błr det erindres, at Telenordia, Tele Danmark og Telenor har etableret Nor- dicom, et joint venture, som tager sigte p(cid:229) at udbyde hłjhastighedskommunikationstjenester til erhvervskun- der i Norden. Efter fusionen vil den faktiske og potenti- elle konkurrence, der findes mellem Telia og Nordicom, blive udelukket. (228) Den planlagte transaktion vil derfor styrke parternes dominerende stilling p(cid:229) markederne for erhvervsvirk- somheders datakommunikation i henholdsvis Sverige og Norge. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/35 Beskrivelse af Internettet Internetnetv(cid:230)rk, peering- og transitaftale svenske net og dets internationale net. Telia har peering- aftaler med [(cid:133)]* internetudbydere, heriblandt Telenor, ved Oslos internetknudepunkt (NIX). Telia har [(cid:133)]* transitkunder. (229) Fra en teknisk synsvinkel er Internettet et globalt net best(cid:229)ende af routere og computerservere, som er for- telekabler. B(cid:229)de Telia og bundet via kabler, normalt Telenor ejer kapacitet, som anvendes i forbindelse med Internettet, men ikke al deres internettrafik sendes via deres net. Internettrafik kan opdeles i tre grupper: (cid:151) trafik sendt af en internetudbyder til en (flere) tran- situdbyder(e) (cid:151) trafik termineret af en internetudbyder i vedkom- mendes eget net (dvs. direkte til slutbrugere eller til internetudbyderes net, som er vedkommendes kun- der), og (cid:151) trafik sendt af internetudbyderen til sekund(cid:230)re pee- ringgr(cid:230)nseflader (trafik, der sendes via peeringafta- ler, sker uden afregning mellem kontrahenterne) (36). (230) Parterne har givet fłlgende beskrivelse af deres net og har opdelt tallene s(cid:229)ledes, at det fremg(cid:229)r, hvilken trafik der falder ind under hver af ovenn(cid:230)vnte kategorier: Telia (231) I toppen af Telias netinfrastruktur i Sverige findes [(cid:133)]* knudepunkter, [(cid:133)]*. P(cid:229) niveauet derunder st(cid:229)r Telia for driften af [(cid:133)]* fordelingsknudepunkter. Foruden disse [(cid:133)]* knudepunkter driver Telia [(cid:133)]* opkaldsknude- punkter via det offentlige koblede telefonnet. Telia har indg(cid:229)et peeringaftaler med [(cid:133)]* internetudbydere ved det nationale knudepunkt til udveksling af internettrafik i Stockholm (D-GIX) og [(cid:133)]* private peering-aftaler [(cid:133)]* med [(cid:133)]*. Blandt de [(cid:133)]* internetudbydere indg(cid:229)r Telenor og Telenordia. Telia s(cid:230)lger ikke national »tran- internetpro- sit« (dvs. tokolbaseret fremfłring af deres internetkommunikation inden for nationale gr(cid:230)nser) eller terminering, men s(cid:230)lger transit til international brug til andre internetud- bydere. Selskabets andel af transitmarkedet i E(cid:216)S udgłr ca. [5-15 %]*, p(cid:229) det globale marked ville dets andel falde til [0-10 %]*. internetudbydere af levering til (232) I Norge har Telia et internetnetv(cid:230)rk, der har et knude- punkt i [(cid:133)]* som centrum. Dette net er tilsluttet Telias (233) Telias internationale internetinfrastruktur (backbonenet- tet) best(cid:229)r af [(cid:133)]* knudepunkter i Europa og [(cid:133)]* i USA. Telias internettrafik til USA fremfłres fra Sverige via det [(cid:133)]* kabelsystem og videre igennem et af de [(cid:133)]* kabelsystemer (37). I USA kłber Telia transit hos [(cid:133)]*. Telia har ogs(cid:229) peeringaftaler med ca. [(cid:133)]* inter- netudbydere i USA. Med hensyn til den europ(cid:230)iske tra- fik kłber Telia transittjenester hos netoperatłrer [(cid:133)]* fra [(cid:133)]*. Telia har ogs(cid:229) peeringaftaler med [(cid:133)]* inter- netudbydere ved LINX (London InterNet exchange). (234) Telia skłnner, at ca. [25-35 %]* af den trafik, der igangs(cid:230)ttes i selskabets net, sendes til transitudbydere, [20-30 %]* termineres i dets net, og [40-50 %]* sendes til sekund(cid:230)re peeringgr(cid:230)nseflader. er sendes indenlandsk/skandinavisk (235) Med hensyn til internettrafikkens geografiske destination skłnner Telia, at ca. [50-60 %]* af selskabets slutbruger- trafik fra det svenske hjemmemarked sendes til USA. til Europa, hvoraf De resterende [40-50 %]* sendes (dvs. [30-40 %]* trafik [25-35 %]* til Norge, [0-10 %]* til Danmark og [0-10 %]*til Finland). Af den samlede svenske trafik g(cid:229)r [0-10 %]* til Telenordia og mindre end [0-10 %]* til Telenor. Med hensyn til trafik, der stammer fra Norge, skłnner Telia, at [25-35 %]* af denne trafik termineres i Norge, [0-10 %]* sendes til Sve- rige, [0-10 %]* til Danmark og [0-10 %]* til Finland. Af selskabets samlede trafik i Norge g(cid:229)r [0-10 %]* til Tele- nor og mindre end [0-10 %]* til Telenordia. til Sverige, [0-10 %]* Telenor (236) I toppen af sin infrastruktur i Norge driver Telenor [(cid:133)]* basisknudepunkter ([(cid:133)]*). P(cid:229) nivauet derunder st(cid:229)r Tele- nor for driften af [(cid:133)]* fordelingsknudepunkter og [(cid:133)]* adgangsknudepunkter. Telenor indg(cid:229)r peeringaftaler med alle internetudbydere, der findes ved Oslos inter- netknudepunkt. Telenor s(cid:230)lger transittjenester til [(cid:133)]* internetudbydere, men dets andel af transitmarkedet i E(cid:216)S er ubetydeligt og under [0-10 %]*. (36) Kommissionens beslutning i WorldCom/MCI-sagen, som er n(cid:230)vnt i betragtning 106. (37) [(cid:133)]*. L 40/36 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 (237) I Sverige ejer Telenor via Telenordia en internetinfra- struktur med stor kapacitet. I toppen af sit net st(cid:229)r Tele- nordia for driften af [(cid:133)]* basisknudepunkter ([(cid:133)]*). P(cid:229) niveauet derunder driver Telenordia [(cid:133)]* fordelingsknu- depunkter. Telenordia ejer et radiobaseret abonnentnet, som forbinder mindre end [(cid:133)]* virksomheder til selska- bets internetbackbonenet. Telenordia har adgang til resten af sine kunder via samtrafikaftaler med Telia. i (238) Endvidere ejer Telenor via Telenordia [(cid:133)]* ved inter- netknudepunktet [(cid:133)]*, hvor selskabet har indg(cid:229)et [(cid:133)]* peeringaftaler; desuden kontrollerer Telenordia et kabel, der er forbundet til et knudepunkt ved [(cid:133)]*. Tele- nordia kontrollerer en forbindelse mellem [(cid:133)]* og [(cid:133)]* og sender internettrafik via [(cid:133)]*. Telenordia kłber tran- sittjenester hos [(cid:133)]* i forbindelse med sin europ(cid:230)iske trafik. Selskabet har ogs(cid:229) indg(cid:229)et en transitaftale med [55-65 %]* af Telenordias internettrafik er [(cid:133)]*. Ca. international, og ca. [70-80 %] heraf sendes til USA. Tra- fikken til USA sendes via et kabelanl(cid:230)g, der er etableret af TAT-konsortiet (TAT 12). (239) Med hensyn til Telenors backbonenet ejer Telenor [(cid:133)]* knudepunker i [(cid:133)]*, [(cid:133)]* ved det internationale knude- punkt i [(cid:133)]* og [(cid:133)]* i [(cid:133)]*. Dets trafik til USA sendes fra Norge til [(cid:133)]* via [(cid:133)]* -kablet, videre til Canada via [(cid:133)]* -kablet, hvorfra det dirigeres over [(cid:133)]* til Telenors knudepunkt i [(cid:133)]*. Telenor lejer kapacitet p(cid:229) [(cid:133)]* -net- tet og [(cid:133)]*-nettet fra [(cid:133)]*. (240) Telenor antager, at ca. [50-60 %]* af selskabets samlede internettrafik sendes til transitudbydere, [20-30 %]* ter- mineres i dets eget net og [15-25 %]* udveksles via pee- ringaftaler. (241) Med hensyn til trafikkens geografiske destination skłn- ner Telenor, at ca. [70-80 %]* af dets internettrafik med oprindelse i Norge, er international, og [50-60 %]* sen- des til USA, [0-10 %]* termineres i de nordiske lande [(cid:133)]* og de resterende [0-10 %]* i andre europ(cid:230)iske lande. Telenor skłnner, at [0-10 %]* af selskabets sam- lede internettrafik termineres i Telias net, og mindre end [0-10 %]* termineres i Telenordias net. s(cid:229)ledes tilsammen have adgang under Øt har Telenor i Norge en markedsandel p(cid:229) (v(cid:230)rdim(cid:230)ssigt) [50-60 %]*, og Telia har [5-15 %]*. De vil en markedsandel p(cid:229) [60-70 %]*. Med hensyn til fast adgang har Telenor en markedsandel p(cid:229) [30-40 %]* (v(cid:230)rdim(cid:230)ssigt og i forhold til antal abonnenter), Tele 2 og EUNet er de n(cid:230)ststłrste aktłrer med [5-15 %]* hver, efterfulgt af Telia med [0-10 %]*. Med hensyn til opkaldsadgang er tallene (v(cid:230)rdim(cid:230)ssigt) for Telenor [60-70 %]*, Telia [10-20 %]* og Tele 2 [5-15 %]*; p(cid:229) grundlag af antallet af abonnen- ter vil parterne tilsammen opn(cid:229) en hłjere markedsandel p(cid:229) [80-90 %]* (Telenor [65-75 %]* og Telia [10-20 %]*). (243) For opkaldsadgang og dedikeret adgang under Øt har Telia i Sverige en markedsandel p(cid:229) (v(cid:230)rdim(cid:230)ssigt) [30-40 %]* og Telenordia [0-20 %]*. Dette giver en mar- kedsandel p(cid:229) tilsammen [40-50 %]*. Med hensyn til fast adgang er markedsandelene (v(cid:230)rdim(cid:230)ssigt) fłlgende: Telia har [30-40 %]*, Tele 2 [20-30 %]*, Telenordia [10-20 %]*, MCI WorldCom [5-15 %]* og Global One [0-10 %]*. P(cid:229) grundlag af antallet af abonnenter (b(cid:229)de abonnenter med opkaldsadgang og med fast adgang) vil parterne tilsammen opn(cid:229) en hłjere markedsandel p(cid:229) [50-60 %]*. Med hensyn til opkaldsadgang er andelen (v(cid:230)rdim(cid:230)ssigt) Telenordia [10-20 %]*, Tele 2 [30-40 %]* og BIP [0-10 %]*. P(cid:229) grundlag af antallet af abonnenter med opkaldsadgang vil parternes markedsandel i Sverige tilsammen udgłre [50-60 %]*. Ifłlge oplysningerne i anmeldelsen har par- ternes markedsandele v(cid:230)ret forholdsvis stabile i de sene- ste tre (cid:229)r, navnlig i forhold til den stłrste konkurrent, Tele 2, som ifłlge samme kilde har oplevet et stadigt fald i den samme periode (b(cid:229)de med hensyn til abon- nenter med opkaldsadgang og med fast adgang). [30-40 %]*, Telia for (244) P(cid:229) grund af parternes st(cid:230)rkere position p(cid:229) markederne for kapacitet og deres stłrre kontrol med abonnentnettet vil de som fłlge af fusionen blive dominerende i Sverige, og deres allerede dominerende stilling p(cid:229) det norske marked vil blive styrket. Parterne er navnlig allerede i stand til at diskriminere over for deres konkurrenter til fordel for deres egne aktiviteter som internetudbydere, f. eks. ved at kombinere telefonabonnent- og internettje- nester. Parterne vil desuden kunne krydssubsidiere deres internetaktiviteter p(cid:229) grundlag af det łgede overskud ved driften af abonnentnettet. Internettjenester (242) Telia og Telenor er aktive som internetudbydere i b(cid:229)de Sverige og Norge. For opkaldsadgang og dedikeret (245) Da der ikke er fri adgang til abonnentnettet i Norge og Sverige, bliver internetudbyderne stillet stadig ringere i konkurrencen med de fusionerende parter. For det fłrste har begge parter offentligt bekendtgjort, at de vil flytte al deres teletrafik til en internetprotokolplatform (»IP«) med dedikerede tilslutningspunkter i n(cid:230)rheden af slut- brugerne. Uden fri adgang til abonnentnettet vil konkur- renterne, hvis de ogs(cid:229) gik over til ikke kunne tilbyde hłjhastighedsadgang, da de ikke vil v(cid:230)re i IP-teknologi, 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/37 stand til at installere deres eget elektroniske udstyr b(cid:229)de p(cid:229) brugeres adresse og ved hovedfordeleren. Det vil v(cid:230)re vanskeligt for internetudbydere at konkurrere med dette store integrerede og teknisk avancerede net (som d(cid:230)kker mindst Sverige og Norge og eventuelt omfatter parternes infrastruktur i hele Norden). Internetudbyderne kan derp(cid:229) komme til at st(cid:229) i den situation, at de kun kan n(cid:229) ud til slutbrugerne via opkaldsadgang gennem et stadig mere for(cid:230)ldet offentligt koblet telefonnet. (249) udveksler bannerreklamer og sponsorering p(cid:229) hvert af disse websteder. Ifłlge parterne udgłr Telias markedsandel (og dermed SOL’s markedsandel) ca. [10-20 %]*. Tallet [10-20 %]* bestrides af en klager, som anfłrer, at alene tre af de ovenn(cid:230)vnte websteder (Passagen, Evreka og Telia Inter- net) tegner sig for 50 % af indt(cid:230)gterne fra internetrekla- mer. Det skal understreges, at klageren ikke har v(cid:230)ret i stand til at dokumentere den p(cid:229)st(cid:229)ede markedsandel p(cid:229) 50 %. Kommissionen har derfor ingen grund til at tro, at de tal, som parterne har fremlagt, ikke er pr(cid:230)cise. Desu- f(cid:230)llesskab kontrolleres af den har Telenordia, som i Telenor, en markedsandel p(cid:229) ca. [0-10 %]*. Parterne bestred denne p(cid:229)stand og anfłrte, at IRM (institut for reklamer og medier) i 1998 skłnnede, at det svenske marked for internetreklamer udgjorde 207 mio. SEK, hvoraf SOL’s indt(cid:230)gter udgjorde 29,9 mio. SEK eller 14,4 % af markedet. For 1999 var de tilsvarende tal (skłn) henholdsvis 408 mio. SEK og 50 mio. SEK, hvor- ved SOL’s andel s(cid:229)ledes udgjorde 16,4 %. Under hensyn- indt(cid:230)gterne for Telias andre websteder, Gula tagen til Sidorna og Emfas, var den samlede ansl(cid:229)ede andel p(cid:229) 16,4 %. (250) Med undtagelse af de to ovenn(cid:230)vnte websteder opererer Telia i Sverige udelukkende via SOL. Telenor har ingen I internetreklameaktiviteter betragtning af, at parterne allerede driver deres aktivite- ter i f(cid:230)llesskab i SOL, f(cid:229)r fusionen ingen direkte konkur- rencem(cid:230)ssig virkning p(cid:229) markedet for internetreklamer i Sverige. i Sverige uden for SOL. (251) I Norge kontrollerer parterne via SOL det stłrste norske websted (Scandinavian OnLine) med en markedsandel p(cid:229) (v(cid:230)rdim(cid:230)ssigt) [40-50 %]*. Uden for SOL er Telenor aktiv via ABC Startsiden AS og Telenor Media. F. eks. s(cid:230)lger eller udveksler Telenor bannerreklamer p(cid:229) sine gule sider. Disse aktiviteter er imidlertid ubetydelige i łkonomisk henseende. SOL er den fłrende p(cid:229) markedet med en markedsandel p(cid:229) [40-50 %]*; dets tre stłrste konkurrenter er Nettavisen med [10-20 %]*, Aftenposten med [10-20 %]* og Dagbladet med [0-10 %]*. Af samme (cid:229)rsager som for Sveriges vedkommende vil fusionen ikke have nogen direkte konkurrencem(cid:230)ssig virkning p(cid:229) markedet for internetreklamer i Norge. (252) Efter hłringen og p(cid:229) grundlag af de argumenter, som parterne har fremfłrt i deres svar, finder Kommissionen, at parterne ikke vil v(cid:230)re i stand til at udnytte deres łgede markedsindflydelse som internetudbydere til at kontrollere markedet for internetreklamer. Kommissio- nen har ikke f(cid:229)et kendskab til dokumentation (i form af f. eks. statistiske oplysninger eller undersłgelser), som (246) For det andet kan de fusionerende parter fuldst(cid:230)ndig udelukke konkurrerende internetudbydere, da der ikke er fri adgang til abonnentnettet. Uden denne adgang er der ingen sikkerhed for, at internetudbydere kan udbyde bredb(cid:229)ndstjenester (hurtige internetforbindelser), da de ikke kan tilbyde hłjhastighedsadgang, medmindre deres udstyr installeres p(cid:229) brugerens adresse og ved hovedfor- deleren. Bredb(cid:229)nd er en vigtig foruds(cid:230)tning for at kunne fremfłre de nye internetapplikationer i form af video- og taletransmission. De fusionerende parter kan beslutte at udbyde engrosbredb(cid:229)ndstjenester til konkurrenterne, men der er ingen garanti for, at de vil głre dette til kon- kurrencedygtige priser. Det er mere sandsynligt, at de fusionerende parter selv s(cid:230)tter sig p(cid:229) bredb(cid:229)ndet, s(cid:229) kun de selv er i stand til at tilbyde slutbrugerne hurtige inter- nettjenester. (247) Den planlagte transaktioner vil derfor skabe en domine- rende stilling for den fusionerede enhed p(cid:229) markedet for internetadgang i Sverige og styrke den dominerende stil- ling, som Telenor allerede har p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende mar- ked i Norge. Internetreklamer (248) Ifłlge parterne er det svenske marked for internetrekla- mer et uudviklet, nyt marked med kun f(cid:229) p(cid:229)lidelige oplysninger. Parterne h(cid:230)vder (cid:151) en holdning, som blev gentaget i deres svar p(cid:229) klagepunktsmeddelelsen (cid:151) at Telias aktiviteter er yderst begr(cid:230)nsede og udelukkende finder sted via SOL. Ifłlge de oplysninger, som Kommis- sionen har indhentet som led i undersłgelsen, er dette ikke fuldst(cid:230)ndig korrekt. Kommissionen har f(cid:229)et oplyst, at Telia og Telenor via SOL kontrollerer den stłrste og den syvendestłrste af de svenske websteder, Passagen og Evreka. Desuden opererer Telia p(cid:229) det svenske marked for internetreklamer via mindst fire websteder: Telia Internet, Telia E-postkatalog, Telia gule sider, Gula Sidorna, og Telias virksomhedswebsted. Telia s(cid:230)lger eller L 40/38 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 viser, at kontrollen med den startside til Internettet, som internetudbyderne anvender som standardstartside, er en afgłrende konkurrencefaktor p(cid:229) markedet for internetre- klamer. Der er navnlig intet til hinder for, at en bruger skifter til en anden startside, og dette sker tilsyneladende ikke s(cid:229) sj(cid:230)ldent. (258) Parterne h(cid:230)vder, at det er rimelig let at komme ind p(cid:229) markedet, navnlig for eksisterende producenter, som łnsker at komme ind p(cid:229) markedet som distributłrer i stedet for at s(cid:230)lge via tredjeparter. Producenternes styrke forringes imidlertid i en vis grad som fłlge af standardi- seringen af PABC-teknologien, som mindsker pr(cid:230)feren- cen for producentens m(cid:230)rke og głr det muligt for dis- tributłrerne at servicere en lang r(cid:230)kke PABC’er fra for- skellige producenter. (253) Kommissionen mener derfor ikke, at fusionen vil skabe for eller styrke en dominerende stilling p(cid:229) markedet internetreklamer i Sverige og Norge. Salg af annonceplads i lokale telefonbłger og fagbłger (254) I lłbet af denne procedure har Telenor indg(cid:229)et en aftale om at fras(cid:230)lge sine svenske datterselskaber Lokaldelen og F(cid:246)retagsinfo, hvorved eventuelle overlapninger mel- lem parternes aktiviteter p(cid:229) disse markeder i Sverige fjer- nes og dermed ogs(cid:229) alle de konkurrencem(cid:230)ssige bet(cid:230)nkeligheder, som aktiviteterne kunne have givet anledning til p(cid:229) disse markeder. Det er derfor ikke nłd- vendigt at foretage en yderligere vurdering af disse mar- keder. PABC (255) Telia er hovedsagelig aktiv inden for installation og dis- tribution af PABC’er i Sverige og har en markedsandel p(cid:229) ca. [45-55 %]*. I Sverige opererer Telenor via Inter- nordia, et joint venture sammen med Tele Danmark, som har en markedsandel p(cid:229) ca. [0-10 %]*. De v(cid:230)sent- ligste konkurrenter har fłlgende markedsandele: Alcatel [20-30 %]*, Philips [0-10 %]*, Siemens [0-10 %]* og Ena- tor Dotcom [0-10 %]*. (256) I Norge skłnnes Telenor at have en markedsandel p(cid:229) [50-60 %]*. Telia udbyder via Telia Norge store PABC’er og skłnnes at have en markedsandel p(cid:229) [10-20 %]*. Hovedkonkurrenten er Alcatel med en andel p(cid:229) [25-35 %]*. (257) Markedsandele af en s(cid:229)dan stłrrelsesorden er st(cid:230)rke indikatorer for dominans fra hver parts side p(cid:229) deres respektive hjemlande. Parternes st(cid:230)rke positioner er opst(cid:229)et ved, at Telia og Telenor som etablerede teleope- ratłrer har haft en privilegeret position med hensyn til at tilslutte s(cid:229)dant udstyr til telekommunikationssystemet. Dette bekr(cid:230)ftes af den store m(cid:230)rkebevidsthed, der eksi- sterer i forbindelse med Telia og Telenor som udbydere af PABC’er i henholdsvis Sverige og Norge. (259) Kunderne l(cid:230)gger stor v(cid:230)gt p(cid:229) installation, vedligehol- delse og anden efterfłlgende kundeservice, og distributł- ren overtager det fulde ansvar for produktet og den til- hłrende service over for kunderne. En distributłr, som har f(cid:229)et oparbejdet et godt ry i forbindelse med levering af PABC’er og kundeservice er i stand til at udnytte denne styrke. Producenterne har ikke de nłdvendige ser- viceorganisationer (hvilket er grunden til, at de anvender distributłrer som f. eks. parterne). Parternes argument om, at producenterne udgłr en trussel, er derfor tvivl- somt. (260) Under den mundlige hłring erkl(cid:230)rede parterne, at de vil fras(cid:230)lge deres overlappende aktiviteter, s(cid:229)ledes at der overhovedet ikke l(cid:230)ngere er en overlapning mellem Telia og Telenor i Sverige og Norge. Medmindre et s(cid:229)dant frasalg bekr(cid:230)ftes, vil den anmeldte fusion styrke Telias og Telenors dominerende stilling i henholdsvis Norge og Sverige p(cid:229) markedet for installation og distri- bution af PABC’er. II. TV-TJENESTER A. Relevante produktmarkeder (261) Telia og Telenor er aktive inden for forskellige omr(cid:229)der, som generelt kan beskrives som distribution af tv-tjene- ster. For Telenors vedkommende omfatter dette tilr(cid:229)dig- hedsstillelse af satellittransponderkapacitet i Norden (dvs. Norge, Sverige, Danmark og Finland), distribution af »di- rect to home« (DTH)-satellit-tv i Norden (varetages af »Canal Digital«, et joint venture sammen med Canal+), kabel-tv-aktiviteter i Norge (Telenor Avidi AS) samt leve- ring af tekniske tjenester til betalings-tv (herunder det propriet(cid:230)re Conax-system). Telias hovedaktivitet p(cid:229) dette omr(cid:229)de er kabel-tv-aktiviteter i Sverige (Telia Info- Media Television AB) og i Danmark (Stofa). Begge sel- skaber er aktive p(cid:229) markederne for indkłb af indhold og engrossalg af indholdsrettigheder. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/39 (262) Markedet for distribution af tv-tjenester er kendetegnet ved en igangv(cid:230)rende udvikling fra analoge til digitale teknikker. Parterne anfłrte ikke i deres anmeldelse, at der skulle fastl(cid:230)gges s(cid:230)rskilte relevante markeder for analoge og digitale teknikker p(cid:229) de forskellige distribu- tionsniveauer. I beslutning 1999/242/EF (38) tilkendegav Kommissionen, at betalings-tv-tjenester ikke kan opdeles i analoge og digitale tjenester. Selv om analoge og digi- tale tjenester p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt eksisterer side om side, hersker der i branchen generelt enighed om, at de digitale tjenester efterh(cid:229)nden vil erstatte de analoge tje- nester p(cid:229) mellemlang til lang sigt. Parallelt med denne udvikling forventes gr(cid:230)nserne mellem sektorerne for tv- distribution, Internet og telefoni ogs(cid:229) i vidt omfang at blive udvisket. (263) I forbindelse med denne overgang til digitalteknologien og den hermed forbundne udvikling af nye tjenester med en kolossal potentiel v(cid:230)kst for betalings-tv og till(cid:230)gstjenester, herunder Internet, er Telias kundeunder- lag af s(cid:230)rlig betydning for vurderingen af den anmeldte fusion. Som det beskrives nedenfor, har den v(cid:230)sentligste drivkraft for udvidelsen p(cid:229) det relevante geografiske marked for kabel-tv, DTH og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g (39) v(cid:230)ret reklamefinansierede kanaler og »mini-betalings«-kanaler. Den reklamem(cid:230)ssige tiltr(cid:230)k- ningskraft og de tilsvarende indt(cid:230)gter er betinget af det kundeunderlag, som kan tilbydes indholdsleverandłrerne og/eller annoncłrerne. Efter digitalteknologiens indfł- relse vil adgangen til et stort kundeunderlag v(cid:230)re en endnu vigtigere faktor ved vurderingen af tjenesteudby- dernes succes, s(cid:229)som den fusionerede enhed (»Newco«). indfłrelsen af (264) Hver af parternes nuv(cid:230)rende markedsm(cid:230)ssige styrke, som fłlger direkte af deres respektive kundeunderlag, vil blive styrket som fłlge af fordelene ved den fuldst(cid:230)ndige vertikale integration, som fusionen vil medfłre i alle led af tv-distributionsk(cid:230)den. Newcos fordel ved den styr- kede markedsposition som fłlge af den vertikale integra- tion vil blive łget betydeligt i den fremtidige digitale kontekst, der er beskrevet ovenfor. Newcos konkurren- ter, herunder Netcom/MTG, har et meget mindre kunde- underlag, som ganske vist er v(cid:230)rdifuldt i henseende til indt(cid:230)gter fra analoge tv-tjenester, men som med indfł- relsen af digitalteknologien vil v(cid:230)re utilstr(cid:230)kkeligt til at tage kampen op mod Newcos konkurrencem(cid:230)ssige for- dele som fłlge af kundeunderlagets stłrrelse og derfor mod selskabets helt enest(cid:229)ende tiltr(cid:230)kningskraft over for annoncłrer og indholdsudbydere. ikke blot dere, som vil blive styrket efter digitalteknologiens ind- fłrelse, skal analyseres sammen med Newcos stilling p(cid:229) relaterede markeder. P(cid:229) grund af den vertikale integra- tion som fłlge af selskabets etablering vil Newco f(cid:229) en st(cid:230)rk eller dominerende stilling inden for alle relevante infrastrukturer til fremfłring af teletjenester samt inden for kabel-tv, DTH og digitalt jordbaseret tv (DTT) og st(cid:229) st(cid:230)rkt med hensyn til at udvikle internettjenester og interaktive tjenester. Efter fusionen vil ind- holdsudbyderne have et st(cid:230)rkt incitament til at indg(cid:229) aftaler med Newco, men Newco selv vil ogs(cid:229) have et incitament til at udvide sin privilegerede stilling p(cid:229) infra- strukturniveauet til at omfatte de senere distributionsled. Newco vil navnlig have et łkonomisk incitament til at foretage omfattende investeringer med henblik p(cid:229) at erhverve det mest v(cid:230)rdifulde indhold fra indholdsudby- dere og tv-stationer for derved permanent at opn(cid:229) en gunstig stilling p(cid:229) de nye multimediemarkeder i de skan- dinaviske lande. Newco vil derved have et incitament til og mulighed for at udfordre eksisterende konkurrenter, f. eks. Netcom/MTG, som inden den planlagte fusion er vigtige aktłrer p(cid:229) markedet, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r indholds- rettigheder og relationer til enkeltabonnenter (via ana- loge dekodere). Satellitkapacitet (266) Satellittransmission anvendes til distribution af tv-signa- ler, telefonitjenester og andre kommunikationstjenester. Med hensyn til tv-signaler kan kunden enten v(cid:230)re en tv- station (CNN, Eurosport, Canal+ etc. ) eller en tv-distribu- tłr (s(cid:229)som Canal Digital, Telia og Telenor). Tjenesten kan omfatte levering af uplinktjenester (forbindelse til satellitten), kryptering og forskellige andre tekniske tje- nester. Erhvervelse og distribution af tv-signaler (267) I anmeldelsen sondrer parterne ikke mellem tilr(cid:229)digheds- stillelsen af infrastruktur til tv-distribution (det v(cid:230)re sig satellittransmission eller kabelinfrastruktur) og sammen- s(cid:230)tning og salg af forskellige enkelte tv-kanaler eller kanalpakker. (265) Newcos ovenn(cid:230)vnte markedsstilling, der er et resultat af selskabets helt enest(cid:229)ende kundeunderlag og den deraf fłlgende store tiltr(cid:230)kningskraft over for indholdsudby- (38) Sag IV/36. 237 (cid:151) TPS; beslutning af 3. marts 1999 (EFT L 90 af 2. 4. 1999, s. 6). (39) SMATV (cid:151) Small Master Antenna TV. (268) Parterne głr imidlertid g(cid:230)ldende, at distributionen af DTH og kabel-tv skal betragtes som s(cid:230)rskilte markeder, og at der p(cid:229) grundlag heraf ikke er nogen overlapning mellem Telias og Telenors nuv(cid:230)rende aktiviteter. Par- terne begrunder dette med, at DTH og kabel-tv ud fra en tv-stations synsvinkel snarere supplerer end udgłr et alternativ til hinanden: tv-stationen łnsker ganske enkelt L 40/40 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 rettigheder til deres programmer at n(cid:229) ud til s(cid:229) mange seere som muligt. Til stłtte for denne p(cid:229)stand anfłrer parterne, at alle tv-stationer s(cid:230)lger i Norden s(cid:230)rskilt for DTH og kabel-tv. Det anfłres endvidere, at for forbrugerne er der kun en ringe substitutionsmulig- idet kunden enten har adgang til et kabelnet og hed, derfor ikke er interesseret i DTH, eller kunden er »tvun- get« til at benytte DTH, da vedkommende ikke har adgang til kabel-tv. Ifłlge Telia har selskabets kabelnet ikke mistet en eneste kunde til en DTH-operatłr i de seneste tre (cid:229)r. Parterne er ogs(cid:229) af den opfattelse, at deres afgr(cid:230)nsning af s(cid:230)rskilte markeder stłttes af Kommissio- nens beslutning 94/922/EF (40) og 96/177/EF (41) i tid- ligere fusionssager (sag IV/M. 469 (cid:151) MSG Media Servi- ces og sag IV/M. 490 (cid:151) Nordic Satellite Distribution). (269) Det fremg(cid:229)r imidlertid af Kommissionens undersłgelse, at spłrgsm(cid:229)let om markedsafgr(cid:230)nsning muligvis er mere komplekst, end parterne mener. Et kabel-tv-net eller DTH-distribution har til form(cid:229)l at skabe en forbin- delse mellem tv-stationer og seere. Tv-distributłren er derfor aktiv p(cid:229) s(cid:229)vel markedet i det tidligere led for erhvervelse af indholdsrettigheder (som indkłber) og p(cid:229) markedet i det senere led for levering af tv-tjenester til de enkelte seere og/eller mellemled, s(cid:229)som husv(cid:230)rter eller ejere af beboelsesejendomme og operatłrer af sm(cid:229) og mellemstore kabelnet (f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g). Det kan v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at sondre mellem substituerbarhe- den mellem kabel-tv og DTH p(cid:229) dels markedet i det tid- ligere led for erhvervelse af indholdsrettigheder og dels markederne i det senere led for detail- og engrosdistribu- tion af tv-programmer (cid:151) trods konkurrenceforholdet mellem disse aktiviteter i henholdsvis det tidligere og det senere led. (270) Med hensyn til markedet i det senere led (dvs. det led, hvor en kabel- eller DTH-operatłr s(cid:230)lger sine tjenester til de endelige kunder) har tredjeparter for det fłrste bestridt parternes opfattelse, at kabel- og DTH-omr(cid:229)det er s(cid:230)rskilte markeder. Selv om der ganske vist er en r(cid:230)kke tekniske og kommercielle forskelle mellem disse distributionsformer, er disse forskelle ikke nłdvendigvis stłrre end f. eks. mellem to konkurrerende kabel-tv-ope- ratłrer. (271) Der kan f. eks. sondres mellem levering af selve infra- strukturtjenesten (dvs. kabelstrukturens fysiske tilslutning i bygningen med f. eks. Telias net) og transmissionen af tv-signaler. I de fleste tilf(cid:230)lde vil den samme enhed b(cid:229)de eje infrastrukturen og st(cid:229) for transmissionen af tv-signa- ler. Dette er imidlertid ikke nłdvendigvis tilf(cid:230)ldet. I for- bindelse med f. eks. f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g kan et boligsel- (40) EFT L 364 af 31. 12. 1994, s. 1. (41) EFT L 53 af 2. 3. 1996, s. 20. skab eje infrastrukturen, mens en tredjepart foruden transmissionen af tv-signaler ogs(cid:229) kan v(cid:230)re kontraktligt ansvarlig for drift og vedligeholdelse af kabelstrukturen i bygningen. (272) Ogs(cid:229) p(cid:229) kundesiden kan kłberen af infrastruktur og indhold v(cid:230)re identisk, men dette behłver ikke v(cid:230)re til- f(cid:230)ldet. Det er normalt tilf(cid:230)ldet i forbindelse med DTH, hvor den enkelte husstand installerer en satellitparabol og en dekoder og efterfłlgende kłber smartcards (infra- struktur) for at modtage et udvalg af tv-signaler. I for- bindelse med kabel-tv er den part, der indg(cid:229)r en aftale med tv-stationen p(cid:229) seerens vegne (infrastrukturkunden), imidlertid normalt en ejer af en beboelsesejendom, en husv(cid:230)rt eller et boligselskab, som lader omkostningen til denne tjeneste indg(cid:229) i lejernes husleje. Desuden kan de enkelte husstande i lighed med DTH-husstande kłbe ret- ten til at modtage visse tv-signaler. (273) Et af problemerne med hensyn til at adskille infrastruk- turen og transmissionstjenesterne best(cid:229)r i, at leverandł- rerne i forskelligt omfang udbyder disse to tjenester som en samlet pakke. Telia lader f. eks. et bredt udsnit af kanaler indg(cid:229) i en »grundpakke« sammen med infra- strukturtjenesterne (med tilslutning af ejendommens interne net til Telias net og eventuel vedligeholdelse og drift af ejendommens interne net), som s(cid:230)lges til ejeren af beboelsesejendommen. Dette betyder, at Telias kabel- net har et relativt lavt antal individuelle husstande som direkte kunder. Andre kabeloperatłrer tilbyder en min- for- dre omfattende »grundpakke« og har derfor et holdsm(cid:230)ssigt stłrre antal individuelle husstande som direkte kunder. (274) En r(cid:230)kke tredjeparter har tilkendegivet, at distributions- formen er irrelevant, da b(cid:229)de DTH og kabel-tv giver see- ren adgang til mere eller mindre samme udbud af tv-ka- naler (selv om nogle kanaler kun udbydes af den ene af de to DTH-operatłrer). Det kan i denne henseende ogs(cid:229) bem(cid:230)rkes, at kunderne synes at betale stort set samme pris for sammenlignelige kabel- og DTH-tjenester. De enkelte husstande i Sverige betaler f. eks. den samme pris (199 SEK) for sammenlignelige tv-kanalpakker fra Telias kabelnet (eller alle dens konkurrenters) og Telenors DTH-distribution. Den eneste konkurrerende DTH-pakke (Viasat) er ca. 10 % dyrere. Tredjeparter har endvidere givet eksempler p(cid:229) individuelle husstande i kabeltilslut- tede omr(cid:229)der (herunder de omr(cid:229)der, hvor Telia st(cid:229)r for driften), som har investeret i DTH-modtageudstyr, og anfłrt, at det kan forventes, at dette i stigende grad vil ske med indfłrelsen af digitale tjenester, hvor den til- g(cid:230)ngelige kapacitet til tv-kanaler samt til andre tjenester som f. eks. Internet og telefoni kunne głre kabel- og DTH-udbuddet mindre homogent og dermed łge kun- dernes tilskyndelse til at g(cid:229) over til en anden distribu- tionsform. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/41 (275) Med den ovenn(cid:230)vnte konvergens vil Newco, hvis den planlagte fusion godkendes, i en n(cid:230)r fremtid udbyde en pakke af tjenester best(cid:229)ende af f. eks. taletjenester, hurtig internetadgang, digital betalings-tv og digitale interaktive tjenester. Disse tjenester vil naturligvis medfłre, at indg(cid:229) stadig flere individuelle kontrakter Newco vil direkte med husstandene, hvilket vil supplere de nuv(cid:230)- rende kollektive aftaler mellem Telia og husv(cid:230)rter/ejere af beboelsesejendomme. Som det er tilf(cid:230)ldet med ana- loge dekodere, vil husv(cid:230)rter ikke overtage ansvaret for betalingen af de enkelte brugeres brug af digitale deko- dere (Internet, interaktive tjenester, betalings-tv, pay-per- view). Det vil i forbindelse med disse tjenester derfor v(cid:230)re nłdvendigt, at der indg(cid:229)s individuelle kontrakter direkte mellem Newco og brugerne. Dette betyder imid- lertid ikke, at de fordele, som Telia har haft i forbindelse med aftalerne med husv(cid:230)rterne, forsvinder. P(cid:229) grundlag af disse kollektive aftaler vil Newco tv(cid:230)rtimod meget hurtigere og lettere kunne skifte til dette brede udbud af nye digitale teknologier, og selskabets mulighed for at kombinere forskellige tjenester vil v(cid:230)re en nłglefaktor for dets mulighed for at opn(cid:229) s(cid:229)danne kontrakter (42). (276) Den p(cid:229)st(cid:229)ede sondring mellem kabel-tv og DTH vil der- for med tiden formentlig blive mindre relevant med ind- fłrelsen af digitalteknologien. Som n(cid:230)vnt ovenfor vil tendensen p(cid:229) de relevante geografiske markeder for det fłrste g(cid:229) i retning af en i stigende grad ens konkurrence- struktur, idet alle tv-distributłrer i detailleddet vil indg(cid:229) individuelle abonnementsaftaler med deres seere (hvilket som n(cid:230)vnt er nłdvendigt i forbindelse med de digitale dekodere). Husv(cid:230)rter vil ikke l(cid:230)ngere fungere som ene- repr(cid:230)sentant for hovedparten af seerne og vil derfor spille en mindre betydningsfuld rolle i distributions- k(cid:230)den. B(cid:229)de kabel-tv og DTH vil blive distribueret p(cid:229) grundlag af individuelle kontrakter, der indg(cid:229)s direkte med seerne. For det andet er det klart, at kunderne vil vurdere de nye digitale udbud p(cid:229) grundlag af, om de er i stand til at levere et attraktivt og bredt udvalg af tjene- ster. For hovedparten af kunderne er det formentlig af mindre betydning, hvilken teknisk metode der benyttes til levering af de nye digitale tjenester, det v(cid:230)re sig DTH, bredb(cid:229)ndskabel eller kabel/satellit kombineret med et traditionelt kobberbaseret for de interaktive tjenester. Newcos kontrol med alle disse dis- tributionsformer vil i vidt omfang begr(cid:230)nse konkurren- cen i forbindelse med den lokale adgang til seerne. telenet som returvej hensigtsm(cid:230)ssigt at sondre mellem indkłb af rettigheder til at transmittere tv-kanaler og indkłb af individuelt indhold, f. eks. bestemte spillefilm, sportsudsendelser og andre udsendelser. En anden potentiel sondring kan foretages mellem indhold i form af reklamefinansierede tv-kanaler og tv-kanaler, der finansieres p(cid:229) grundlag af lave licensbetalinger (s(cid:229)kaldte »mini-betalings«-kanaler), hvor kabel- eller DTH-distributłren optr(cid:230)der som gros- sist og normalt lader en lang r(cid:230)kke kanaler indg(cid:229) i samme pakke p(cid:229) den ene side, og p(cid:229) den anden side udbyder premiumbetalingskanaler. I praksis har mange tv-kanaler inden for den fłrste kategori et indt(cid:230)gts- grundlag, som er en blanding af reklame- og licens- indt(cid:230)gter. Desuden har begge former for tv-kanaler en f(cid:230)lles interesse i at opn(cid:229) den bredest mulige distribution, da dette med minimale differensomkostninger vil łge reklameindt(cid:230)gterne (som st(cid:229)r direkte i forbindelse med antallet af tilsluttede husstande) og/eller licensindt(cid:230)gter. De fleste tv-stationer vil derfor tilstr(cid:230)be at blive omfattet af den »grundpakke«, som operatłrer af DTH, kabel-tv eller f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g udbyder, uanset om den p(cid:229)g(cid:230)ldende operatłrs seere har behov for en dekoder til at modtage »grundpakken«. Udbydere af premiumbeta- lingskanaler spillefilm og sportsudsendelser) skaber sig indt(cid:230)gter fra relativt hłje abonnementsafgif- ter, f(cid:229) adgang til den p(cid:229)g(cid:230)ldende kanal, og er aldrig omfattet af »grundpak- ken«. Kabel- eller DTH-distributłren vil ofte optr(cid:230)de som agent for premiumkanalen, og sidstn(cid:230)vnte vil nor- malt fasts(cid:230)tte priserne. Udbydere af premiumbetalings- kanaler koncentrerer sig hovedsagelig om husstande, som allerede har investeret i dekodere eller andet udstyr, som głr det muligt at modtage kodede tv-signaler. som seeren betaler (prim(cid:230)rt for at (278) En lang r(cid:230)kke tv-stationer har tilkendegivet, at kabel-tv, DTH og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g efter deres opfattelse er konkurrerende distributionsformer. Trods deres łnske om at opn(cid:229) stłrst mulig distribution er grunden hertil, at selv om den łkonomiske model, som deres sendakti- viteter er baseret p(cid:229), kr(cid:230)ver en vis mindstedistribution i et givent omr(cid:229)de, er det ikke nłdvendigt for dem at opn(cid:229) en penetration p(cid:229) 100 % for at opretholde en ren- tabel forretning. Forud for den anmeldte fusion har dette ifłlge disse tv-stationer givet de forskellige tv-stationer en vis fleksibilitet i deres forhandlinger med forskellige distributłrer, hvilket vil forsvinde med Newcos etable- ring. (277) For det andet kan det p(cid:229) markederne i det tidligere led (dvs. led, hvor kabel- eller DTH-distributłren erhverver rettigheder til at distribuere indhold) v(cid:230)re i det (42) Den 27. august 1999 offentliggjorde Telia, at selskabet havde ind- g(cid:229)et en aftale med HSB Malm(cid:246) om at tilslutte 34 000 lejligheder til en bredb(cid:229)ndslłsning med hłjhastighedsinternet-, telefoni-, mobiltelefoni- og digitale tv-tjenester. (279) Endelig er der en r(cid:230)kke aspekter, som tyder p(cid:229), at der kan v(cid:230)re tale om en vis substituerbarhed mellem Telias, Telenors og Canal Digitals aktiviteter inden for kabel-tv, DTH og f(cid:230)llessantenneanl(cid:230)g, b(cid:229)de hvad ang(cid:229)r detaildis- tributionen af tv-kanaler og indkłb af indholdsrettighe- der i det tidligere led. Af nedenst(cid:229)ende grunde er spłrgs- m(cid:229)let om markedsafgr(cid:230)nsning imidlertid ikke afgłrende for vurderingen af den planlagte fusion. Accepteres par- L 40/42 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 ternes p(cid:229)stand om, at der ikke er tale om en horisontal overlapning, vil den planlagte fusion p(cid:229) markederne i det senere distributionsled styrke Telias dominerende stilling p(cid:229) det svenske marked for kabel-tv. Hvis nogen af de alternative markedsafgr(cid:230)nsninger l(cid:230)gges til grund (kombinerede nationale markeder for kabel-tv og DTH eller skandinaviske eller nordiske markeder), vil den planlagte fusion stadig skabe eller styrke en domine- rende stilling. Ligeledes p(cid:229) markedet for indkłb af ind- holdsrettigheder vil den anmeldte transaktion skabe en dominerende stilling, uanset om parternes aktiviteter inden for kabel-tv, DTH og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g anses for at v(cid:230)re p(cid:229) det samme eller tilgr(cid:230)nsende markeder (se nedenfor). Engrossalg af indholdsrettigheder (280) Parterne har anfłrt, at de ligesom deres v(cid:230)sentligste konkurrenter inden for DTH- og kabeldistribution ind- g(cid:229)r aftaler direkte med tv-stationerne. Markedet for engrossalg af indholdsrettigheder er derfor p(cid:229) nuv(cid:230)- rende tidspunkt i det v(cid:230)sentligste begr(cid:230)nset til salg til sm(cid:229) og uafh(cid:230)ngige kabeloperatłrer (f(cid:230)llesantenne- anl(cid:230)g). Telenor og i mindre grad Telia er aktive p(cid:229) dette marked, som st(cid:229)r i forbindelse med markedet for indkłb af indhold, idet distributłrens ret til at anvende visse indhold i forbindelse med sine egne distributionsaktivite- ter og sine engrosaktiviteter normalt reguleres i en enkelt aftale med tv-stationen. Teknologi til tekniske tjenester til betalings-tv (281) Tekniske tjenester til betalings-tv omfatter tjenester som f. eks. kryptering og dekryptering af tv-signaler, vare- tagelse af adgangsstyringssystemer, salg af dekodere og smartcards. Telenor har udviklet et propriet(cid:230)rt adgangs- styringssystem til kodning og dekodning af tv-signaler (Conax). Nogle af de tekniske funktioner er s(cid:230)rdeles fłl- somme ud fra en kommerciel synsvinkel, da de giver mulighed for adgang til kundedata og oplysninger om aftaler med tv-stationer. Begge parter stiller disse tjene- ster til r(cid:229)dighed »internt«. Endvidere leverer de nogle af disse tjenester til konkurrerende kabel-tv-operatłrer. derne for levering af DTH-distribution, kabel-tv, indkłb af indhold, engrossalg af indholdsrettigheder samt tekni- ske tjenester til betalings-tv er nationale markeder. De understregede ogs(cid:229), at disse aktiviteter skal understłttes af nationale serviceorganisationer, at lovgivningen er forskellig, og at tv-stationerne normalt s(cid:230)lger indholds- rettighederne p(cid:229) nationalt plan. (283) I deres svar p(cid:229) meddelelsen i henhold til artikel 18 i fusionsforordningen anfłrte parterne, at markedet for satellittransponderkapacitet er europ(cid:230)isk, og at andre satellitselskaber (Eutelsat og Astra) udbyder en tjeneste, som kan substituere Telenors tjenester. (284) Parternes p(cid:229)stand i svaret er imidlertid i strid med omst(cid:230)ndighederne omkring Telias leje af transponder- kapacitet hos NSAB. P(cid:229) det tidspunkt, hvor Telia foretog denne strategiske investering, overvejede man som et af alternativerne at leje kapacitet hos Eutelsat, som Telia som det svenske etablerede teleselskab er aktion(cid:230)r i. Telia forkastede imidlertid den alternative lłsning i form til trods for, at Eutelsat kunne stille den af Eutelsat, kr(cid:230)vede kapacitet til r(cid:229)dighed til ca. halvdelen af den pris, som NSAB tilbłd (og aktieposten i Eutelsat havde ogs(cid:229) givet bedre muligheder for at p(cid:229)virke satellitudby- derens strategiske beslutninger). Grunden til, at Telia (cid:151) trods disse fordele (cid:151) besluttede ikke at leje kapacitet hos Eutelsat, er, at satellitselskabet ikke kan tilbyde et attraktivt d(cid:230)kningsomr(cid:229)de for transmissioner til de nor- diske lande, og at n(cid:230)sten alle potentielle seere i omr(cid:229)det har deres paraboler rettet mod Telenors og NSAB’s satel- litter. Anvendelsen af enhver anden satellitposition med henblik p(cid:229) transmission til nordiske seere vil derfor ud fra tv-stationernes synsvinkel v(cid:230)re forbundet med meget betydelige omkostninger, da de vil skulle overtale til- str(cid:230)kkeligt mange seere til enten ikke l(cid:230)ngere at se alle programmer af interesse for nordiske seere, som udby- des fra Telenors satelliter (og NSAB’s satellitter), eller investere i endnu en parabol. For seerne er det ikke muligt blot at dreje parabolen mod Eutelsat eller Astra, da ingen nordiske tv-stationer sender fra disse satelliter. Den p(cid:229)stand, som parterne frems(cid:230)tter i deres svar med hensyn til det europ(cid:230)iske marked for satellittranspon- derkapacitet, kan derfor ikke accepteres. Kommissionen fastholder derfor den holdning, som den gav udtryk for i NSD-sagen, at markedet for satellittransponderkapacitet er det nordiske marked. B. Relevante geografiske markeder (282) Med hensyn til markederne for tv-distribution henholdt parterne sig i vidt omfang til tidligere kommissions- beslutninger (se ovenfor) og gjorde g(cid:230)ldende, at marke- (285) En r(cid:230)kke tredjeparter har tilkendegivet, at markederne for detaildistribution af tv-kanaler og indkłb af indhold błr anses for at v(cid:230)re skandinaviske (dvs. Norge, Sverige og Danmark) eller nordiske (dvs. de tre n(cid:230)vnte lande plus Finland). Dette synspunkt begrundes i hovedsagen med, at parternes aktiviteter i det tidligere led str(cid:230)kker sig over et stłrre marked end det nationale. For det fłr- ste er der generel enighed om, at satellittransponder- 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/43 kapacitet udbydes i hele Skandinavien eller Norden. For det andet har de fleste tredjeparter i strid med parternes holdning oplyst, at kontrakter vedrłrende retten til at distribuere indhold (kommercielle kanaler og betalings- tv-indhold, f. eks. spillefilm og sportsrettigheder) ofte ind- g(cid:229)s for hele Skandinavien eller Norden. Kulturelle og sproglige faktorer betragtes ikke som v(cid:230)sentlige hindrin- ger for at sende stort set det samme materiale i alle skandinaviske lande, da alle lande f. eks. har samme tra- dition med at sende programmer med undertekster. End- videre forventer tredjeparterne, at Newco vil videre- udvikle sine f(cid:230)llesskandinaviske (eller f(cid:230)llesnordiske) indkłb med henblik p(cid:229) at d(cid:230)kke alle sine tv-distribu- tionsaktiviteter i det senere led, hvilket medfłrer, at kon- kurrencevilk(cid:229)rene vil blive endnu mere homogene. Par- ternes argument om, at de enkelte kabel-tv-kunder ikke kan skifte til leverandłrer fra et andet land, er klart ikke til hinder for at l(cid:230)gge en bredere markedsafgr(cid:230)nsning til grund, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r indkłb af indhold, engrossalg af rettigheder og teknologi til betalings-tv. Med hensyn til detaildistribution af tv-kanaler har kunderne (navnlig kabel-tv-seere) for łjeblikket begr(cid:230)nsede muligheder for at v(cid:230)lge en anden leverandłr p(cid:229) grund af de tilg(cid:230)nge- lige tekniske adgangsmuligheder og de forskellige distri- butłrers senderettigheder. Med overgangen til digitale tjenester og tendensen i retning af f(cid:230)llesnordiske kon- trakter i forbindelse med distributionsrettigheder kan det v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt ogs(cid:229) en bredere afgr(cid:230)nsning af dette marked til grund (dvs. skandinavisk eller nordisk). l(cid:230)gge at (286) Med henblik p(cid:229) denne beslutning er det imidlertid ikke nłdvendigt at tage stilling til markedets pr(cid:230)cise geogra- fiske r(cid:230)kkevidde, da den anmeldte transaktion vil skabe eller styrke en dominerende stilling i flere led i distribu- tionsk(cid:230)den for levering af tv-tjenester, uanset om dette vurderes p(cid:229) et nationalt, skandinavisk eller nordisk grundlag (se nedenfor). C. Konkurrencevurdering Satellitkapacitet (287) Telenor er den stłrste udbyder af satellittransponder- kapacitet i Norden. Selskabets Thor- og Intelsat (43)-satel- (43) Telenor lejer alle tilg(cid:230)ngelige transpondere p(cid:229) Intelsat-satellitten i position 1(cid:176) vest. litter, der er beliggende p(cid:229) position 1(cid:176) vest, har i alt 48 transpondere. I deres svar anfłrte parterne, at alle Tele- nors transpondere egner sig til at transmittere tv-signa- ler. Det er imidlertid kun 34 af Telenors transpondere, der er s(cid:229)kaldte BSS-transpondere, som af tekniske (cid:229)rsa- transmission af DTH-tv-signaler. De ger egner sig til resterende 14 transpondere (Intelsat-transponderne) kan f. eks. anvendes til at sende til kabel-tv-net, men egner sig ikke til DTH-transmissioner. Alle Telenors satellit- transpondere har Norden som d(cid:230)kningsomr(cid:229)de. End- videre har Telenor konkrete planer om i den n(cid:230)rmeste fremtid at łge sin kapacitet yderligere gennem opsen- delse af endnu en satellit. Telenor og Canal Digital har investeret betydelige belłb i dens tekniske faciliteter og har etableret den eneste nordiske platform for transmis- sion af digitale tv-signaler. (288) Telia ejer ingen satellitkapacitet, men har siden 1997 v(cid:230)ret en af de v(cid:230)sentligste kunder hos NSAB, Telenors eneste konkurrent med et specifikt nordisk d(cid:230)knings- omr(cid:229)de. I deres svar gjorde parterne g(cid:230)ldende, at Telia ikke er en strategisk kunde for NSAB. Dette argument er imidlertid fejlagtigt, da det beror p(cid:229) den p(cid:229)stand, at Telia ikke vil udnytte sine lejede transpondere til at udvikle tjenester, som kunne f(cid:229) andre kunder til at łnske tjene- ster fra samme satellit som Telia. Som det beskrives nedenfor, er dette i det omfang, hvori denne p(cid:229)stand er korrekt, en af fłlgerne af den planlagte fusion. Det st(cid:229)r derfor fast, at p(cid:229) det tidspunkt, hvor Telia indgik en [langtids-]* kontrakt vedrłrende leje af [(cid:133)]* NSAB- transpondere, havde selskabet konkrete planer om at udvikle DTH-aktiviteter i konkurrence med Telenor og lejede derfor BSS-transpondere, der som n(cid:230)vnt specifikt egner sig til transmission of DTH-signaler. Lejeperioden svarer til satellittens forventede levetid. (289) P(cid:229) tidspunktet for lejeaftalens indg(cid:229)else udgjorde disse transpondere [(cid:133)]* af NSAB’s kapacitet, og efter NSAB’s opfattelse var det klart, at Telia havde til hensigt at udvikle en konkurrerende DTH-tjeneste. P(cid:229)standen om, at Telia ikke er en kunde af strategisk betydning for NSAB, kan derfor ikke accepteres. (290) Foruden investeringen i lejen af satellittranspondere (hvor de (cid:229)rlige onkostninger tegner sig for en v(cid:230)sentlig del af Telias oms(cid:230)tning p(cid:229) kabel-tv-omr(cid:229)det) har Telia ogs(cid:229) foretaget en strategisk investering i uplinkfaciliteter i Stockholm. Uden den planlagte fusion ville Telia derfor i teknisk henseende sagtens kunne begynde at distri- buere tv-signaler og andre signaler direkte til de enkelte kunder via satellit (se nedenfor). L 40/44 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 (291) Efter fusionen vil Newco kontrollere 34-[(cid:133)]* BSS-trans- pondere (afh(cid:230)ngigt af, om de NSAB-transpondere, som Telia har lejet, medtages eller ej) ud af i alt 51 BSS-trans- pondere i position 1(cid:176) vest og 5(cid:176) łst. Newco vil s(cid:229)ledes kontrollere [60-80 %]* af det samlede antal transpon- dere, der egner sig til DTH-transmission til Norden. Tele- nor er som n(cid:230)vnt af den opfattelse, at [(cid:133)]* af dets [(cid:133)]* transpondere egner sig til tv-transmission til Norden. Hvis alle disse [(cid:133)]* transpondere medtages i beregnin- gen, vil Newcos andel af den tilg(cid:230)ngelige transponder- kapacitet til tv-transmission stige til [(cid:133)]* ud af [(cid:133)]* (igen afh(cid:230)ngigt af, om de NSAB-transpondere, som Telia har lejet, medtages eller ej). Dette udgłr [70-80 %]* af den samlede kapacitet, der er til r(cid:229)dighed. (292) I deres svar h(cid:230)vder parterne, at det antal transpondere, som NSAB har til r(cid:229)dighed, er hłjere end anfłrt oven- for. Dette er ikke korrekt. NSAB har p(cid:229) nuv(cid:230)rende tids- punkt to satellitter p(cid:229) sin orbitalposition 5(cid:176) łst (Sirius I og Sirius II). Fłrstn(cid:230)vnte har fire effektive BSS-transpon- dere. Sidstn(cid:230)vnte har 32 transpondere. Ud af disse 32 transpondere egner de seks sig imidlertid kun til kom- munikationsform(cid:229)l (ikke til tv-transmission). 13 af de resterende 26 transpondere ejes ikke af NSAB. Disse transpondere ejes af GEAmericom og er ikke rettet mod Norden (44). Det samlede antal transpondere til tv-trans- mission, som NSAB p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt har til r(cid:229)dighed, er 17 (eller 11, hvis de transpondere, som Telia har at ovenn(cid:230)vnte procenter. fratr(cid:230)kkes), som det fremg(cid:229)r lejet, fastholdt i denne position. En af de faktorer, der indvir- ker p(cid:229) denne beslutning, vil v(cid:230)re den planlagte fusions virkning p(cid:229) NSAB’s evne til at tiltr(cid:230)kke tv-stationer. Selv hvis Sirius III placeres i position 5(cid:176) łst, har parterne imidlertid ikke p(cid:229) overbevisende m(cid:229)de argumenteret for, hvorfor dette vil forbedre NSAB’s konkurrencesituation. Selv med den nuv(cid:230)rende analoge teknik (hvor der kr(cid:230)ves Øn transponder til at transmittere Øn tv-kanal) har s(cid:229)vel Telenor som NSAB for det fłrste en betydelig ekstrakapacitet. Med digitalteknologiens indfłrelse vil den eksisterende kapacitet blive mangedoblet, da Øn transponder kan anvendes til transmission af 6-8 tv-ka- naler. Dette betyder, at de satellitter, som Telenor p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt r(cid:229)der over, i teknisk henseende vil kunne transmittere alle nuv(cid:230)rende analoge signaler i det digitale format. Det samme g(cid:230)lder NSAB. Det er derfor ikke klart, som parterne h(cid:230)vder, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de NSAB’s markedsstilling kan blive styrket, ved at trans- ponderkapaciteten p(cid:229) dens satellitposition łges. For det andet har Telenor som n(cid:230)vnt planer om at placere endnu en satellit p(cid:229) position 1(cid:176) vest (Thor IV). Ifłlge anmeldelsen skal Thor i 2002 (45). Enhver potentiel fordel ved at stille ny kapaci- tet til r(cid:229)dighed vil s(cid:229)ledes formentlig blive udlignet eller overg(cid:229)et af Telenor inden for en n(cid:230)r fremtid. Som det beskrives n(cid:230)rmere nedenfor, er der for det tredje meget, der tyder p(cid:229), at den planlagte fusion i sin anmeldte form i vidt omfang vil sv(cid:230)kke NSAB’s konkurrencesituation. Spłrgsm(cid:229)let om NSAB’s tilg(cid:230)ngelige kapacitet er derfor i stor udstr(cid:230)kning irrelevant for denne vurdering. IV efter planen opsendes (293) Parterne er endvidere af den opfattelse, at NSAB’s trans- pondere skal łges med det antal transpondere, der er til som ejes af NSAB. III-satelliten, r(cid:229)dighed p(cid:229) Sirius Denne satellit er for łjeblikket udlejet til Astra og anvendes ikke til transmission i Norden. N(cid:229)r denne leje- aftale udlłber i oktober 1999, skal satellitten imidlertid efter planen flyttes til NSAB’s egen position p(cid:229) 5(cid:176) łst. Hvis denne flytning foretages, vil Sirius III erstatte Sirius I (der som fłlge af, at begge satellitter transmitterer p(cid:229) samme frekvenser, ikke kan anvendes p(cid:229) samme tid). NSAB vil s(cid:229) have i alt 27 (eller 21, hvis de transpondere, som Telia har lejet, fratr(cid:230)kkes) og ikke 31, som parterne har p(cid:229)st(cid:229)et i deres svar. (295) NSAB ejes af SSC, Teracom (37,5 % hver) og Tele Dan- mark (25 %). NSAB er ikke vertikalt integreret i nogen af de vertikalt relaterede aktiviteter, som udłves af Telia og Telenor. Undersłgelsen har vist, at i betragtning af New- cos stilling som den eneste vertikalt integrerede udbyder af satellittranspondere med et nordisk d(cid:230)kningsomr(cid:229)de, vil selskabet v(cid:230)re den eneste leverandłr, der er i stand til at tjeneste tilbyde tv-stationerne en enkelt samlet best(cid:229)ende af satellitinfrastruktur og detaildistribution (kabel-tv og DTH). Efter fusionen vil antallet af seere, der er tilsluttet Newcos detaildistribution, v(cid:230)re steget betydeligt og omfatte indtil 70 % af alle tv-husstande (se nedenfor). I betragtning af, at Telia vil overfłre det stłr- ste kabel-tv-net i Sverige til Newco (med ca. 1,3 mio. til- sluttede husstande), vil dette i betydelig grad styrke New- cos mulighed for at f(cid:229) kłbere af satellittransponderkapa- citet til ikke at kłbe en s(cid:229)dan kapacitet hos selskabets eneste konkurrent, NSAB. (294) Som det er tilf(cid:230)ldet med alle fremtidige tildragelser, her- sker der en vis usikkerhed med hensyn til, om Sirius III rent faktisk vil blive flyttet til position 5(cid:176) łst og blive (44) Da Telia vurderede sine forskellige muligheder for DTH-transmis- sion, konkluderede selskabet, at det kun kunne bruge GEAmeri- coms transpondere, hvis det lejede alle 13 transpondere, da hele str(cid:229)len i stedet ville skulle rettes mod Norden. (296) Telenor har allerede indledt en aggressiv strategi, som tager sigte p(cid:229) at f(cid:229) tv-stationerne til at skifte fra NSAB’s til Telenors satellitter (og det h(cid:230)vdes, at mindst Øn af (45) Ifłlge oplysninger p(cid:229) Telenors hjemmeside vil Thor IV muligvis allerede blive opsendt i 2000 eller 2001. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/45 NSAB’s kunder har f(cid:229)et tilbudt gratis transponderkapaci- tet (46)). I deres svar har parterne anf(cid:230)gtet dette og anfłrt, at de ikke har tilbudt gratis kapacitet, men deri- mod en »penetrationsbaseret« kontrakt, hvorefter betalin- gen for satellitkapaciteten afh(cid:230)nger af det antal seere, som tv-stationen n(cid:229)r ud til. Det er vanskeligt for Kom- missionen at tage endelig stilling til disse argumenter, inden den nationale konkurrencemyndighed er n(cid:229)et frem til en afgłrelse i denne sag. Konklusionen p(cid:229) grundlag af dette eksempel bekr(cid:230)fter imidlertid, at tv- stationer kan overtales til at v(cid:230)lge deres satellitudbyder p(cid:229) grundlag af kontrakter, der er baseret p(cid:229) den opn(cid:229)ede penetration. Efter fusionen vil Newco derfor st(cid:229) betydeligt st(cid:230)rkere end NSAB, som p(cid:229) grund af sin manglende integration i det senere led, ikke vil kunne garantere adgang til kabel- eller DTH-seere. Desuden vil fusionen ikke blot łge Newcos mulighed for at tilbyde tv-stationer adgang til detaildistribution, men ogs(cid:229) sam- tidig sv(cid:230)kke NSAB’s mulighed for at głre dette, da Telias kabel-tv-enhed m(cid:229)ske ikke l(cid:230)ngere vil v(cid:230)re s(cid:229) interesseret fremfłre tjenester, der udbydes via NSAB. i at (297) Det fremg(cid:229)r endvidere, at tredjeparter nu betvivler NSAB’s levedygtighed som konkurrent, hvis den plan- lagte transaktion gennemfłres i sin anmeldte form. Det kan h(cid:230)vdes, at Telenor delte dette synspunkt, da selska- bet kort tid inden den anmelde transaktions offentliggł- relse valgte ikke at viderefłre sit tidligere samarbejde med NSAB om markedsfłringen af »Nordenparabolen«. Denne analoge parabol kan p(cid:229) samme tid modtage sig- naler fra Telenor og NSAB. Hvis Telenor havde troet, at et betydeligt antal tv-stationer ville blive hos NSAB efter gennemfłrelsen af den anmeldte transaktion, havde det v(cid:230)ret logisk at viderefłre dette samarbejde. I deres svar har parterne anfłrt, at Telenors aftale med NSAB om markedsfłringen af »Nordenparabolen« udlłb i 1998, og at selskabet besluttede, at det var i dets kommercielle interesse ikke at viderefłre dette samarbejde, men at det dog stadig markedsfłrer »Nordenparabolen«. Dette argu- ment tager imidlertid ikke stilling til det centrale spłrgs- m(cid:229)l, nemlig at Telenors handlinger bekr(cid:230)fter, at selska- bet regner med at opn(cid:229) visse fordele, hvis seere anven- der paraboler, der er rettet mod kun den ene af de to nordiske satellitpositioner (47). Under alle omst(cid:230)ndighe- der vil Telenors beslutning om at bringe samarbejdet om »Nordenparabolen« til ophłr uden tvivl indvirke p(cid:229) NSAB’s konkurrencesituation i betragtning af, at en betydeligt antal seere i Norden ikke vil v(cid:230)re i stand til at modtage signaler fra selskabets satellitter. (46) Dette spłrgsm(cid:229)l er blevet forelagt den svenske konkurrencemyn- dighed, sag nr. Dnr 353/1999. Der er p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt endnu ikke faldet afgłrelse i sagen. (47) Det fremg(cid:229)r af Canal Digitals hjemmeside, at alle de kanaler, som selskabet distribuerer, kan modtages fra Øn og samme satellitposi- tion, hvorfor seerne ikke er nłdt til at installere flere mikrobłlge- hoveder p(cid:229) deres parabol. (298) Undersłgelsen viser derfor, at den anmeldte fusion vil głre det muligt for Newco i vidt omfang at mindske eller endog udelukke den nuv(cid:230)rende konkurrence fra NSAB’s side. Dette vil ikke blot skabe en dominerende stilling p(cid:229) markedet for tilr(cid:229)dighedsstillelse af satellit- transponderkapacitet, men ogs(cid:229) i betydelig grad styrke Newcos kontrol med alle led i tv-distributionsk(cid:230)den. Det vil give Newco en position, hvor selskabet bestem- mer, hvem der skal have adgang, idet alle selskaber, som łnsker at deltage i et hvilket som helst led af distribu- tionsk(cid:230)den vil skulle indg(cid:229) kontrakt med Newco om transponderkapacitet. (299) Parterne har for det fłrste gjort g(cid:230)ldende, at Newco ikke vil blive en »flaskehalsudbyder« af satellittransponder- kapacitet i Norden. De begrunder prim(cid:230)rt dette med, at der findes en konkurrerende udbyder af disse tjenester, NSAB, og den centrale rolle, som NetCom/MTG (48) spil- ler som kłber af transponderkapacitet og udbyder af tv- tjenester til sine egne tv-distributionsinteresser. NetCom/ MTG er aktiv som tv-station gennem bl. a. TV3 og TV1000, som findes i alle skandinaviske lande. Selskabet er endvidere gennem Kabelvision aktiv inden for kabel-tv i Sverige og gennem Viasat inden for analog DTH-distribution i alle skandinaviske lande. Det har ingen egne interesser i nogen satellitselskaber, men lejer kapacitet hos Telenor og NSAB. (300) Parternes argument med hensyn til Netcom/MTG’s rolle som kłber af transponderkapacitet tager imidlertid ikke fuldt ud hłjde for den planlagte fusions virkninger p(cid:229) mellemlang og lang sigt. Det er korrekt, at Netcom/MTG i konkurrencem(cid:230)ssig henseende har visse st(cid:230)rke sider, herunder dets tv-kanalers m(cid:230)rkenavne. Disse błr imid- lertid ikke overvurderes. For det fłrste erhverver Net- com/MTG hovedparten af indholdet p(cid:229) sine kanaler hos tredjeparter, herunder amerikanske og andre produk- tionsstudier og sportsarrangłrer. I den henseende er sel- (48) Netcom, MTG og Kinnevik er noteret s(cid:230)rskilt p(cid:229) błrsen i Stockholm, mens Netcom og MYG ogs(cid:229) er noteret s(cid:230)rskilt p(cid:229) NASDAQ. Kommissionen har f(cid:229)et oplyst, at hvis selskaberne skal opretholde disse s(cid:230)rskilte noteringer, skal de overholde de błrsret- lige regler med hensyn til selvst(cid:230)ndig ledelse og forretninger p(cid:229) normale kommercielle vilk(cid:229)r. Parterne har dog anfłrt, at Netcom og MTG betragtes som en koncern i forbindelse med denne vurde- ring, da Kinnevik (Stenbeck-familien) har betydelige interesser i begge selskaber. Kommissionen har forbindelse med denne beslutning taget udgangspunkt i denne antagelse, som er den mest fordelagtige for de anmeldende parter. (Netcom/Tele 2’s interesser p(cid:229) telefoniomr(cid:229)der er beskrevet i det afsnit, der omhandler disse tjenester). i L 40/46 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 skabet i et vist omfang s(cid:229)rbart, da de fleste seere snarere vil v(cid:230)re loyale over for et bestemt indhold (som kan erhverves hos en anden tv-station i fremtiden) end over for kanalens m(cid:230)rkenavn. Dette betyder, at Netcom/MTG er afh(cid:230)ngigt af, at selskabet fastholder sit nuv(cid:230)rende distributionsniveau (som danner grundlag for dets rekla- meindt(cid:230)gter og andre indt(cid:230)gter), for at det fortsat kan have r(cid:229)d til at erhverve et attraktivt indhold og derved fastholde seernes loyalitet. I deres svar anfłrte parterne, at Netcom/MTG allerede har indg(cid:229)et en r(cid:230)kke aftaler, herunder eksklusive aftaler, med forskellige amerikanske og andre produktionsstudier og sportsarrangłrer. Dette argument vedrłrer hovedsagelig Netcom/MTG’s nuv(cid:230)- rende stilling p(cid:229) markederne for detaildistribution, som vil blive analyseret nedenfor. Med henblik p(cid:229) at vurdere fusionens indvirkning p(cid:229) markedet for satellittranspon- dere er det tilstr(cid:230)kkeligt at konkludere, at de fleste af de anfłrte kontrakter efter planen vil udlłbe i perioden 1999-2003, og at disse aftaler derfor er af begr(cid:230)nset varighed, uanset det beskyttelsesniveau, som Netcom/ MTG har p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt p(cid:229) grundlag af de aftaler, som selskabet har indg(cid:229)et. En af de »v(cid:230)sentlige aftaler p(cid:229) sportsomr(cid:229)det«, som parterne har anfłrt som eksempel p(cid:229) Netcom/MTG’s st(cid:230)rke stilling, vedrłrte ita- lienske ligafodboldkampe. I deres svar anfłrte parterne, at Netcom/MTG havde disse rettigheder indtil 2001. Den 1. september 1999 blev det imidlertid bekendtgjort, at Canal Digital havde erhvervet de nordiske rettigheder til de italienske ligafoldboldkampe og ville begynde transmissionerne den 12. september 1999. Da Canal Digital tilsyneladende er i stand til at overbyde Netcom/ MTG i forbindelse med disse »v(cid:230)sentlige aftaler p(cid:229) sportsomr(cid:229)det«, kan det forhold, at disse leveringsaftaler ikke betragtes som et permanent f(cid:230)nomen p(cid:229) findes, markedet ved vurderingen af, om Netcom/MTG vil have mulighed for og incitament til at stłtte NSAB som en alternativ satellitudbyder til Newco. (301) For det andet belyses Netcom/MTG’s relative styrke i for- hold til Newco af den omst(cid:230)ndighed, at Netcom/MTG ogs(cid:229) forud for den planlagte fusion er blevet tvunget til at acceptere en meget ugunstig distributionsaftale med Telia. Netcom/MTG skal nemlig betale Telia for at f(cid:229) sin mest popul(cid:230)re kanal, TV3, distribueret i Telias kabelnet. I deres svar har parterne słgt at bestride denne konklu- sion, idet de har anfłrt, at TV3 ikke er den eneste tv-sta- tion, som betaler Telia for distribution i dets kabel-tv- net. Dette argument er imidlertid fejlagtigt. Selv hvis Telia som en dominerende kabel-tv-operatłr har v(cid:230)ret i stand til at p(cid:229)l(cid:230)gge alle tv-stationer ugunstige vilk(cid:229)r, sv(cid:230)kker dette p(cid:229) ingen m(cid:229)de den konklusion, at Net- com/MTG er afh(cid:230)ngig af Telia i forbindelse med distri- butionen, og at denne afh(cid:230)ngighed łges efter Newcos oprettelse. (303) Hvis det alligevel trods ovenst(cid:229)ende blev accepteret, at Netcom/MTG som Newcos v(cid:230)sentligste konkurrent kan have et incitament til at anvende NSAB’s satellitter, for ikke at blive fuldst(cid:230)ndig afh(cid:230)ngig af Newco, vil det blive stadig vanskeligere for selskabet fortsat at stłtte NSAB, hvis de fleste andre tv-stationer skifter over til Newcos satellitter. For det fłrste forholder det sig s(cid:229)le- des, at jo f(cid:230)rre kunder NSAB har, desto hłjere priser vil selskabet skulle forlange for at d(cid:230)kke sine driftsomkost- ninger, herunder fremtidige investeringer i digital kapa- citet. Det er ikke rimeligt at antage, som parterne głr i deres svar, at NSAB vil s(cid:230)nke priserne, hvis selskabets ekstrakapacitet skulle blive łget, efterh(cid:229)nden som tv-sta- tionerne g(cid:229)r over til Newco. Selv om det er rigtigt, at der i forbindelse med investeringer i satellitter i vidt omfang er tale om produktionsomkostninger, som er afholdt, kan det ikke antages, at NSAB vil viderefłre sine nordiske sendeaktiviteter, medmindre der kan opn(cid:229)s et rimeligt afkast af den investerede kapital gennem leje af satellitkapacitet. Hvis NSAB efter fusionen ikke l(cid:230)ngere kan tiltr(cid:230)kke nordiske tv-stationer, er det mere sandsyn- ligt, at selskabet vil s(cid:230)lge eller leje satellitterne til en anden operatłr, som vil flytte dem til en anden orbital- position, end at antage, som parterne głr, at det vil viderefłre en tabgivende virksomhed. Det er heller ikke korrekt at anfłre, som parterne har gjort i deres svar, at NSAB ikke er afh(cid:230)ngig af indt(cid:230)gter fra sine nordiske sendeaktiviteter, da disse indt(cid:230)gter udgłr langt hoved- parten af NSAB’s samlede indt(cid:230)gter. (304) Den modsatte situation vil głre sig g(cid:230)ldende for Newco, dvs. at jo flere kunder selskabet kan tiltr(cid:230)kke ved at til- byde vertikalt kombinerede tjenester, som belyst ved ovenn(cid:230)vnte »penetrationsbaserede« kontrakter, desto lavere priser vil det skulle forlange. Newco vil derfor f(cid:229) en betydelig omkostningsfordel i forhold til NSAB. For det andet vil Netcom/MTG i sin egenskab af udbyder af kommercielle og betalings-tv-kanaler blive endnu mere afh(cid:230)ngig af Newco i forbindelse med distributionen, end det hidtil har v(cid:230)ret af s(cid:229)vel Telia som Telenor. Dette vil yderligere mindske Netcom/MTG’s mulighed for at p(cid:229)virke Newcos markedsposition ved at stłtte NSAB. For det tredje er NSAB af tekniske (cid:229)rsager ikke i stand til at n(cid:229) ud til et betydeligt antal (cid:151) navnlig norske og danske (cid:151) seere, hvis modtageudstyr kun er rettet mod Telenors satellitposition og derfor ikke kan modtage sig- naler fra NSAB. Enhver tv-station, herunder Netcom/ MTG, vil derfor miste en v(cid:230)sentlig del af sine DTH- seere, hvis kanalerne ikke transmitteres via Telenors satellitter. (305) Parterne har anfłrt i deres svar, at dette ikke l(cid:230)ngere vil v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet med digitalteknologiens indfłrelse, da disse kunder vil skulle kłbe en ny dekoder og normalt et nyt mikrobłlgehoved. (302) Parternes argument, hvorefter Netcom/MTG vil v(cid:230)re i stand til at opveje Newcos tilsyneladende st(cid:230)rke sider, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r tilr(cid:229)dighedsstillelse af satellittranspon- derkapacitet (eller i ethvert andet led af distributions- k(cid:230)den), synes p(cid:229) baggrund heraf at v(cid:230)re tvivlsomt. (306) Selv om der er generel enighed om, at alle seere skal have en ny dekoder for at kunne modtage digitale signa- 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/47 ler, har dette klart ingen indflydelse p(cid:229) muligheden for at n(cid:229) ud til DTH-kunder, hvis parabol kun er indstillet mod Telenors satellitposition. Med hensyn til behovet for at udskifte mikrobłlgehovedet p(cid:229) parabolen har par- terne begrundet dette med, at »et nyt LNB (mikrobłlge- hoved) normalt er nłdvendigt, da gamle LNB’er ikke er kompatible med nye analoge og digitale dekodere«. Par- terne har ikke forklaret, hvorfor det efter deres opfattelse er relevant at vurdere kravene i forbindelse med over- gangen til digitalteknologien ved at sammenligne beho- vet for at udskifte gamle analoge mikrobłlgehoveder, som tilsyneladende ogs(cid:229) er inkompatible med nye ana- loge dekodere. (309) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende m(cid:229) det konkluderes, at den planlagte fusion i sin anmelde form giver anledning til betydelige bet(cid:230)nkeligheder med hensyn til tilr(cid:229)digheds- stillelsen af satellittransponderkapacitet. Desuden vil virkningerne af Newcos stilling p(cid:229) dette omr(cid:229)de ogs(cid:229) give anledning til problemer med hensyn til konkurren- ceforholdene p(cid:229) markederne i det senere led (se neden- for). Det m(cid:229) derfor konkluderes, at den anmeldte fusion vil skabe en dominerende stilling, som vil medfłre, at den effektive konkurrence vil blive betydeligt h(cid:230)mmet p(cid:229) det nordiske marked for tilr(cid:229)dighedsstillelse af satellit- transponderkapacitet. (307) Tredjeparter er ikke enige i, at overgangen til digitaltek- nologien teknisk set kr(cid:230)ver, at eksisterende paraboler eller mikrobłlgehoveder udskiftes. I kommerciel hen- seende er Canal Digital og Telia desuden begge begyndt at udbyde digitale tjenester og tilbyder kunderne propri- som ikke accepterer Netcom/MTG’s et(cid:230)re dekodere, smartcards. De argumenter, som parterne fremfłrte under den mundtlige hłring (cid:151) at Netcom/MTG vil v(cid:230)re i stand til at »h(cid:230)gte sig p(cid:229)« investeringer i digitaltekno- logi, som parterne foretager (cid:151) understłttes ikke af de foreliggende omst(cid:230)ndigheder. I betragtning af ovenst(cid:229)- ende kan parternes p(cid:229)stand om, at indfłrelsen af digitale tjenester vil mindske Netcom/MTG’s afh(cid:230)ngighed af Newcos satellittjenester, derfor ikke accepteres. Parternes anden p(cid:229)stand kan derfor heller ikke accepteres (cid:151) Net- com/MTG vil ikke v(cid:230)re i stand til at stłtte NSAB og dermed fjerne de ovenn(cid:230)vnte negative virkninger af fusionen for NSAB’s konkurrencesituation. Detaildistribution af tv-kanaler (til individuelle husstande) (310) Parterne mener som n(cid:230)vnt, at det relevante marked for tv-kanaler błr anses for at v(cid:230)re detaildistribution af nationalt p(cid:229) grundlag af s(cid:230)rskilte markeder for kabel-tv og DTH. P(cid:229) den anden side er der en r(cid:230)kke faktorer, som tyder p(cid:229), at markedet błr ses i en bredere sam- menh(cid:230)ng, b(cid:229)de i produktm(cid:230)ssig og geografisk hen- seende. Da Kommissionen imidlertid er af den opfattelse, at den planlagte fusion vil skabe eller styrke en domine- rende stilling, uanset hvilken af disse opfattelser der l(cid:230)gges til grund, vil der i dette afsnit blive foretaget en vurdering af den planlagte fusions indvirkning p(cid:229) det niveau, som parterne har foresl(cid:229)et, samt p(cid:229) et kombine- ret marked for kabel-tv og DTH (nationalt og skandina- visk/nordisk). (308) Endelig anfłrer parterne i deres svar, at de st(cid:229)r over for truslen i form af ny indtr(cid:230)ngen p(cid:229) markedet fra Intelsats side. Som n(cid:230)vnt ovenfor lejer og driver Telenor for łje- blikket al sendekapacitet p(cid:229) Intelsat-satelliten p(cid:229) position 1(cid:176) vest. Parterne har ikke forklaret, hvorfor det ikke vil v(cid:230)re rimeligt at antage, at Telenor ogs(cid:229) vil v(cid:230)re omfat- tet af enhver yderligere kapacitet, som Intelsat m(cid:229)tte anbringe p(cid:229) position 1(cid:176) vest. Det indtryk, at en eventuel ny kapacitet p(cid:229) Intelsat snarere vil v(cid:230)re en fordel for Telenor, bestyrkes af, at Telenor tilsyneladende har adgang til Intelsats fortrolige forretningsplaner. Desuden har parterne ikke v(cid:230)ret i stand til at begrunde, hvorfor Intelsat, hvis det skulle g(cid:229) ind p(cid:229) markedet uafh(cid:230)ngigt af Telenor, ikke vil st(cid:229) over for alle de problemer med at tiltr(cid:230)kke tv-stationer, der er beskrevet ovenfor i for- bindelse med NSAB. Intelsats problemer vil snarere blive endnu stłrre, da satellitselskabet ikke har nogen mar- kedsstilling at basere en s(cid:229)dan markedsadgang p(cid:229). Kom- missionen kan derfor ikke acceptere, at Newcos stilling p(cid:229) markedet for satellittransponderkapacitet synes at ville blive begr(cid:230)nset af ny indtr(cid:230)ngen p(cid:229) markedet fra Intelsats side. i) Nationale markeder for kabel-tv og DTH (behandlet hver for sig) A. Kabel-tv (311) I Norge ejer Telenor det n(cid:230)ststłrste kabel-tv-net, hvortil ca. [30-40 %]* af alle norske husstande med kabel-tv er tilsluttet. Telia ejer ligeledes det n(cid:230)ststłrste kabel-tv-net i Danmark. Ifłlge anmeldelsen har Telia en andel p(cid:229) [10-20 %]* af alle tilsluttede husstande i Danmark ([30-40 %]* hvis kabel- og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g l(cid:230)gges sammen). Tele Danmarks andel angives til at udgłre [80-90 %]* inden for kabel-tv og [50-60 %]*, hvis f(cid:230)lles- antenneanl(cid:230)g medtages. Ud fra den hypotese, at det relevante marked for kabel-tv-distribution er nationalt, er det ikke nłdvendigt med henblik p(cid:229) denne beslutning at tage stilling til virkningerne af den planlagte fusion i Norge og Danmark. L 40/48 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 (312) Telia ejer det stłrste kabel-tv-net i Sverige. I 1998 var 1 250 000 husstande tilsluttet selskabets net ([50-60 %]* af alle svenske husstande med kabel-tv) (49). Endvidere var 50 000 husstande tilsluttet Telias net via et f(cid:230)llesan- tenneanl(cid:230)g. Antallet af husstande, der er tilsluttet Telias net, er steget i de seneste fire (cid:229)r. Af de konkurrerende operatłrer har Kabelvision (Netcom/MTG-koncernen) [10-20 %]*, Stj(cid:228)rn TV har [10-20 %]* og Sverige on Line [0-10 %]*. (313) Parterne tilkendegav i anmeldelsen, at markedsandelene burde beregnes p(cid:229) grundlag af indt(cid:230)gter fra betalings-tv i stedet for antallet af tilsluttede husstande. P(cid:229) grundlag heraf, og hvis indt(cid:230)gterne fra betalings-tv (cid:151) som fore- sl(cid:229)et af parterne (cid:151) afgr(cid:230)nses som indt(cid:230)gter modtaget individuelle husstande for betalings-tv-tjenester, er af Telias markedsandel blevet oplyst til at v(cid:230)re [20-30 %]*. Kabelvision vil s(cid:229) have [30-40 %]*, Stj(cid:228)rn TV [20-30 %]* og Sverige on Line [10-20 %]*. (314) De store forskelle, der fremkommer p(cid:229) baggrund af de to beregningsmetoder, kan forklares ved de kommerci- elle metoder, som Telia anvender i forhold til sine kon- kurrenter. Telia s(cid:230)lger normalt en kombineret pakke infrastrukturtjenester og en relativt stort best(cid:229)ende af antal tv-kanaler som en »grundpakke« til husv(cid:230)rter og andre ejere af beboelsesejendomme. Telia betragter ikke indt(cid:230)gterne herfra som indt(cid:230)gter fra betalings-tv. I ste- det medtager selskabet kun indt(cid:230)gter fra individuelle husstande, som betaler for at modtage yderligere kanaler foruden grundpakken. Kabelvision og de łvrige kabel- operatłrer har en anden kommerciel strategi. De til- byder kun en forholdsvis beskeden grundpakke (hoved- sagelig best(cid:229)ende af de jordbaserede kanaler, der er omfattet af transmissionspligt (»must-carry)« og s(cid:230)lger derfor de fleste af deres tjenester som »betalings-tv« ifłlge parternes afgr(cid:230)nsning. Svaghederne ved denne afgr(cid:230)nsning er (cid:229)benlyse, da det i realiteten betyder, at alle Telia-kunder, som kun abonnerer p(cid:229) »grundpakken«, ikke skaber nogen oms(cid:230)tning ifłlge den foresl(cid:229)ede mar- kedsafgr(cid:230)nsning. Hvis en anden kunde imidlertid abon- nerer p(cid:229) nłjagtigt de samme kanaler hos en af de kon- kurrerende kabeloperatłrer, vil hovedparten af den her- med forbundne oms(cid:230)tning v(cid:230)re omfattet af parternes definition. Mere end [45-55 %]* af Telias indt(cid:230)gter fra kabel-tv kommer fra husv(cid:230)rter og ejere af beboelses- ejendomme. Det er derfor p(cid:229)faldende, at parterne har słgt at holde denne del af Telias oms(cid:230)tning ude fra markedet for »betalings-tv«, navnlig da de har gjort dette uden p(cid:229) nogen m(cid:229)de at tage denne del af oms(cid:230)tningen i betragtning. P(cid:229) grundlag af de senest forelagte tal vil Telias markedsandel v(cid:230)re [55-65 %]* stłrre end kabelvi- sions, hvis de samlede indt(cid:230)gter anvendes som bereg- ningsgrundlag. (315) Af endnu stłrre betydning er, at undersłgelsen har vist, at Telia s(cid:229)vel som selskabets konkurrenter normalt angi- ver deres markedsandel ved henvisning til antallet af til- sluttede husstande i stedet for »indt(cid:230)gter fra betalings-tv« (se f. eks. Telias (cid:229)rsberetning for 1997). forbindelse med erhvervelse af kabelnet foretages v(cid:230)rdians(cid:230)ttelsen desuden almindeligvis p(cid:229) grundlag af antallet af tilslut- tede husstande. Digitaliseringen forventes generelt at łge betydningen af kabel-tv-nettets stłrrelse yderligere, bl. a. fordi det vil głre det muligt at fordele de betydelige investeringer over et stłrre antal kunder. P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende konkluderer Kommissionen, at det relevante grundlag for beregning af parternes markedsposition er antallet af tilsluttede husstande. I (316) Parterne har anfłrt, at der ikke findes nogen geografiske koncessionerede omr(cid:229)der for levering af kabel-tv-tjene- ster i Sverige. Dette betyder, at den allervigtigste for- uds(cid:230)tning for, at en kabel-tv-operatłr kan v(cid:230)re konkur- rencedygtig i forbindelse med den analoge teknik, er evnen til at udbyde eftertragtede kanaler og programmer til priser, som er attraktive for husv(cid:230)rter og/eller indivi- duelle husstande, afh(cid:230)ngigt af den valgte distributions- metode. Som det blev n(cid:230)vnt ovenfor, har Telia p(cid:229) grundlag af sin kontrol med mere end [55-65 %]* af markedet allerede inden fusionen v(cid:230)ret i stand til at opn(cid:229) v(cid:230)sentligt bedre vilk(cid:229)r fra tv-stationer end andre svenske kabel-tv-operatłrer (herunder de vilk(cid:229)r, man har forhandlet sig frem til i forbindelse med distributionen af TV3, som en »must- carry«-kanal). Denne evne til at opn(cid:229) fordelagtige vilk(cid:229)r er tegn p(cid:229) Telias dominerende stilling p(cid:229) det svenske marked for kabel-tv-tjenester. V(cid:230)ksten i Telias kabel-tv- virksomhed i de seneste fire (cid:229)r bekr(cid:230)fter desuden, at ingen af de mindre kabel-tv-operatłrer har v(cid:230)ret i stand til i n(cid:230)vnev(cid:230)rdig grad at udfordre denne position. som parterne betragter (317) De vertikale virkninger af den planlagte fusion vil i bety- delig grad styrke Telias dominerende stilling. For det fłr- ste vil Newco som n(cid:230)vnt f(cid:229) kontrol med, hvem der skal have adgang til satellitkapacitet. TV-kanaler, som leveres i et kabel-tv-net, n(cid:229)r s(cid:230)dvanligvis frem til kabeloperatł- ren via satellitter. Dette betyder, at Newco vil kunne til- byde tv-stationerne en kombineret tjeneste best(cid:229)ende af satellittransmission og adgang til Telias kabel-tv-net. Forud for fusionen var dette ikke muligt for Telia (50). Ingen af de łvrige svenske kabel-tv-operatłrer er verti- kalt integreret i satellittjenester. Efter fusionen vil Newco derfor f(cid:229) en enest(cid:229)ende mulighed for at tiltr(cid:230)kke tv-sta- tioner. (318) Som det beskrives nedenfor, vil Newco i sin egenskab af indkłber af indhold for det andet blive en obligatorisk partner for enhver tv-station, som łnsker at n(cid:229) ud til (49) Ifłlge Telia har [(cid:133)]* svenske husstande (ud af i alt 3 980 000) adgang til dets kabelnet, dvs. er beliggende inden for 50 m fra kabelnettet. (50) Nedenfor beskrives Telias planer med hensyn til DTH-transmission n(cid:230)rmere. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/49 svenske (og andre nordiske) seere. Ud fra tv-stationens synsvinkel er markedet ikke begr(cid:230)nset til svensk kabel- tv. Tv-stationerne łnsker tv(cid:230)rtimod normalt at opn(cid:229) den stłrst mulige distribution. Undersłgelsen har vist, at distributionsaftaler mellem tv-stationer og nordiske kabel-tv- og DTH-operatłrer ofte d(cid:230)kker hele Skandina- vien eller Norden og omfatter rettigheder i forbindelse med kabel-tv, f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g og/eller DTH. Med udgangspunkt i s(cid:230)rskilte nationale markeder for kabel-tv og DTH er det derfor klart relevant, at Newco f(cid:229)r bety- delige aktiviteter p(cid:229) en r(cid:230)kke tilgr(cid:230)nsende markeder, og at selskabet i alt vil kontrollere adgangen til n(cid:230)sten to gange s(cid:229) mange husstande i Norden, som Telia gjorde inden fusionen. Newco vil derfor st(cid:229) endnu st(cid:230)rkere i forhandlingerne med tv-stationerne, end Telia hidtil har gjort. (319) Som det beskrives nedenfor, vil Newco for det tredje v(cid:230)re i stand til at indfłre Telenors propriet(cid:230)re teknologi som en de facto nordisk standard for tv-transmission. Dette vil betyde, at andre svenske kabel-tv-operatłrer vil skulle have licens hos deres dominerende konkurrent til at anvende deres krypteringsteknologi. Som fłlge af den planlagte fusion vil der derfor blive skabt en ny form for afh(cid:230)ngighed mellem Telia og de łvrige svenske kabel- tv-operatłrer. (320) I deres svar har parterne anfłrt, at Telias stilling som kabel-tv-operatłr i Sverige kan udfordres af andre eksi- sterende kabel-tv-operatłrer, specialister inden for bred- b(cid:229)ndsnet og endog af individuelle kabel-tv-kunder, som selv ejer det interne net i bygningerne og efter parternes opfattelse selv kan drive disse. Denne p(cid:229)stand underbyg- ges ikke af de faktiske omst(cid:230)ndigheder. I deres svar anfłrer parterne, at »Telia ikke hidtil har mistet et bety- deligt antal kontrakter«. Antallet af husstande, der er til- sluttet Telias kabelnet er da ogs(cid:229) som n(cid:230)vnt steget i de seneste fire (cid:229)r. Det m(cid:229) derfor konkluderes, at parterne ikke har kunnet p(cid:229)vise, at det er sandsynligt, at der vil ske et omslag i Telias nuv(cid:230)rende v(cid:230)kst, navnlig ikke i betragtning af de konkurrencem(cid:230)ssige fordele som fłlge af den planlagte fusion. Der er derfor ikke grundlag for at fastsl(cid:229), at Telias markedsadf(cid:230)rd vil blive betydeligt begr(cid:230)nset som fłlge af frygten for et v(cid:230)sentligt tab af kunder p(cid:229) en af de anfłrte m(cid:229)der. (321) Afslutningsvis kan det konkluderes, at Telias i forvejen dominerende stilling p(cid:229) det svenske kabel-tv-marked vil blive betydeligt styrket gennem den vertikale integration med hensyn til tilr(cid:229)dighedsstillelsen af satellittjenester og Newcos styrkede position som indkłber af indhold. Det er sandsynligt, at disse virkninger vil głre Newco i stand til at opn(cid:229) endnu mere fordelagtige distributionsaftaler end dem, Telia har indg(cid:229)et tidligere. Den planlagte fusion vil derfor yderligere mindske andre svenske kabel- tv-operatłrers konkurrenceevne. Endvidere vil Newcos stilling som udbyder af tekniske tjenester skabe en ny form for afh(cid:230)ngighed mellem Telia og de łvrige svenske kabel-tv-operatłrer, som yderligere vil forringe sidst- n(cid:230)vntes mulighed for at konkurrere effektivt med Newco. (322) Parterne har anfłrt, at den igangv(cid:230)rende overgang fra analoge til digitale transmissionsteknikker vil give eksi- sterende og nye konkurrenter nye muligheder. Det skal i den forbindelse bem(cid:230)rkes, at Telia allerede har indfłrt digitale tjenester i sit kabel-tv-net (51). Hovedparten af de mindre svenske kabel-tv-operatłrer har ikke hidtil v(cid:230)ret i stand til at foretage de betydelige investeringer, som Telia har foretaget, og som kr(cid:230)ves for at opgradere kabel-tv-nettene til digitalteknologien. Telia har som n(cid:230)vnt ovenfor anlagt en strategi, hvorefter de fleste hus- stande, der er tilsluttet selskabets kabelnet, modtager et relativt stort antal tv-kanaler i den analoge »grund- pakke«, hvilket betyder, at udbredelsen af dekoderbrug i nettet er lav i forhold til andre kabeloperatłrer. Det for- hold, at der er en ringe brug af (analoge) dekodere i Newcos kabel-tv-net kan forventes at fremme indfłrel- sen af digitale dekodere, da seerne ikke vil skulle over- tales til at foretage endnu en investering. Systemet med, at Telia indg(cid:229)r kontrakter med husv(cid:230)rten eller ejeren af beboelsesejendommen i for direkte med de enkelte husstande, kan desuden forventes at głre det let- tere at indfłre digitale tjenester. I deres svar har parterne anf(cid:230)gtet dette og fremdraget et eksempel fra Det For- enede Kongerige, som efter deres opfattelse viser, at det er lettere for operatłrer med en stor udbredelse af ana- loge dekodere at indfłre digitale dekodere. Selv om dette m(cid:229)ske er tilf(cid:230)ldet i Det Forenede Kongerige, synes mar- kedsforholdene at v(cid:230)re anderledes i de nordiske lande. Ifłlge en pressemeddelelse fra Canal Digital (52) havde kun 20 % af selskabets nye digitale kunder tidligere ana- logt udstyr. Telia har ikke forelagt tilsvarende tal over indfłrelsen af digitale tjenester i sit kabel-tv-net. Parter- nes p(cid:229)stand om, at de vil st(cid:229) svagere i konkurrencen i forbindelse med indfłrelsen af digitale tjenester, kan der- for ikke accepteres. stedet (323) N(cid:229)r kabel-tv-nettet er konverteret til digitalteknologi, vil den enkelte husstand skulle have en digital dekoder for at kunne modtage signalerne. Telia tilbyder husstande, som abonnerer p(cid:229) selskabets digitale tjenester, digitale dekodere med łkonomisk stłtte. Som det beskrives nedenfor, vil Newco blive i stand til at indfłre Telenors propriet(cid:230)re teknologi i de digitale dekodere, der anven- des i Newcos distributionsnet, n(cid:229)r fusionen er gennem- fłrt. Den digitale dekoder vil v(cid:230)re nłdvendig for at ind- internetkonnektivitet, video- fłre till(cid:230)gstjenester, f. eks. (51) Telenor har planer om at lancere digitale tjenester i sit kabel-tv-net n(cid:230)ste (cid:229)r. (52) 5. juli 1999. L 40/50 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 on-demand og near-video-on-demand eller pay-per-view. Disse tjenester skulle v(cid:230)re attraktive for seerne. Det m(cid:229) derfor konkluderes, at der ikke er nogen grund til at tro, at indfłrelsen af digitale tjenester vil sv(cid:230)kke Telias posi- tion p(cid:229) det svenske kabel-tv-marked. Det forhold, at Newco st(cid:229)r betydeligt st(cid:230)rkere med hensyn til indfłrel- sen af kabel-tv-tjenester end nogen af de łvrige svenske kabel-tv-operatłrer formentlig udgłre endnu en betydelig fordel i konkurrencem(cid:230)ssig hen- seende og vil yderligere mindske de mindre kabel-tv- operatłrers mulighed for at udfordre Newcos styrkede dominerende stilling. derimod vil (324) Som ovenfor p(cid:229)vist, kan det konkluderes, at s(cid:229)fremt den af parterne foresl(cid:229)ede markedsafgr(cid:230)nsning accepteres, vil den planlagte fusion styrke Telias dominerende stil- ling p(cid:229) det svenske marked for kabel-tv-tjenester. B. DTH-distribution (325) Telenor (Canal Digital) er en af de to eksisterende udby- dere af analog DTH-distribution i Sverige (og i Norden under Øt). Den anden udbyder er Viasat (Netcom/MTG- koncernen). Ifłlge parterne er ca. [500 000-600 000]* svenske husstande p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt tilsluttet de to udbydere af analog DTH-distribution. De modtagere, der anvendes i Sverige (og i resten af Norden) i forbin- delse med analog DTH, indeholder normalt to monte- ringsriller til smartcards. Som beskrevet ovenfor anven- der de fleste svenske DTH-husstande desuden »Norden- parabolen«, som kan modtage signaler fra b(cid:229)de position 1(cid:176) vest (Telenor) og position 5(cid:176) łst (NSAB). Med analog- teknologien kan de fleste DTH-husstande derfor samtidig v(cid:230)re abonnent hos Canal Digital og Viasat (dobbeltbru- gere). Det er derfor vanskeligt at foretage en traditionel beregning af markedsandelene og heller ikke s(cid:230)rlig hen- sigtsm(cid:230)ssigt. I 1998 n(cid:229)ede Canal Digitals analoge DTH- distribution i Sverige ud til [60-70 %]* af alle husstande, der modtog analoge DTH-tjenester, mens Viasat n(cid:229)ede ud til [70-80 %]* af disse husstande. (326) Analog DTH-distribution i Sverige (og de łvrige nor- diske lande) adskiller sig fra kabel-tv-distribution i Øn v(cid:230)sentlig henseende. Mens de fleste tv-kanaler, der transmitteres via kabelnet, traditionelt er tilg(cid:230)ngelige i alle kabelnet, er de DTH-pakker, som udbydes af de to DTH-operatłrer, mindre homogene, idet nogle tv-kana- ler kun udbydes af den ene af de to DTH-distributłrer. Med hensyn til Viasat er dette tilf(cid:230)ldet med de kanaler, der produceres af Netcom/MTG-koncernen (den svenske, norske og danske TV3-kanal, TV1000 osv. ). Med hensyn til Canal Digital er dette tilf(cid:230)ldet med Canal+ og Kanal5 (og dens słsterkanaler i Norge og Danmark). TV3 og Kanal5 er henholdsvis den stłrste og den n(cid:230)ststłrste ikke-jordbaserede tv-kanal i Sverige. Begge er reklame- finansierede kommercielle kanaler. Mens TV3 har den stłrste seerandel (ca. [5-15 %]*), har Kanal5 n(cid:230)sten for- doblet sin andel i de seneste (cid:229)r og er nu n(cid:229)et op p(cid:229) ca. [0-10 %]*. Premiumbetalingskanaler er den anden kate- gori af kanaler, som udelukkende er tilg(cid:230)ngelig p(cid:229) Canal Digital (Canal+) og Viasat (TV1000). (327) Som det fremg(cid:229)r af ovenst(cid:229)ende, er det korrekt, n(cid:229)r par- terne anfłrer, at Viasat inden den planlagte fusion har haft forholdsvis mere held med at markedsfłre sin ana- loge DTH-tjeneste. Betydningen heraf błr imidlertid ikke overvurderes. Det st(cid:229)r fast, at de analoge dekodere, som de fleste DTH-husstande anvender, kan modtage signaler fra b(cid:229)de Canal Digital og Viasat. For at skifte leverandłr behłver disse kunder blot at inds(cid:230)tte et nyt smartcard i deres dekoder. Newco vil derfor v(cid:230)re i stand til at n(cid:229) ud til hovedparten af de nuv(cid:230)rende husstande, der mod- tager analoge DTH-tjenester, og vil allerede fra fłrste dag have en kontraktlig aftale med [60-70 %]* af disse husstande. (328) Det relevante spłrgsm(cid:229)l er derfor, om de konkurren- cem(cid:230)ssige fordele, som Newco vil opn(cid:229) ved planlagte fusion, er af en s(cid:229)dan art, at det bliver betydeligt vanske- ligere for Viasat at forblive konkurrencedygtig p(cid:229) DTH- markedet. Denne vurdering skal foretages p(cid:229) baggrund af den igangv(cid:230)rende overgang til digitale transmissioner. Canal Digital er som n(cid:230)vnt ovenfor den eneste udbyder af digitale DTH-signaler i Sverige (samt i resten af Nor- den). Dette betyder, at selskabet p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt har en andel p(cid:229) 100 % af dette markedssegment. I deres svar har parterne anfłrt, at Viasat kan indfłre digitale DTH-tjenester inden for seks m(cid:229)neder, samt at en af grundene til, at Viasat endnu ikke har indfłrt disse tjenester, er, at selskabet łnsker at mindske omkostnin- gerne til parallelsending (analog og digital). I teknisk henseende er der ikke noget til hinder for, at Viasat kan indfłre digital DTH inden for en relativ kort periode. Det at den v(cid:230)sentligste begr(cid:230)nsning vil v(cid:230)re af kommerciel art. Som parterne har p(cid:229)peget, er omkostningerne ved at parallelsending en v(cid:230)sentlig faktor. At Canal Digital har v(cid:230)ret i stand til at afholde disse omkostninger, kan forklares ved selska- bets vertikale integration i Telenors satellittjenester. I mods(cid:230)tning til Viasat behłver Canal Digital ikke at leje satellitkapacitet p(cid:229) kommercielle vilk(cid:229)r. Endvidere vil Netcom/MTG som n(cid:230)vnt ikke v(cid:230)re i stand til at »h(cid:230)gte sig p(cid:229)« de investeringer i den digitale teknologi, som parterne foretager, da de digitale dekodere, som Canal Digital og Telia leverer til deres abonnenter, ikke vil acceptere smartcards fra Netcom/MTG. imidlertig sandsynligt, er 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/51 (329) Under alle omst(cid:230)ndigheder forholder det sig s(cid:229)ledes, at Canal Digital i det mindste p(cid:229) kort og mellemlang sigt er den eneste udbyder, som er i stand til at tilbyde digi- tale tjenester til nye abonnenter (eller nuv(cid:230)rende abon- nenter p(cid:229) analoge DTH-tjenester, som łnsker at mod- tage de till(cid:230)gstjenester, der er til r(cid:229)dighed i det digitale format). Endvidere har Canal Digital v(cid:230)ret i stand til at indg(cid:229) en r(cid:230)kke eksklusive aftaler med tv-stationer om digitale transmissioner. Canal Digitals eksklusive rettig- heder er mere omfattende i forbindelse med de digitale end de analoge tjenester. Af samme grunde som i for- bindelse med kabel-tv vil Newcos kłbekraft desuden blive v(cid:230)sentlig stłrre end Canal Digitals og Telenors nuv(cid:230)rende position. Som det ogs(cid:229) blev anfłrt ovenfor i forbindelse med kabel-tv, giver digitale transmissioner desuden mulighed for at indfłre till(cid:230)gstjenester, f. eks. hurtig near-video-on-demand, video-on-demand og pay-per-view, og Canal Digital vil v(cid:230)re den eneste leverandłr, der er i stand til at tilbyde sine kunder disse tjenester. Canal Digital st(cid:229)r derfor st(cid:230)rkt med hensyn til at opn(cid:229) en yderligere markeds- andel, efterh(cid:229)nden som de nuv(cid:230)rende dobbeltbrugere g(cid:229)r over fra analoge til digitale tjenester. internetdownloading, (330) Dette g(cid:230)lder ogs(cid:229) for segmentet f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g, ikke hidtil har hvor det med den analoge teknologi v(cid:230)ret łkonomisk muligt at installere till(cid:230)gstjenester, som kr(cid:230)ver en relativ bekostelig opgradering af infra- strukturen og brug af dekoder. Det er imidlertid blevet anfłrt, at det med digitaliseringen vil v(cid:230)re muligt at ind- fłre s(cid:229)danne tjenester til en rimelig pris. Newco kan der- for tilbyde f(cid:230)llesantennenet en »modtageenhed i him- len«, hvorved de vil f(cid:229) adgang til tjenester, som ellers ikke havde v(cid:230)ret tilg(cid:230)ngelige for den. Telia anvender p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt en lignende model til fremfłring af tv-signaler til sin danske kabel-tv-virksomhed fra sine potentielle lejede indt(cid:230)gter fra en udvidelse af denne aktivitet vil en s(cid:229)dan strategi medfłre en yderligere stigning i antallet af hus- stande, der er tilsluttet Newcos distributionssystem og yderligere łge Newcos kłbekraft (se betragtning 347 ff. ). satellittranspondere. Foruden de heder, der er nłdvendige for at kunne p(cid:229)begynde aktivi- teterne. Det er vanskeligt at till(cid:230)gge denne forklaring nogen betydning. (332) Det błr endvidere bem(cid:230)rkes, at Telias beslutning om at foretage investeringer med henblik p(cid:229) at komme ind p(cid:229) DTH-segmentet blev truffet af selskabets topledelse og offentliggjort i (cid:229)rsberetningen for 1997. Dette st(cid:229)r i mods(cid:230)tning til den angiveligt »uafh(cid:230)ngige« beslutning om ikke at g(cid:229) videre med disse planer (som i det v(cid:230)sentlige gjorde investeringen i satellittranspondere overflłdig [(cid:133)]* (cid:229)r leasingsaftalens planm(cid:230)ssige udlłb). Telia har ikke kunnet freml(cid:230)gge dokumentation for, at dets topledelse var involveret i denne beslutning, og endnu mindre, at den blev truffet uafh(cid:230)ngigt af pla- nerne om at fusionere med Telenor. fłr s(cid:229)fremt den af parterne (333) Som det er blevet p(cid:229)vist ovenfor, kan det konkluderes, at foresl(cid:229)ede markeds- afgr(cid:230)nsning blev accepteret, vil den planlagte fusion styrke Canal Digitals stilling p(cid:229) det svenske marked for DTH-tjenester og fjerne Telia som en potentiel konkur- rent. Kommissionen finder dog, at Viasats nuv(cid:230)rende stilling med hensyn til at udbyde analoge DTH-tjenester og muligheden for, at Viasat kunne overvinde de kom- mercielle hindringer, der er forbundet med at p(cid:229)begynde digital transmission, kan betragtes som en modv(cid:230)gt til Newcos fremtidige markedsstilling. Kommissionen finder imidlertid, at det p(cid:229) grundlag af den foreliggende doku- mentation klart kan fastsl(cid:229)s, at Newco i fremtidige for- handlinger med tv-stationer p(cid:229) trov(cid:230)rdig m(cid:229)de vil kunne h(cid:230)vde, at det kan garantere adgang til hovedpar- ten (eller endog alle) husstande, der modtager analoge og digitale DTH-tjenester. Viasat vil ikke kunne h(cid:230)vde det samme, medmindre Viasat lejer yderligere satellit- kapacitet hos Newco og lancerer sine digitale transmis- sioner. (331) Foruden de ovenn(cid:230)vnte virkninger, som vil styrke Canal Digitals position p(cid:229) DTH-markedet, vil fusionen fjerne Telia som en potentiel konkurrent inden for DTH. Inden offentliggłrelsen af den planlagte fusion havde Telia gjort sig klar til at g(cid:229) ind p(cid:229) DTH-segmentet. Da Telia i 1997 traf beslutning om at indg(cid:229) en [langtids-]* kon- trakt vedrłrende leje af satellittransponderkapacitet hos NSAB, havde selskabet planer om at p(cid:229)begynde DTH- distributionsaktiviteter i konkurrence med Telenor (og Netcom/MTG). Telia har gjort g(cid:230)ldende, at beslutningen om ikke at g(cid:229) videre med DTH-aktiviteterne blev truffet uafh(cid:230)ngigt at planerne om at fusionere med Telenor, hvorfor fusionen ikke medfłrer, at en potentiel konkur- rence udelukkes. Uden at dokumentere det har Telia gjort g(cid:230)ldende, at DTH-planerne blev skrinlagt, fordi sel- skabet ikke kunne f(cid:229) tildelt distributionsrettigheder til DTH fra tv-stationerne. Denne forklaring foruds(cid:230)tter derfor (cid:151) rent bortset fra at den ikke er dokumenteret (cid:151) at Telia efter mange (cid:229)rs kontakter til tv-stationer skulle have foretaget betydelige langsigtede investeringer i satellitkapacitet uden at have sikret sig, at tv-statio- nerne vil v(cid:230)re rede til at tildele selskabet de DTH-rettig- (334) Der er s(cid:229)ledes meget, der tyder p(cid:229), at den planlagte transaktion kan fłre til skabelse af en dominerende stil- ling p(cid:229) DTH-markedet, navnlig for digitale DTH-trans- missioner. I betragtning af, at de konkurrencepolitiske problemer p(cid:229) DTH-markedet er for(cid:229)rsaget af de samme faktorer, som dem der głr sig g(cid:230)ldende i forbindelse med styrkelsen af Telias dominerende stilling p(cid:229) kabel- tv-markedet, kan dette spłrgsm(cid:229)l under alle omst(cid:230)ndig- heder f(cid:229) lov at st(cid:229) hen, da det ikke vil have nogen v(cid:230)sentlig indflydelse p(cid:229) vurderingen af den anmeldte fusion. ii) Kombineret nationalt marked for kabel-tv og DTH (335) En r(cid:230)kke tredjeparter har anfłrt, at det vil v(cid:230)re hen- sigtsm(cid:230)ssigt at foretage en vurdering af markedet for kabel-tv og DTH under Øt, navnlig p(cid:229) baggrund af over- gangen fra analoge til digitale transmissionsteknologier. Hvis dette accepteres, vil de negative virkninger af fusio- L 40/52 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 nen v(cid:230)re de samme som de ovenn(cid:230)vnte. Den eneste forskel vil v(cid:230)re, at fusionen ud fra denne antagelse vil indeb(cid:230)re en forłgelse af markedsandele, dvs. tilfłjelsen af Telias markedsandel inden for kabel-tv-virksomhed og Canal Digitals markedsandel inden for DTH-aktiviteter. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at en s(cid:229)dan udvidelse af markedet ikke vil have nogen v(cid:230)sentlig ind- flydelse p(cid:229) vurderingen af den anmeldte transaktion. (336) Ifłlge de tal, som parterne har forelagt, er der ca. fire gange s(cid:229) mange kabel-tv-husstande som DTH-husstande i Sverige. Antallet af husstande, der er tilsluttet et f(cid:230)lles- antenneanl(cid:230)g, er det samme som antallet af DTH-hus- stande. Som n(cid:230)vnt tidligere er en af vanskelighederne ved at beregne markedsandelen i forbindelse med DTH, at der er mange dobbeltbrugere. Hvis man trods denne vanskelighed beregner markedsandelene p(cid:229) grundlag af et kombineret marked for distribution via kabelnet, f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g og DTH, vil Telias og Canal Digitals svenske markedsandel udgłre henholdsvis ca. [35-45 %]* og [5-15 %]*. (337) Newcos markedsandel vil derfor blive [45-55 %]* eller dobbelt s(cid:229) som den n(cid:230)rmeste konkurrents, dvs. Netcom/ MTG. Hvis der imidlertid som n(cid:230)vnt tages hensyn til, at Canal Digital i er stand til at n(cid:229) alle svenske seere, der modtager analoge DTH-tjenester, kan det konkluderes, at Newco vil have direkte adgang til husstande svarende til ca. [55-65 %]* af det samlede antal husstande, der er tilsluttet kabelnet, f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g og DTH. (338) Hvis markedet vurderes p(cid:229) dette niveau, vil Newco sta- dig opn(cid:229) alle de ovenn(cid:230)vnte konkurrencefordele som fłlge af den planlagte fusion, dvs. sammenl(cid:230)gningen af Newcos v(cid:230)sentligste svenske distributionsaktivitet (Telias kabel-tv-net) og Telenors satellitaktiviteter. Newcos stil- ling som indkłber af indhold vil af ovenn(cid:230)vnte grunde v(cid:230)re st(cid:230)rkere end s(cid:229)vel Telias som Canal Digitals, og Newcos stilling som udbyder af tekniske tjenester vil sta- dig skabe en ny form for afh(cid:230)ngighed mellem Newco og de łvrige svenske kabel-tv-operatłrer. Desuden vil Newco stadig st(cid:229) v(cid:230)sentlig st(cid:230)rkere i forbindelse med overgangen fra analoge til digitale tjenester. (339) Det m(cid:229) derfor konkluderes, at den planlagte fusion ogs(cid:229) ud fra disse antagelser vil skabe eller styrke en domine- rende stilling. iii) Kombineret skandinavisk/nordisk marked for kabel-tv og DTH (340) En r(cid:230)kke tredjeparter har anfłrt, at en vurdering omfat- tende Skandinavien (eller eventuelt Norden) kunne v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssig. Ogs(cid:229) i denne forbindelse er Kommissio- nen af den opfattelse, at en s(cid:229)dan udvidelse af markedet ikke vil have nogen v(cid:230)sentlig inflydelse p(cid:229) vurderingen. M(cid:229)lt p(cid:229) basis af et skandinavisk marked vil Canal Digi- tals og Viasats ovenfor beskrevne stilling forblive stort set u(cid:230)ndret med hensyn til DTH, da markedssituationen er omtrent den samme i alle de nordiske lande, idet de fleste husstande kan modtage analoge signaler fra b(cid:229)de Canal Digital og Viasat. Ifłlge de foreliggende tal er balancen mellem de to udbyderes markedsandele stort set den samme i Danmark som i Sverige, mens situatio- nen er omvendt i Norge og Finland. Med hensyn til kabel-tv vil Newco forene det stłrste net i Sverige med det n(cid:230)ststłrste net i Danmark og Norge. (341) Med henblik p(cid:229) en beregning af markedsandele głr den samme vanskelighed sig g(cid:230)ldende med hensyn til DTH (dobbeltbrugere). Desuden foreligger der forskelligt kilde- materiale vedrłrende markedets samlede stłrrelse (53). Hvis man (cid:151) uanset disse metodem(cid:230)ssige vanskeligheder (cid:151) anvender parternes tal som grundlag for beregningen af markedsandelene for et kombineret skandinavisk mar- ked for distribution via kabelnet, f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g og DTH, vil Telias og Telenor/Canal Digitals markedsandel v(cid:230)re p(cid:229) henholdsvis ca. [25-35 %]* og [15-25 %]*. New- cos markedsandel vil derfor udgłre [45-55 %]* eller mere end det dobbelte af selskabets n(cid:230)rmeste konkur- rent, Netcom/MTG’s, markedsandel og fire gange eller mere end de łvrige konkurrenter (54). (342) I deres svar har parterne forsłgt at anf(cid:230)gte disse tal ved at citere fra MTG’s (cid:229)rsberetning, hvori det hedder, at MTG tilbyder tv-stationer forbindelse til 1,9 mio. nor- diske husstande. I dette tal indg(cid:229)r imidlertid et betydeligt antal engroskunder, og det kan derfor ikke sammenlig- nes med de tal, der er n(cid:230)vnt ovenfor. For at kunne sam- menligne disse tal med de tal, som parterne baserer sig p(cid:229) i deres svar, vil man derfor hertil skulle l(cid:230)gge Tele- nors engroskunder. I Skandinavien leverer Telenor p(cid:229) engrosbasis tjenester til [6-700 000]* seere, der er til- sluttet f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g. Dette udgłr [65-75 %]* af det samlede antal af disse seere. Newcos andel af alle detail- og engrostjenester til DTH-husstande og husstande, der er tilsluttet kabel- og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g, i Skandinavien vil derefter udgłre [60-70 %]* (eller [50-60 %]* i Nor- den). Denne vil fortsat v(cid:230)re dobbelt s(cid:229) stor som Net- com/MTG’s andel. (343) Det błr ogs(cid:229) bem(cid:230)rkes, at parternes markedsandel vil v(cid:230)re endnu stłrre, hvis der tages hłjde for, at ca. [85-95 %]* af alle skandinaviske DTH-kunder vil kunne (53) Alle alternative kilder har angivet et mindre samlet marked end det, parterne har angivet. Parternes skłn er derfor tilbłjeligt til at undervurdere deres kombinerede markedsstilling i forhold til det resultat, der ville fremkomme p(cid:229) grundlag af alle de alternative kil- der (indtil 10 %). I forbindelse med denne beslutning er det imidler- tid tilstr(cid:230)kkeligt at angive de tal, som parterne har forelagt. (54) Ingen af parterne har aktiviteter af betydning i Finland. I betragt- ning af Finlands relative stłrrelse i forhold til de tre skandinaviske lande vil parternes andel af det nordiske marked imidlertid fortsat udgłre [40-50 %]*. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/53 modtage analoge DTH-transmissioner fra Telenors satel- litter uden at skifte udstyr (eller for den sags skyld at flytte deres parabol). Dette betyder, at det antal hus- stande, som Newco direkte kan n(cid:229) ud til, vil v(cid:230)re stłrre end anfłrt ovenfor. P(cid:229) grundlag heraf vil Newcos mar- kedsandel stige yderligere til [70-80 %]* af alle DTH-hus- stande og husstande, der er tilsluttet kabel- og f(cid:230)llesan- tenneanl(cid:230)g, i Skandinavien (eller [60-70 %]* i Norden). (344) Ud over at Newco vil kunne n(cid:229) ud til mindst dobbelt s(cid:229) mange husstande som sin n(cid:230)rmeste konkurrent, vil sel- skabet ogs(cid:229), hvis Skandinavien eller Norden l(cid:230)gges til grund for vurderingen, opn(cid:229) alle ovenn(cid:230)vnte konkur- rencefordele ved den planlagte fusion, dvs. sammenl(cid:230)g- ningen af Telias svenske og danske kabel-tv-net med Telenors satellitaktiviteter. Newco vil som indkłber af indhold ogs(cid:229) st(cid:229) v(cid:230)sentligt st(cid:230)rkere end b(cid:229)de Telia og Telenor/Canal Digital, og Newcos stilling som udbyder af tekniske tjenester vil stadig skabe en ny form for afh(cid:230)ngighed mellem Newco og kabel-tv-operatłrer, der konkurrerer med Telia. Endvidere vil Newco stadig st(cid:229) forbindelse med overgangen fra v(cid:230)sentligt st(cid:230)rkere i analoge til digitale tjenester. (345) Det m(cid:229) derfor konkluderes, at ogs(cid:229) ud fra denne sidste antagelse vil den planlagte fusion skabe en dominerende stilling. iv) Samlet konklusion vedrłrende detaildistribution af tv-kanaler til individuelle husstande (346) Ifłlge de oplysninger, som Kommissionen har f(cid:229)et fore- lagt, kan det konkluderes, at Newco p(cid:229) grundlag af den af parterne foresl(cid:229)ede markedsafgr(cid:230)nsning vil kontrol- lere adgangen til mere end [55-65 %]* af alle kabel-tv- husstande i Sverige. Det samme vil v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, hvis markedet vurderes p(cid:229) grundlag af et kombineret svensk marked for kabel-tv, DTH og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g. Selv hvis Skandinavien eller Norden l(cid:230)gges til grund for vur- deringen, vil Newco kontrollere adgangen til [45-55 %]* eller mere af alle husstande. Uanset hvilken markeds- afgr(cid:230)nsning der pr(cid:230)cist l(cid:230)gges til grund, vil sammen- l(cid:230)gningen af parternes distributionsaktiviteter give Newco et distributionsvolumen, som langt overstiger nogen af dets eksisterende konkurrenters position. Af ovenn(cid:230)vnte grunde er Kommissionen n(cid:229)et til den kon- klusion, at dette sammen med de vertikale virkninger i forbindelse med integrationen af Telia med Telenors ovenn(cid:230)vnte satellittaktiviteter, Newcos styrkede position som indkłber af indhold og udbyder af tekniske tjene- ster vil skabe eller styrke en dominerende stilling p(cid:229) det relevante marked for detaildistribution af tv-kanaler. Indkłb af indhold (347) Parterne er af den opfattelse, at ingen af dem er specielt aktive som indkłber af indhold, da deres aktiviteter er begr(cid:230)nset til at pakke og distribuere tv-kanaler. Under- słgelsen har imidlertid vist, at denne udtalelse kun hol- der stik med hensyn til premiumbetalings-tv-indhold (hovedsagelig spillefilm og sportsrettigheder), hvor par- terne hidtil har v(cid:230)ret mindre indkłbere (selv om i det mindste Telia har erhvervet b(cid:229)de film- og sportsrettighe- der og for nylig har lanceret en s(cid:230)rlig golfkanal p(cid:229) sit kabelnet). Telenor er ikke desto mindre via sin interesse i Canal Digital tilknyttet Canal+, som er en af verdens stłrste indkłbere af s(cid:229)dant indhold. Canal Digital er bl. a. aktiv inden for distribution af premiumbetalings-tv-ind- hold. Selskabet har f. eks. indg(cid:229)et kontrakt om de skandi- naviske rettigheder til en r(cid:230)kke vigtige Hollywood-stu- dier (herunder Paramount, MGM og Fox) samt om pre- miumsportsrettigheder, f. eks. engelske Premier League- fodboldkampe og NBA-basketballkampe. Som tidligere n(cid:230)vnt erhvervede Canal Digital den 1. september 1999 eksklusive rettigheder i Norden til de italienske liga- fodboldkampe (som Netcom/MTG tidligere havde). Disse rettigheder er blevet erhvervet af Canal+, som ogs(cid:229) er ansvarlig for erhvervelsen af pay-per-view-rettigheder til Canal Digital. (348) Det er endvidere blevet anfłrt, at Newco kan udvide sine aktiviteter med hensyn til indkłb af indhold inden ved at for premiumspillefilm og sportsrettigheder erhverve de nordiske rettigheder til f. eks. Hollywood- film i forbindelse med alle relevante eksisterende »vin- duer« (pay-per-view, video-on-demand, premium- og second-pay, free-tv og basic-pay). Newco vil have et inci- tament til at anl(cid:230)gge en s(cid:229)dan strategi for at tiltr(cid:230)kke kunder til sine tjenester inden for pay-per-view, near- video-on-demand og video-on-demand, efterh(cid:229)nden som selskabet udvider sin digitale distribution (kabel-tv og DTH). De prim(cid:230)re og sekund(cid:230)re rettigheder i forbin- delse med betalings-tv kan udnyttes af Canal+, som ude- lukkende distribueres af Canal Digital i Norden. Endelig kan det p(cid:229) engrosbasis s(cid:230)lge rettighederne til free-tv og basic-pay til andre tv-stationer (eller udvikle sine egne foretr(cid:230)kker basic-pay-tjenester). Hollywood-studierne normalt at handle med en enkelt indkłber om flest mulige »vinduer«, da dette mindsker omkostningerne og risikoen ved at s(cid:230)lge de nordiske rettigheder til deres indhold. (349) Parterne har anf(cid:230)gtet dette argument og anfłrt, at Net- Com/MTG er en stłrre indkłber af indhold end par- terne. I denne sammenligning undlader parterne imidler- tid at medtage Canal+, som ud over at transmittere sine premiumbetalingskanaler udelukkende via Canal Digitals DTH-platform ogs(cid:229) er ansvarlig for at erhverve pay-per- view-rettigheder til Canal Digital. Canal+ har over 10 mio. abonnenter i Europa. Det kan derfor ikke fasthol- des, at Newco vil have f(cid:230)rre ressourcer end Netcom/ MTG til indkłb af indhold. P(cid:229) grundlag af Newcos og Netcom/MTG’s relative stłrrelser er det tv(cid:230)rtimod sand- synligt, at Newco vil have flere ressourcer til indkłb af L 40/54 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 ikke er i stand til at indhold. Parterne głr desuden g(cid:230)ldende, at Netcom/ MTG er en stłrre udbyder af betalings-tv-tjenester end Newco (se ovenfor). For at kunne n(cid:229) til denne konklu- sion har parterne imidlertid igen anfłrt, at antallet af til- sluttede husstande (hvor Newco klart vil blive den fłrende) er irrelevant. Dette argument kan som n(cid:230)vnt ovenfor ikke underbygges. Ud over NetCom/MTG’s ovenn(cid:230)vnte svagheder błr det desuden bem(cid:230)rkes, at selskabet transmittere digitale DTH- eller kabel-tv-signaler. Till(cid:230)gstjenester, s(cid:229)som pay- per-view, near-video-on-demand og video-on-demand, kr(cid:230)ver v(cid:230)sentligt stłrre transmissionskapaciteter, end det er muligt at opn(cid:229) med analoge teknikker. NetCom/ MTG vil derfor ikke effektivt kunne konkurrere med Newco som indkłber af alle »vinduer« til attraktive film- rettigheder, s(cid:229) l(cid:230)nge det ikke er lykkedes det at indfłre digitale teknikker. Selv efter denne overgang vil Netcom/ MTG st(cid:229) d(cid:229)rligere i konkurrencem(cid:230)ssig henseende, da det vil have adgang til et betydeligt mindre antal tilslut- tede husstande. (352) af og (350) Premiumbetalings-tv-indhold er imidlertid ikke det ene- ste (eller for den sags skyld det v(cid:230)sentligste) interesse- omr(cid:229)de, da der i branchen hersker almindelig enighed om, at premiumbetalings-tv ikke har v(cid:230)ret den v(cid:230)sent- ligste drivkraft for udbredelsen af kabel-tv, DTH og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g i Norden. Dette har derimod v(cid:230)ret indfłrelsen »mini-beta- reklamefinansierede lings«-kanaler. B(cid:229)de Telia og Telenor er aktive som ind- kłbere af indhold, idet de begge indg(cid:229)r aftaler om distri- bution af forskellige kommercielle tv-kanaler via kabel, DTH og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g, som de efterfłlgende s(cid:230)lger enten som pakker eller a la carte til de enkelte husstande til andre operatłrer af kabelnet og (detailsalg) eller f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g (engrossalg). B(cid:229)de Canal Digital og Viasat har som n(cid:230)vnt erhvervet eksklusive rettigheder til DTH-transmission af forskellige kanaler. Kabel-tv-rettig- heder er tradionelt blevet givet som ikke-eksklusive ret- tigheder. Canal Digital har imidlertid v(cid:230)ret i stand til at erhverve en r(cid:230)kke kombinerede [(cid:133)]*, herunder DTH, f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g om dets ovenn(cid:230)vnte tv-distributionsaktiviteter anses for at finde sted p(cid:229) et enkelt relevant marked eller p(cid:229) en r(cid:230)kke tilgr(cid:230)nsende markeder vil Newco efter gen- nemfłrelsen af den anmeldte transaktion derfor kunne udnytte sin styrkede, vertikalt integrerede position i for- handlingerne med indholdsleverandłrer. og skandinaviske kabel-tv. Uanset adgang til de fleste DTH-husstande og husstande, der er tilsluttet f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g). Newco vil ogs(cid:229) den eneste distributłr, der har en god d(cid:230)kning af tv-husstande i alle stłrre befolkningscentre. Husstande i disse omr(cid:229)der interessante for annoncłrer og derfor for er s(cid:230)rligt andet distributions- kommercielle system, f. eks. Netcom/MTG’s system (som har mindre end halvt s(cid:229) mange tilsluttede husstande), vil blive betragtet som en erstatning for Newcos distributionsnet. tv-stationer. Intet I deres svar har parterne słgt at mindske betydningen af den fordel, de har ved at have adgang til et stłrre antal husstande, idet de anfłrer, at Netcom/MTG og Stj(cid:228)rn TV er alternativer til tv-stationer, som ikke indg(cid:229)r i »grund- pakken«. Disse tv-stationer st(cid:229)r imidlertid fortsat over for det problem, at de łnsker at kunne blive modtaget af flest mulige husstande. Operatłren af et kabel-tv-net kan v(cid:230)lge at lade kunderne betale for en stor »grund- pakke«, som ikke kr(cid:230)ver brug af dekodere (som Telia og transmittere »must- Telenor har gjort), eller kun at carry«-kanaler ukodet (som de fleste andre kabeloperatł- rer głr). Selv hvis andre kabel-tv-operatłrer har valgt en analog strategi p(cid:229) basis af dekodere, vil de typisk tilbyde en »grundpakke« og en eller flere udvidede og derfor indg(cid:229)r i dyrere kanalpakker. Det forhold, at en kanal andre kabel-tv-nets udvidede pakke, vil p(cid:229) samme m(cid:229)de som i parternes kabel-tv-net betyde, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende kanal kun modtages af en begr(cid:230)nset del af alle tilslut- tede husstande. Disse kommercielle beslutninger, som kabel-tv-operatłren tr(cid:230)ffer, har ingen indflydelse p(cid:229) den grundl(cid:230)ggende kendsgerning, reklamefinansierede kanaler er afh(cid:230)ngige af, at de n(cid:229)r ud til flest mulige seere i det enkelte distributionssystem. Reklamefinansie- rede kanaler vil derfor p(cid:229) samme m(cid:229)de som i parternes kabel-tv-net tilstr(cid:230)be at blive omfattet af disse »grund- pakker«. Enhver reklamefinansieret kanal, som ikke er i stand til at blive omfattet af »grundpakken« i parternes distributionsnet, vil derfor i vidt omfang have samme problemer med at blive distribueret i Netcom/MTG’s og Stj(cid:228)rn TV’s tilsvarende »grundpakker«. Parternes p(cid:229)stand kan derfor ikke accepteres. Parternes argument bliver fuldst(cid:230)ndig irrelevant, n(cid:229)r digitalteknologien er indfłrt, da alle husstande som n(cid:230)vnt vil have behov for en digi- tal dekoder til at modtage tv-signaler (55), s(cid:229)ledes at ikke engang »must-carry«-signalerne vil v(cid:230)re tilg(cid:230)ngelige i ukodet form. at (351) Ifłlge undersłgelsen vil Newco blive en obligatorisk partner for enhver udbyder af reklamefinansierede og/ eller »mini-betalings«-kanaler, som łnsker at satse p(cid:229) det nordiske marked. For disse tv-stationer vil det afgłrende element v(cid:230)re muligheden for at n(cid:229) ud til et tilstr(cid:230)kke- ligt stort antal husstande for at tiltr(cid:230)kke tilstr(cid:230)kkelige reklame -og/eller licensindt(cid:230)gter. Efter fusionen vil dette ikke v(cid:230)re muligt i Sverige uden adgang til Newcos dis- tributionsnet (hvor Newco vil kontrollere adgangen til [60-70 %]* af alle husstande med kabel-tv og havde (353) Ifłlge parterne vil Stj(cid:228)rn TV ogs(cid:229) have en lige s(cid:229) st(cid:230)rk forhandlingsposition som Newco som fłlge af, at det ejes af UPC. Det kan imidlertid ikke p(cid:229) grundlag af undersłgelsen fastsl(cid:229)s, at UPC’s tv-distributionsaktiviteter uden for Norden kan forventes at influere p(cid:229) selskabets mulighed for at konkurrere med Newco som indkłber af indhold. Undersłgelsen viser tv(cid:230)rtimod, at Stj(cid:228)rn TV (55) Parterne (samt andre distributłrer) vil fortsat udbyde en »grund- pakke« efter digitalteknologiens indfłrelse. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/55 eller UPC vil skulle betale et betydeligt till(cid:230)g til enhver idet tv-kanal for at f(cid:229) eksklusive nordiske rettigheder, disse selskaber kun kan garantere adgang til mindre end 10 % af alle nordiske seere. Enhver tv-kanal, som m(cid:229)tte overveje at give Stj(cid:228)rn TV eller UPC eksklusive rettighe- der eller fortrinsrettigheder for Norden, vil v(cid:230)re nłdt til at forlange et betydeligt till(cid:230)g for risikoen for, at tv-ka- nalen m(cid:229)ske ikke n(cid:229)r ud til de resterende nordiske seere og navnlig ikke de seere, der er tilsluttet Newcos forskel- lige distributionsnet. For enhver tv-station, som har skabt en reklamefinansieret tv-kanal af s(cid:230)rlig interesse for nordiske seere, er det usandsynligt, at distribution via Stj(cid:228)rn TV/UPC vil v(cid:230)re et holdbart alternativ, uanset stłrrelsen af det till(cid:230)g, som tv-stationen i teorien kan modtage. Parternes p(cid:229)stand med hensyn til Stj(cid:228)rn TV’s forhandlingsposition kan derfor ikke accepteres. (354) I deres svar frems(cid:230)tter parterne endvidere den p(cid:229)stand, at indfłrelsen af digitalt jordbaseret tv (DTT) vil głre tv- stationerne mindre afh(cid:230)ngige af Newco. DTT blev lance- ret den 1. april 1999 i Sverige. Som fłlge af den relativt begr(cid:230)nsede b(cid:229)ndbredde, der er til r(cid:229)dighed, er antallet af licenser ligeledes begr(cid:230)nset. Der er tildelt licenser til de tre eksisterende analoge jordbaserede »must-carry«-ka- naler. Endvidere har fire kommercielle kanaler (TV3, Kanal5, Canal+ og TV8) samt fire undervisnings-/regio- nale kanaler f(cid:229)et tildelt licenser. Indtil videre er det kun SVT, de eksisterende statsejede »must-carry«-kanaler, der har p(cid:229)begyndt DTT-transmission. Salget af DTT-deko- dere er meget lavt (ca. 350 i de fire fłrste m(cid:229)neder (56)). Parternes p(cid:229)stand om, at DTT i betydelig grad vil begr(cid:230)nse deres indflydelse over for tv-stationerne, kan derfor ikke accepteres. (355) Med hensyn til Norge og Danmark vil Newco kontrol- lere adgangen til ca. [35-45 %]* og [25-35 %]* af kabel- tv-husstandene og st(cid:229) st(cid:230)rkt i forbindelse med f(cid:230)llesan- tenneanl(cid:230)g (se nedenfor), mens situationen med hensyn til DTH synes at v(cid:230)re den samme som i Sverige. (356) Newco kan anl(cid:230)gge en kommerciel strategi, som tager sigte p(cid:229) at udnytte dets adgangskontrol i Sverige (som har ca. dobbelt s(cid:229) mange husstande som s(cid:229)vel Norge som Danmark) til at opn(cid:229) fortrinsrettigheder eller eks- klusive rettigheder til distribution (kabel-tv, DTH og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g) i hele Norden. Mens det tydeligvis er rigtigt, som parterne har understreget i deres svar, at Newco vil behłve attraktivt indhold i sin tv-distribu- tionsvirksomhed, vil Newco v(cid:230)re mindre afh(cid:230)ngig af en enkelt indholdsleverandłr, end den enkelte indholdsleve- randłr vil v(cid:230)re af Newco. De reklamefinansierede og »mini-betalings«-tv-stationer, der er aktive i Norden, dri- ver deres virksomhed p(cid:229) grundlag af finansielle model- ler, som kr(cid:230)ver adgang til de seere, der er tilsluttet New- cos distributionsnet i Sverige. De vil have begr(cid:230)nsede muligheder for at mods(cid:230)tte sig Newcos krav, og det vil (56) Aftonbladet 1. september 1999. heller ikke v(cid:230)re nłdvendigt, s(cid:229) l(cid:230)nge Newco giver dem mulighed for at opretholde og udvikle deres virksomhed. Desuden vil Newco ikke blot p(cid:229) trov(cid:230)rdig m(cid:229)de kunne true med at tage tv-stationer ud af sine distributionsnet (som Telia tidligere har gjort i forbindelse med en af Netcom/MTG’s kanaler). Selskabet kan ogs(cid:229) forlange betaling for at have kanalen i sine distributionsnet og/ eller pakke en eventuelt genstridig tv-stations kanal(er) p(cid:229) en m(cid:229)de, som er mindre rentabel for tv-stationen. Som eksempel p(cid:229) virkningerne af en distributłrs beslut- ninger i relation til pakkernes sammens(cid:230)tning kan det n(cid:230)vnes, at Telia i mange (cid:229)r har haft den engelskspro- gede udgave af Eurosport i sin »grundpakke«, som er til- g(cid:230)ngelig for alle selskabets 1,3 mio. tilsluttede hus- stande. Samtidig har Telia ladet den nordiske udgave af Eurosport indg(cid:229) i sin udvidede programpakke, som kun er tilg(cid:230)ngelig via dekoder. Resultatet er, at langt stłrste- delen af de husstande, der er tilsluttet Telias kabelnet (som kun betaler for »grundpakken«), ikke har kunnet modtage denne kanal p(cid:229) deres eget sprog, trods tv-sta- tionernes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at tilbyde en mere attraktiv tje- neste (57). (357) Med hensyn til sammens(cid:230)tningen af pakker er Kommis- sionen ogs(cid:229) blevet gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229), at distributł- rerne med digitaliseringen f(cid:229)r łgede muligheder for at udnytte deres styrke i forhold til tv-stationerne. Grun- dene hertil er, at den łgede kapacitet vil głre det muligt for distributłrerne at udvikle en lang r(cid:230)kke program- pakker, som hver is(cid:230)r vil appellere til forskellige abon- forskellige potentielle nentgrupper (og derfor have tv-stationerne). Med digitaliseringen f(cid:229)r indt(cid:230)gter til Newco som dominerende distributłr derfor stłrre mulighed for tilbyde sine foretrukne leverandłrer stłrre indt(cid:230)gter. (358) Newcos mulighed for at opn(cid:229) fortrinsrettigheder eller eksklusive rettigheder til distributionen vil i v(cid:230)sentlig grad sv(cid:230)kke konkurrencesituationen for andre tv-distri- butłrer (kabel-tv, DTH og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g), da sidstn(cid:230)vntes produkter vil st(cid:229) d(cid:229)rligt i omkostningsm(cid:230)s- sig henseende og/eller have et begr(cid:230)nset antal tv-kanaler at tilbyde deres kunder. Efterh(cid:229)nden som de eksisterende distributionsaftaler skal tv-stationerne ikke have noget holdbart alternativ for deres distribution i Norden. Dette vil derfor i sidste instans skabe en domi- nerende stilling for Newco som indkłber af indhold til tv-distribution. fornys, vil (359) Denne frygt forst(cid:230)rkes af Newcos vertikale integration med hensyn til tilr(cid:229)dighedsstillelse af satelittranspondere med Norden som d(cid:230)kningsomr(cid:229)de. Da NSAB, dets ene- (57) I deres svar har parterne p(cid:229)peget, at den nordiske udgave af Euro- sport siden maj 1999 har v(cid:230)ret omfattet af Telias »grundpakke« p(cid:229) grundlag af en ny aftale, som imidlertid er af begr(cid:230)nset varighed ([(cid:133)]*). L 40/56 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 ste konkurrent p(cid:229) satellitomr(cid:229)det, ikke er vertikalt inte- greret, vil Newco v(cid:230)re den eneste leverandłr, der er i stand til at tilbyde en kombineret tjeneste best(cid:229)ende af satellitinfrastruktur og detaildistribution til en v(cid:230)sentlig del af alle tv-husstande. Telenor og Canal Digital udby- der allerede i et vist omfang s(cid:229)danne kombinerede tjene- ster. Dette fremg(cid:229)r f. eks. af Canal Digitals aftaler med en lang r(cid:230)kke tv-stationer, hvor tv-stationerne ikke [(cid:133)]*. Dette er en attraktiv lłsning for tv-stationerne, da trans- ponderkapacitet, der lejes separat, kan tegne sig for 30 % eller mere af kanalens samlede omkostninger. I betragt- ning af, at Newco kontrollerer 65-77 % af den nordiske transponderkapacitet, der egner sig til tv-form(cid:229)l, kan sel- skabets mulighed for at udbyde s(cid:229)danne kombinerede tjenester ikke modsvares af nogen alternative distributł- rer, hvis eneste mulighed for at efterligne Newcos stra- tegi vil v(cid:230)re at leje en blok af transpondere hos Newco og/eller NSAB p(cid:229) kommercielle vilk(cid:229)r. Ud over denne omkostningsfordel vil Newco efter fusionen v(cid:230)re i stand til p(cid:229) trov(cid:230)rdig m(cid:229)de at true tv-stationer med mindre attraktive distributionsvilk(cid:229)r (f. eks. uden for »grundpak- ken«), navnlig p(cid:229) Telias kabelnet, medmindre de accepte- rer Newcos kombinerede tjenester. (361) Parterne har ogs(cid:229) v(cid:230)ret i stand til at sikre sig rettighe- der[(cid:133)]* fra en lang r(cid:230)kke af deres nuv(cid:230)rende leveran- dłrer. Desuden har Telenor indledt en aggressiv strategi, som tager sigte p(cid:229) at f(cid:229) tv-stationerne til at skifte fra NSAB’s til Telenors satellitter. Som n(cid:230)vnt tidligere lod Øn tv-station sig for nylig overtale til at skifte til position 1(cid:176) vest ved at f(cid:229) tilbudt en »penetrationsbaseret« kon- trakt. Newco kan anvende s(cid:229)danne strategier til yder- ligere at mindske eller udelukke konkurrence fra andre distributłrer af DTH, kabel- og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g og/ eller NSAB, hvorved Newcos stilling som obligatorisk partner for alle kommercielle tv-stationer vil blive yder- ligere styrket. Dette vil i betydelig grad styrke selskabets adgangskontrol og kontrol med alle led i tv-distribu- tionsk(cid:230)den i Skandinavien. (362) Af alle ovenn(cid:230)vnte grunde er Kommissionen derfor n(cid:229)et til den konklusion, at den anmeldte fusion vil skabe en dominerende stilling for Newco som indkłber af ind- hold til tv-distribution. (360) Det m(cid:229) anses for at v(cid:230)re meget sandsynligt, at Newco anl(cid:230)gger forskellige kombinationsstrategier, som tager sigte p(cid:229) at udnytte selskabets st(cid:230)rke stilling p(cid:229) Øt omr(cid:229)de for at styrke dets samlede stilling som distribu- tłr. Canal Digital har f. eks. indg(cid:229)et en lang r(cid:230)kke eks- klusive distributionsaftaler, som ikke kun d(cid:230)kker selska- bets kerneaktivitet (cid:151) analog og digital DTH (cid:151) men ogs(cid:229) digital distribution til kabel- og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g. Telia har ligeledes indg(cid:229)et aftaler, som ikke blot giver Telia fordelagtige distributionsrettigheder i forbindelse med kabel-tv, men ogs(cid:229) i forbindelse med f(cid:230)llesantenne- anl(cid:230)g og DTH (som Telia for łjeblikket ikke udnytter i sine aktiviteter). I deres svar har parterne anf(cid:230)gtet dette, idet de har anfłrt, at Canal Digital og navnlig Telia kun har et begr(cid:230)nset antal eksklusive rettigheder, at disse ikke er fordelagtige, at alle rettigheder udnyttes, og ende- lig at Netcom/MTG har mere betydningsfulde eksklusive rettigheder. Ingen af parternes p(cid:229)stande kan fastholdes. Ifłlge selskabets egne oplysninger har Canal Digital s(cid:230)rdeles mange eksklusive rettigheder. I Sverige har det p(cid:229) det digitale omr(cid:229)de f. eks. eksklusive rettigheder til [(cid:133)]* kanaler inden for DTH, [(cid:133)]* inden for kabel-tv og [(cid:133)]* inden for f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g. Der er her tale om meget mere omfattende rettigheder end de rettigheder, som Netcom/MTG har. Det er ikke overraskende, at kanaludbyderne har v(cid:230)ret mindre interesserede i at til- byde Netcom/MTG eksklusive rettigheder, da mange tv- stationer kan tłve med at basere sig p(cid:229) en konkurre- rende tv-station i forbindelse med distributionen i Nor- den. Med hensyn til parternes łvrige p(cid:229)stande fremg(cid:229)r det klart af de oplysninger, som tv-stationer og andre distributłrer har forelagt, at Telia rent faktisk har fordel- agtige distributionsrettigheder. Endelig er det relevante spłrgsm(cid:229)l ikke, om Telia forud for den planlagte fusion allerede har erhvervet en lang r(cid:230)kke rettigheder i forbin- delse med f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g og DTH. Det relevante punkt er derimod, at Telias mulighed for at głre dette (uden allerede at v(cid:230)re aktiv p(cid:229) disse omr(cid:229)der) er et tegn p(cid:229) Newcos kombinerede styrke efter fusionen. Engrossalg af indholdsrettigheder indholdsrettigheder. Telenor (363) Begge parter (og Canal Digital) er aktive inden for engrossalg af (herunder Canal Digital) er den stłrste nuv(cid:230)rende grossist og har mere end [(cid:133)]* engroskunder i de tre skandinaviske lande. Kunderne er hovedsagelig f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g og kabelnet. Ifłlge Telenors (cid:229)rsberetning for 1998 blev 686 000 seere i Skandinavien tilbudt adgang til beta- lings-tv via disse aktiviteter. Dette udgłr 70 % af alle husstande, der er tilsluttet et f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g i regio- nen. Den n(cid:230)ststłrste grossist i alle tre lande er Netcom/ MTG, som i 1998 n(cid:229)ede ud til lidt f(cid:230)rre seere end Tele- nor. Ifłlge anmeldelsen har Telias aktiviteter hidtil v(cid:230)ret begr(cid:230)nset til Danmark, hvor selskabet st(cid:229)r for distribu- tionen til ca. [(cid:133)]* f(cid:230)llesantennenet (58). Engrosmarkedet har generelt v(cid:230)ret kendetegnet ved, at en v(cid:230)sentlig del af kunderne har modtaget tjenester fra b(cid:229)de Telenor og Netcom/MTG. (364) Det ser imidlertid ud til, at den planlagte fusion vil głre det muligt for Newco at videreudvikle og i vidt omfang styrke denne łkonomiske aktivitet, som kan f(cid:229) en bety- delig strategisk betydning for den fusionerede enhed. Newcos engrosaktiviteter kan blive styrket yderligere, s(cid:229)fremt den ovenn(cid:230)vnte kontrol med adgangen til satel- littjenester (navnlig med hensyn til digitale tjenester) (58) Telia har ikke angivet antallet af husstande, som modtager tjene- ster via dets engrosaktiviteter. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/57 udnyttes sammen med selskabets position som obligato- risk detaildistributionspartner for kommercielle tv-kana- ler. P(cid:229) grundlag af disse st(cid:230)rke sider vil Newco kunne udvikle en lang r(cid:230)kke analoge og digitale programpak- ker. Newco vil som n(cid:230)vnt v(cid:230)re det eneste selskab i Nor- den, som i sine digitale pakker kan tilbyde till(cid:230)gstjene- ster, s(cid:229)som pay-per-view, near-video-on-demand, video- on-demand og internetadgang. Newco kan tilbyde enhver operatłr af kabel-tv eller f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g p(cid:229) det nordiske marked s(cid:229)danne pakker. Newco vil have et st(cid:230)rkt incitament til at anl(cid:230)gge en s(cid:229)dan strategi, da de ekstraomkostninger, der vil v(cid:230)re forbundet med p(cid:229) engrosbasis at levere en s(cid:229)dan pakke, som det vil udvikle til sine egne distributionsaktiviteter, vil v(cid:230)re meget lave eller endog ikke-eksisterende. (365) Selv inden den planlagte fusion har Telia, Telenor og Canal Digital kunnet udnytte deres st(cid:230)rke position inden for deres respektive kerneaktiviteter til at opn(cid:229) v(cid:230)sent- ligt bedre vilk(cid:229)r fra tv-stationer end deres konkurrenter (eller, set ud fra leverandłrernes synspunkt, tv-statio- nerne har accepteret distribution i parternes net p(cid:229) v(cid:230)sentligt mindre attraktive vilk(cid:229)r, end de har accepteret i konkurrerende distributionssystemer). Telia har f. eks. i perioden 1995-1998 i vidt omfang kunnet neds(cid:230)tte de samlede afgifter, som selskabet betaler til tv-stationerne, til trods for, at det har łget antallet af tv-stationer, som det har indg(cid:229)et distributionsaftaler med, fra [(cid:133)]* i den samme periode. I deres svar har parterne anf(cid:230)gtet denne konklusion. Efter deres opfattelse skyldes Telias reduce- rede omkostninger et fald i antallet af husstande med dekodere i dets net (fra [(cid:133)]* til[(cid:133)]*), samt at sammen- ligningen błr foretages p(cid:229) grundlag af Telias indt(cid:230)gter fra betalings-tv. Selv om det er uklart, hvordan et fald i antallet af dekodere kan reducere Telias omkostninger, st(cid:229)r det for det fłrste fast, at Telia i 1995 i gennemsnit betalte [(cid:133)]* til hver tv-station. I 1998 var dette tal fal- det til [(cid:133)]*, et fald p(cid:229) [(cid:133)]*. For det andet accepterer Kommissionen som n(cid:230)vnt ikke parternes afgr(cid:230)nsning med hensyn til indt(cid:230)gter fra betalings-tv, da der herved ses bort fra mere end halvdelen af Telias oms(cid:230)tning fra detaildistribution af tv-kanaler. Det argument, som par- terne har anfłrt i svaret, kan derfor ikke accepteres. (366) Det forventes i vide kredse, at Newco efter den planlagte fusion vil udnytte sin position som obligatorisk partner for tv-stationerne til at opn(cid:229) endnu bedre vilk(cid:229)r i forbin- delse med kombinerede detail- og engrosrettigheder. I betragtning af Newcos konkurrencefordele er det derfor sandsynligt, at selskabet vil kunne tilbyde programpak- ker til priser, som i vidt omfang vil tilskynde andre ope- ratłrer af kabel- og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g til at erhverve disse rettigheder fra Newco i stedet for direkte fra de enkelte tv-stationer (herunder Netcom/MTG). Disse tv- stationer vil som n(cid:230)vnt blive stadig mere afh(cid:230)ngige af Newco i forbindelse med detaildistribution af tv-kanaler i de tre skandinaviske lande, hvorved deres mulighed for at udfordre Newco i engrosleddet vil blive begr(cid:230)nset. Selv om en udvikling, hvor Newco i det mindste i begyndelsen vil udbyde sine engrospakker p(cid:229) fordel- agtige vilk(cid:229)r, ganske vist p(cid:229) kort sigt kan have visse omkostningsm(cid:230)ssige fordele for konkurrerende operatł- rer af kabel- og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g, vil den formentlig p(cid:229) mellemlang og lang sigt have betydelige negative virkninger p(cid:229) konkurrencen. (367) For det fłrste vil Newco stort se kunne udelukke kon- kurrence fra konkurrerende operatłrer af kabel- og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g, ikke kun fordi selskabet har alle oplysninger om deres oms(cid:230)tning og omkostningsstruk- tur, men potentielt ogs(cid:229) ved at p(cid:229)l(cid:230)gge eneret eller andre begr(cid:230)nsende forpligtelser, hvorved de ikke vil v(cid:230)re i stand til at konkurrere ved at tilbyde nyt eller innovativt indhold. (368) For indholdsleverandłrer vil en s(cid:229)dan udvikling for det andet betyde, at de vil blive stillet over for en domine- rende eller endog eneindkłber af indhold i Skandina- vien. Dette vil ikke kun indvirke negativt p(cid:229) deres renta- bilitet, men ogs(cid:229) i vidt omfang mindske deres inflydelse p(cid:229) sammens(cid:230)tningen og salget af deres indhold eller kanaler. Under s(cid:229)danne omst(cid:230)ndigheder er det sandsyn- ligt, at tv-stationerne ikke er s(cid:229) tilbłjelige til at investere i kvalitetsforbedringer og/eller i innovation af nyt ind- hold. Som fłlge af den planlagte fusion vil de skandina- viske markeder for tv-distribution derfor muligvis tr(cid:230)de ind i den digitale (cid:230)ra med udsigt til f(cid:230)rre valgmulighe- der for forbrugerne i stedet for som ventet flere valg- muligheder. (369) Den planlagte fusion vil derfor skabe en dominerende stilling for Newco inden for engrossalg af indholdsrettig- heder, uanset om Skandinavien danner grundlag for vur- deringen af dette marked, eller markedet vurderes s(cid:230)rskilt for de tre lande. Teknologi til tekniske tjenester til betalings-tv (370) Markedet for udbud af tekniske tjenester til betalings-tv er p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt begr(cid:230)nset, da de fleste stłrre kabel-tv- og DTH-operatłrer udfłrer disse aktiviteter internt (Telia, Telenor, Netcom/MTG m. fl. ). Parterne er dog aktive som udbydere af tekniske tjenester til beta- lings-tv til tredjeparter. Telenor leverer b(cid:229)de selv disse tjenester og via Canal Digital. Sidstn(cid:230)vnte er for łjeblik- ket den eneste udbyder af digitale tekniske tjenester til betalings-tv i Norden og har en aftale med [(cid:133)]* samt med andre svenske operatłrer af kabel- og f(cid:230)llesanten- neanl(cid:230)g. Telia leverer s(cid:229)danne tjenester til operatłrer af kabel- og f(cid:230)llesantenneanl(cid:230)g i Danmark og har en aftale med [(cid:133)]* , hvorved sidstn(cid:230)vnte har f(cid:229)et licens til at anvende Telias SMS-softwaresystem til datastyring. Tele- nor har investeret betydelige belłb i udviklingen af et propriet(cid:230)rt system inden for digital adgangsstyring (CA) og gr(cid:230)nseflader for programmeringsapplikationer (API) L 40/58 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 med navnet Conax. Telenors investeringer i denne tek- nologi er blevet łget med ca. [(cid:133)]* i hvert af de seneste fire (cid:229)r. eksisterende kabelnet og anl(cid:230)gge en lignende strategi for digitale kabel-tv-dekodere som beskrevet ovenfor i forbindelse med DTH. (371) Parterne har anfłrt, at det forhold, at en lang r(cid:230)kke europ(cid:230)iske kabel-tv-operatłrer i 1997 vedtog Eurobox- standarder, samt at alle stłrre nordiske tv-distributłrer og tv-stationer som led i Nordig-forhandlingerne i 1998 vedtog f(cid:230)lles specifikationer for en dekoderboks, der var baseret p(cid:229) europ(cid:230)iske standarder, vil głre det muligt for kunderne at skifte til en ny leverandłr uden at (cid:230)ndre deres udstyr. Parterne accepter imidlertid, at der vil v(cid:230)re behov for en yderligere samordning inden for rammerne af Nordig-projektet, inden dette bliver muligt, og ogs(cid:229) at Conax ikke kan anvendes p(cid:229) Eurobox-standarden. (373) Det ser derfor ud til, at Newco vil kunne udnytte sin nuv(cid:230)rende position inden for de tekniske tjenester, her- under den propriet(cid:230)re Conax-teknologi, til yderligere at łge sin kontrol med de n(cid:230)vnte markeder. Da det er sandsynligt, at det vil lykkes Newco at f(cid:229) sin digitale tek- nologi indfłrt som en de facto standard for det nordiske marked, vil den planlagte fusion desuden skabe en domi- nerende stilling med hensyn til levering af teknologi til tekniske tjenester til betalings-tv. (372) Der er i et at indfłre som led i undersłgelsen givet udtryk for bet(cid:230)nkeligheder med hensyn til, at den planlagte fusion vil give Newco incitament til og mulighed for enten at forlade Nordig-projektet og koncentrere sig om det pro- priet(cid:230)re Conax-system eller at f(cid:229) indfłrt Conax som den adgangsstyringsteknologi, der skal anvendes som led i Nordig-projektet. Hvis Newco udnytter sin avancerede position inden for de digitale tjenester (Telias kabelnet og Canal Digitals DTH-aktiviteter) til at f(cid:229) indfłrt Conax som en de facto standard p(cid:229) markedet, vil det i betragt- ning af det antal husstande, der er tilsluttet Newcos dis- tributionssystemer, v(cid:230)re s(cid:230)rdeles vanskeligt for enhver anden markedsaktłr konkurrerende system (59). Som eksempler p(cid:229), hvordan Newco kan anvende sin propriet(cid:230)re teknologi til at stavnsbinde tredjeparter sit distributionssystem, har kunderne anfłrt, at Telenor allerede beregner et betydeligt ekstra- gebyr for at opsende et tv-signal, som ikke er krypteret med Conax-teknologien. Et andet eksempel er, at de digitale DTH-dekodere, som s(cid:230)lges i de skandinaviske lande, er fastl(cid:229)st til Canal Digitals programoversigt, og det indbyggede telefonmodem kan ikke anvendes til at n(cid:229) andre leverandłrer. Hvis NetCom/MTG eller enhver anden leverandłr derfor vil lancere digitale DTH-tjene- ster, vil Canal Digitals kunder ikke kunne skifte leveran- dłr, medmindre de kłber en ny dekoder. Selv om Telia indtil videre har anvendt Viaccess, en teknologi, der konkurrerer med Conax, i sine digitale dekodere, er antallet af disse dekodere, der blevet installeret i Telias kabelnet, stadig relativt begr(cid:230)nset (ca. [(cid:133)]* af alle til- sluttede husstande). Ifłlge parterne kan der desuden fremstilles en kombineret digital dekoder (som kan mod- tage kabel- og DTH-signaler) til en pris af kun [(cid:133)]* EUR (mindre end [0-20 %]*) mere end for de nuv(cid:230)rende signalspecifikke dekodere. Det forventes derfor generelt, at Newco ogs(cid:229) vil anvende Conax-teknologien i Telias Konklusion vedrłrende markederne for tv-distribution (374) Den planlagte fusion vil skabe en vertikalt integreret enhed, som kombinerer alle Telias og Telenors aktivite- ter og styrker inden for tv-distribution. I betragtning af, at den endelige m(cid:229)ls(cid:230)tning med alle de aktiviteter, der er beskrevet ovenfor, er at give de enkelte husstande mulighed for at modtage programmer, der er produceret af forskellige tv-stationer, er der en st(cid:230)rk forbindelse mellem de forskellige led i distributionsk(cid:230)den. Dette vil give Newco et kommercielt incitament til at udnytte sin s(cid:230)rlige styrke i de enkelte led til at fremme sin position i alle de łvrige. Det er blevet p(cid:229)vist ovenfor, at den planlagte fusion vil skabe eller styrke en dominerende stilling for Newco p(cid:229) fłlgende omr(cid:229)der: tilr(cid:229)dighedsstil- lelse af satellittransponderkapacitet, detaildistribution af tv-kanaler, indkłb og engrossalg af indhold samt leve- ring af teknologi til tekniske tjenester til kommercielt tv. Som fłlge af forbindelsen mellem disse aktiviteter er den samlede bet(cid:230)nkelighed, som fusionen giver anled- ning til, endnu stłrre end summen af bet(cid:230)nkelighederne i forbindelse med det enkelte led i distributionsk(cid:230)den. Det giver navnlig anledning til bekymring, at Newco som n(cid:230)vnt vil st(cid:229) endnu st(cid:230)rkere med indfłrelsen af digitalteknologien. Newcos etablering kan derfor med- fłre en situation, hvor et enkelt selskab kan bestemme udformningen af det nye konvergerede multimedieland- skab uden begr(cid:230)nsninger af betydning fra sine konkur- renters, kunders eller endelige forbrugeres side. (59) Ifłlge Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 95/47/EF af 24. oktober 1995 om standarder for transmission af tv-signaler (»di- rektivet«), EFT L 281 af 23. 11. 1995, s. 51, skal operatłrer af adgangsstyringssystemer tilbyde alle sendere adgang p(cid:229) ikke-diskri- minerende vilk(cid:229)r. Det skal bem(cid:230)rkes, at de fordele, som Newco kan opn(cid:229) ved at indfłre sin teknologi som en de facto standard, p(cid:229) ingen m(cid:229)de vil indeb(cid:230)re, at det overtr(cid:230)der direktivet. (375) Disse bet(cid:230)nkeligheder łges desuden af den omst(cid:230)ndig- hed, at Telenor i en n(cid:230)r fremtid formentlig vil overtage en bestemmende indflydelse i Norkring (det norske jord- baserede tv-transmissionsselskab, som ejer ca. 6 500 sendestationer i Norge). Dette betyder, at Newco vil kon- trollere alle eksisterende tekniske platforme til tv-distri- bution i Norge. I forbindelse med konvergensen mellem 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/59 medie- og telefonisektoren (herunder den forest(cid:229)ende omstilling fra analoge til digitale teknologier) vil Newco desuden som fłlge af, at det ejer de nłdvendige infra- strukturer, have helt enest(cid:229)ende muligheder for at kom- binere forskellige telefoni-, internet- og tv-tjenester. Sel- skabet vil derfor kunne opn(cid:229) en loyalitet blandt sine kunder, som ingen konkurrent, der udbyder et mere begr(cid:230)nset antal tjenester, vil kunne opn(cid:229), og fłlgelig skabe uoverstigelige hindringer for adgang til markedet, som omfatter alle dets aktiviteter. III. SAMLET VURDERING AF DEN ANMELDTE TRANSAKTION (376) Den anmeldte transaktion vil skabe eller styrke domine- rende stillinger p(cid:229) de ovenn(cid:230)vnte markeder for telefoni- tjenester i Sverige, Norge og Irland samt i de forskellige led af tv-distributionsk(cid:230)den i de nordiske lande. Disse negative virkninger vil til dels v(cid:230)re et resultat af den fusionerede enheds overlegne markedsposition, som det fremg(cid:229)r af dens store markedsandele i forhold til dens mindre og svagere konkurrenter. Disse virkninger vil imidlertid i vidt omfang blive forst(cid:230)rket af de vertikale virkninger af Telias og Telenors kombinerede aktiviteter. Resultatet af transaktionen vil derfor v(cid:230)re at skabe en fusioneret enhed med st(cid:230)rke eller dominerende stillinger inden for hele v(cid:230)rdik(cid:230)den i forbindelse med telefoni- og tv-sektoren. Set p(cid:229) baggrund af, at de fleste af New- cos konkurrenter i de forskellige led slet ikke er vertikalt integrerede, styrker dette selskabets samlede dominans og mindsker yderligere muligheden for, at dets konkur- renter vil kunne konkurrere effektivt med Newco. Den fusionerede enheds vidtsp(cid:230)ndende aktiviteter og avance- rede stilling i forbindelse med de digitale teknologier vil ogs(cid:229) v(cid:230)re en v(cid:230)sentlig hindring for adgang til markedet p(cid:229) alle niveauer af dets aktiviteter. (377) Af de ovenfor anfłrte grunde er Kommissionen n(cid:229)et til den konklusion, at s(cid:229)fremt der ikke foretages (cid:230)ndringer, vil den anmeldte fusion v(cid:230)re uforenelig med f(cid:230)llesmar- kedet og E(cid:216)S-aftalen, da den vil skabe eller styrke domi- nerende stillinger p(cid:229) markederne for telefoni- og tv-tje- nester, som bevirker, at den effektive konkurrence h(cid:230)mmes betydeligt inden for f(cid:230)llesmarkedet, jf. artikel 2, stk. 3, i fusionsforordningen og inden for E(cid:216)S-omr(cid:229)- det, jf. artikel 57, i stk. 1, i E(cid:216)S-aftalen. IV. PARTERNES TILSAGN (378) Da Kommissionen havde p(cid:229)vist, at fusionen ville give anledning til konkurrencem(cid:230)ssige problemer, afgav par- terne den 17. og 24. september 1999 en r(cid:230)kke tilsagn med henblik p(cid:229) at lłse disse problemer (60). Sidstn(cid:230)vnte tilsagn blev ganske vist afgivet efter den frist, der er fast- sat i artikel 18 i Kommissionens forordning (EF) nr. 447/98 (61); det er dog ogs(cid:229) fastsat i forordningen, at Kommissionen i ekstraordin(cid:230)re tilf(cid:230)lde kan forl(cid:230)nge I denne sag błr det denne frist p(cid:229) tre m(cid:229)neder. bem(cid:230)rkes, at parterne allerede havde afgivet tilsagn inden for fristen p(cid:229) tre m(cid:229)neder, samt at anmodningen om at f(cid:229) en ekstra uges frist til at afgive de tilsagn, der er indeholdt i den anden skrivelse, blev modtaget af Kommissionen inden for perioden p(cid:229) tre m(cid:229)neder. Arten af de tilsagn, der ville blive afgivet efter den ekstra uge, fremgik endvidere af anmodningen, hvilket gav Kommissionen mulighed for at p(cid:229)begynde vurderingen inden tilsagnene blev formelt fore- af foranstaltninger, lagt. (379) Telia og Telenor ejes af den svenske og den norske stat. Derfor skulle planer om en fusion godkendes af deres respektive regeringer. Den svenske rigsdag og det norske storting godkendte transaktionen efter en omfattende debat, ikke kun om selve transaktionen, men ogs(cid:229) om dens virkning p(cid:229) en r(cid:230)kke andre politiske spłrgsm(cid:229)l af samfundsm(cid:230)ssig interesse, f. eks. mediepluralitet og udviklingen af det fremtidige IT-samfund. P(cid:229) baggrund heraf błr det bem(cid:230)rkes, at de to regeringer i deres rolle som ejere skulle v(cid:230)re opm(cid:230)rksomme p(cid:229) den potentielle virkning af de senere foranstaltninger p(cid:229) andre politiske spłrgsm(cid:229)l, herunder drłftelser med repr(cid:230)sentanter for de respektive parlamenter. Det forhold at parlamentet ogs(cid:229) skulle inddrages i disse spłrgsm(cid:229)l, forhalede pro- cessen yderligere. Det forhold, at politiske organer fra to forskellige lande blev inddraget, var en yderligere hin- dring for, at den frist, der er fastsat i forordning (EF) nr. 447/98, kunne overholdes. De ekstraordin(cid:230)re tilf(cid:230)lde vedrłrer derfor ikke selve den omst(cid:230)ndighed, at der var tale om statsejede selskaber, men at der blandt parternes forretningsaktiviteter, og navnlig den, der berłres af de supplerende tilsagn, indg(cid:229)r aktiviteter, der influerer p(cid:229) mere overordnede politiske spłrgsm(cid:229)l af national inter- esse, som kr(cid:230)ver politisk konsultation. Desuden offent- liggjorde PTS (den svenske post- og telestyrelse) den 16. september 1999 en rapport med forslag om ny lovgiv- ning vedrłrende fri adgang til abonnentnettet, hvilket ogs(cid:229) har forsinket regeringens vurderingsproces med hensyn til parternes planer om at forel(cid:230)gge forslag ved- rłrende abonnentnettet og kabel-tv. Endelig var parterne nłdt til at vende tilbage til parlamenterne for igen at anmelde aftalen, hvilket indebar, at aftalen ikke kunne (60) Efter Kommissionens vurdering foretog parterne en r(cid:230)kke tekniske pr(cid:230)ciseringer af deres forslag den 1. oktober 1999. Udtrykket »en- deligt forslag« anvendes om de tilsagn, der blev afgivet den 17. og 24. september 1999 samt pr(cid:230)ciseringerne af 1. oktober 1999. (61) EFT L 61 af 2. 3. 1998, s. 1. L 40/60 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 tr(cid:230)kkes tilbage og genanmeldes med (cid:230)ndringer s(cid:229) let som andre transaktioner. c) F r a s a l g f r a T e l i a s e l l e r T e l e n o r s s i d e (380) Der skal derfor tages hłjde for, at parterne stod over for yderligere og ekstraordin(cid:230)re problemer, da de skulle afgive disse tilsagn, i forhold til andre virksomheder (det v(cid:230)re sig stats- eller privatejede), hvis forretningsaktivite- ter ikke indvirker direkte p(cid:229) politiske spłrgsm(cid:229)l af sam- fundsm(cid:230)ssig interesse. Det forhold, at tredjeparter alle- rede havde fremsat bem(cid:230)rkninger til et eventuelt tilsagn i relation til (cid:229)bningen af abonnentnettet i den fłrste fase sammen med de klare tilsagn, der var afgivet, har end- videre gjort det muligt for Kommissionens tjenestegrene at foretage en fyldestgłrende vurdering af det (cid:230)ndrede forslag, herunder en passende hłring af medlemsstater og tredjeparter. (381) Parternes endelige forslag til tilsagn er fłlgende: a) T e l i a f r a s (cid:230) l g e r 1. Telia Norge, herunder Telias norske aktiviteter inden for nationale og internationale taletelefoni- tjenester, datakommunikationstjenester, levering af PABC’er og dertil knyttede tjenester samt udbud af internettjenester 2. udbud af nettjenester, som p(cid:229) nuv(cid:230)rende tids- punkt varetages via Telia N(cid:228)ttj(cid:228)nster Norden AB 3. Telia InfoMedia Television AB, herunder Telias kabel-tv-virksomhed i Sverige. b) T e l e n o r f r a s (cid:230) l g e r 1. aktieposten p(cid:229) 33 % i Telenordia, med aktiviteter inden for nationale og internationale taletelefoni- tjenester, internet- og datakommunikationstjene- ster og globale udbyggede tjenester, herunder Nordicom 2. aktieposten p(cid:229) 50 % i Internordia, aktiv i Sverige inden for levering af PABC’er 3. aktieposterne i Lokaldelen og Telenor F(cid:246)retags- info AB, aktive i Sverige inden for levering af lokale telefonbłger og fagbłger 4. Telenor Avidi AS, herunder Telenors kabel-tv- virksomhed i Norge. Ifłlge tilsagnene afh(cid:230)nder enten Telia hele sin aktie- post i Eircom (tidligere Telecom Eireann), eller Tele- nor afh(cid:230)nder hele sin aktiepost i ESAT Digifone. d) F r i a d g a n g t i l a b o n n e n t n e t t e t Ifłlge tilsagnet giver Telia og Telenor konkurrenter adgang til deres respektive abonnentnet med henblik p(cid:229) udbud af alle teknisk mulige tjenester p(cid:229) ikke-dis- kriminerende vilk(cid:229)r. Med tilsagnet f(cid:229)r konkurrenter mulighed for at etablere selvst(cid:230)ndige kundeforhold til telekunder. (382) Tilsagnet om at (cid:229)bne for adgangen til abonnentnettet vil f(cid:229) virkning senest tre m(cid:229)neder efter datoen for Kommis- sionens beslutning. Afh(cid:230)ndelsen af parternes respektive kabel-tv-net og andre forretningsaktiviteter, der er n(cid:230)vnt ovenfor, er underlagt de vilk(cid:229)r, som Kommissionen nor- malt f(cid:229) virkning fasts(cid:230)tter i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde, og vil senest [(cid:133)]* efter Kommissionens beslutning. (383) Alle de forretningsaktiviteter, der skal fras(cid:230)lges, vil blive solgt som en going concern med tilstr(cid:230)kkeligt salgsper- sonale, produktionspersonale og administrative med- arbejdere, alle eksisterende kontrakter og alle licenser, som er nłdvendige for at anvende den eksisterende tek- nologi, der for łjeblikket anvendes i forbindelse med de respektive forretningsaktiviteter, p(cid:229) de nuv(cid:230)rende vilk(cid:229)r. Hvert frasalg vil ske til en rentabel eksisterende eller potentiel konkurrent, tilknyttet og er uafh(cid:230)ngig af Telia og Telenor, og som besidder de finansielle ressourcer og en dokumenteret ekspertise til at kunne udvikle den frasolgte virksomhed til en aktiv konkurrent p(cid:229) markedet. Hvert frasalg vil v(cid:230)re betinget af Kommissionens udtrykkelige godkendelse. som ikke er (384) Forud for frasalget forpligter parterne sig til at holde disse forretningsaktiviteter som adskilte og salgbare akti- viteter. Telia og Telenor udpeger hver is(cid:230)r med Kom- missionens godkendelse en administrator. Administrato- ren vil have til opgave (cid:151) vilk(cid:229)rene herfor skal ogs(cid:229) godkendes af Kommissionen (cid:151) at bestemme og fłre til- syn med ledelsen og driften af de forretningsaktiviteter, der skal fras(cid:230)lges, og rapportere til Kommissionen om Telias og Telenors overholdelse af deres forpligtelser samt give n(cid:230)rmere oplysninger om potentielle kłbere. Der vil ogs(cid:229) v(cid:230)re krav om rapportering til Kommissio- nen og de nationale telemyndigheder med hensyn til overholdelsen af forpligtelsen til at give adgang til abon- nentnettet. 9. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 40/61 (385) Endelig har parterne givet tilsagn om, s(cid:229)fremt frasalget inden for visse perioder, at give ikke er gennemfłrt administratoren/administratorerne uigenkaldelig en bemyndigelse til at finde en kłber til de forretningsakti- viteter, der skal fras(cid:230)lges. V. VURDERING AF TILSAGNENE (386) Inden for tv-tjenester vil det foresl(cid:229)ede frasalg af kabel-tv fjerne de yderligere forretningsaktiviteter, som Telia vil medtage i den fusionerede enhed. Enhedens tv-aktiviteter bliver derfor ikke mere omfattende end dem, Telenor tidligere varetog. Af stłrre betydning er, at det samlede antal husstande, der er tilsluttet den fusionerede enheds ikke vil v(cid:230)re stłrre end det detaildistributionssystem, antal, der tidligere var tilsluttet Telenor. I betragtning af, at det som beskrevet tidligere hovedsagelig var v(cid:230)ksten i antallet af tilsluttede husstande, som gav anledning til bet(cid:230)nkeligheder ud fra et konkurrencepolitisk syns- punkt, ogs(cid:229) p(cid:229) de vertikalt relaterede markeder, vil fra- salget af kabel-tv-aktiviteterne ogs(cid:229) fjerne bet(cid:230)nkelighe- derne i forbindelse med disse relaterede markeder. Selv om den fusionerede enhed fortsat vil st(cid:229) st(cid:230)rkt p(cid:229) flere af de vertikalt relaterede markeder, vil den efter frasalget af kabel-tv-aktiviteterne s(cid:229)ledes ikke f(cid:229) en v(cid:230)sentlig st(cid:230)rkere position, end Telenor hidtil har haft, f. eks. med hensyn til at kombinere satellittranspondertjenester og detaildistribution af tv-kanaler. (387) Kłberen/kłberne af parternes svenske og norske kabel- tv-aktiviteter vil blive en betydelig konkurrent p(cid:229) marke- derne for erhvervelse og distribution af tv-tjenester og vil i det mindste med hensyn til Telias kabel-tv-net umiddelbart v(cid:230)re i stand til at tilbyde till(cid:230)gstjenester p(cid:229) grundlag af et digitalt udstyret distributionssystem. Det foruds(cid:230)ttes, at kłberen/kłberne af parternes kabel-tv-net i overensstemmelse med fast praksis vedrłrende acces- soriske begr(cid:230)nsninger kan kr(cid:230)ve, at parterne kontrakt- ligt forpligter sig til ikke at konkurrere med de afh(cid:230)n- dende kabel-tv-aktiviteter i en periode p(cid:229) 3-5 (cid:229)r. det mindste for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de kommercielt tilg(cid:230)nge- lige former for xDSL-teknologi (ADSL). Da det offentlige koblede telefonnet ogs(cid:229) anvendes til tale- og datafremfł- ring, vil indfłrelsen af xDSL-teknologier for det andet formentlig v(cid:230)re forbundet med tekniske problemer med hensyn til p(cid:229)lidelighed og interferens mellem tjenesterne. For det tredje kr(cid:230)ver opgraderingen af de eksisterende offentlige koblede telefonnet med xDSL-teknologi meget store investeringer, navnlig hvad ang(cid:229)r den mere avan- cerede teknologi, VDSL, som kun kan anvendes i forbin- delse med kobberkabler indtil 500-800 m fra kundens adresse. Da parterne foretage s(cid:229)danne opgraderinger i hele det offentlig koblede tele- fonnet, kan dette ikke realistisk set głres inden for en kort eller mellemlang (cid:229)rr(cid:230)kke, selv ikke hvis det antages, at de nłdvendige midler er til r(cid:229)dighed. Det m(cid:229) derfor konkluderes, at effektiviteten af frasalget af kabel-tv-akti- viteterne ikke trues af parternes mulighed for at erstatte de frasolgte aktiviteter med lignende tjenester, der er baseret p(cid:229) xDSL-teknologier via det offentlige koblede telefonnet. endvidere vil skulle (389) Det kan derfor konkluderes, at parternes endelige forslag om frasalg af kabel-tv-nettene i Sverige og Norge vil lłse alle de konkurrencem(cid:230)ssige problemer, der er anfłrt ovenfor med hensyn til erhvervelse og distribution af tv- tjenester. (390) Forslaget om at indfłre fri adgang til abonnentnettet i begge lande er omfattende og tager udgangspunkt i tred- jeparternes bem(cid:230)rkninger til det forslag, der blev stillet herom i fłrste fase. De bem(cid:230)rkninger, som Kommissio- nen har modtaget, giver ikke anledning til bet(cid:230)nkelighe- der med hensyn til, at det endelige forslag vil v(cid:230)re uden virkning som fłlge af begr(cid:230)nsninger, der ikke kan begrundes med objektive kriterier vedrłrende netsikker- hed. Forslaget om adgang til abonnentnettet vil derfor i vidt omfang mindske de konkurrencepolitiske bet(cid:230)nke- ligheder, der er p(cid:229)vist i forbindelse med de forskellige teletjenester, og (cid:151) da nye aktłrer f(cid:229)r mulighed for at etablere et selvst(cid:230)ndigt kundeforhold til deres kunder (cid:151) sikre, at den fusionerede enhed fortsat vil blive p(cid:229)fłrt en mindst lige s(cid:229) st(cid:230)rk konkurrence, som b(cid:229)de Telia og Telenor har v(cid:230)ret genstand for forud for den planlagte fusion. (388) I forbindelse med markedsundersłgelsen er det blevet anfłrt, at parterne vil kunne erstatte de afh(cid:230)ndede kabel-tv-aktiviteter med lignende tjenester, der er baseret p(cid:229) xDSL-teknologier via det offentlige koblede telefon- net. Opgraderingen af de offentlige koblede telefonnet med xDSL-teknologier til tv-distribution er imidlertid forbundet med en r(cid:230)kke begr(cid:230)nsninger. For det fłrste egner disse teknologier sig prim(cid:230)rt til hurtig internetad- gang, ikke tv-distribution, da b(cid:229)ndbredden er util- str(cid:230)kkelig til at fremfłre en traditionel »kanalpakke«, i (391) Det m(cid:229) imidlertid erkendes, at de, der i det mindste i begyndelsen prim(cid:230)rt vil f(cid:229) fordel af forslaget om at give adgang til abonnentnettet, formentlig vil v(cid:230)re de stłrre erhvervsm(cid:230)ssige brugere. I den forbindelse vil frasalget af parternes kabel-tv-aktiviteter ogs(cid:229) supplere forslaget. Den nye ejer af kabel-tv-nettene vil kunne konkurrere med parternes telenet, ved at der bliver mulighed for łget konkurrence p(cid:229) de forskellige markeder for teletje- nester for private brugere og mindre virksomheder, som formentlig ikke i samme grad vil drage fordel af den fri adgang til abonnentnettet. L 40/62 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 2. 2001 (392) Endelig vil frasalget af de eksisterende nationalt overlap- pende forretningsaktiviteter som n(cid:230)vnt głre det muligt for de nye ejere af de respektive aktiviteter at vinde eller udvikle et st(cid:230)rkere fodf(cid:230)ste p(cid:229) de svenske og norske markeder for teletjenester, som de vil kunne videre- udvikle p(cid:229) grundlag af det ovenfor beskrevne tilsagn om at give adgang til abonnentnettet. Parternes endelige for- slag til foranstaltninger vil derfor ogs(cid:229) lłse alle de p(cid:229)vi- ste konkurrencem(cid:230)ssige problemer p(cid:229) teleomr(cid:229)det (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den fusion, som Telia AB (publ) og Telenor AS anmeldte den 28. april 1999, og hvorved den svenske og den norske rege- ring agter at erhverve f(cid:230)lles kontrol med et nystiftet selskab, Newco, oprettet med henblik p(cid:229) besiddelse af aktierne i de to anmeldende selskaber, er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet og E(cid:216)S-aftalen, forudsat at parterne til fulde opfylder det endelige forslag til tilsagn, som de har afgivet, og som er anfłrt i bilag I og II. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til: Telia AB (publ) M(cid:229)rbackagatan 11 S-123 86 Farsta og Telenor AS PO Box 6701, St. Olavs plass N-0130 Oslo Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 13. oktober 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen