title: 2001/98/EG: Kommissionens beslut av den 13 oktober 1999 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet (Ärende IV/M.1439 - Telia/Telenor) (Text av betydelse för EES) [delgivet med nr K(1999) 3314]

eurovoc_concepts:
Norway
Sweden
application of EU law
economic concentration
merger control
telecommunications industry

text: 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 13 oktober 1999 om att f(cid:246)rklara en f(cid:246)retagskoncentration f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet (˜rende IV/M. 1439 (cid:150) Telia/Telenor) [delgivet med nr K(1999) 3314) (Endast den engelska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2001/98/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: med beaktande F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 57 i detta, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av f(cid:246)retagskoncentrationer (1), senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1310/97 (2), s(cid:228)rskilt artikel 8. 2 i denna, med beaktande av kommissionens beslut av den 15 juni 1999 om att inleda ett f(cid:246)rfarande i detta (cid:228)rende, (1) Den 28 april 1999 anm(cid:228)lde den svenska och norska sta- ten enligt artikel 4 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 (ne- dan kallad koncentrationsf(cid:246)rordningen) att de skulle f(cid:246)r- v(cid:228)rva gemensam kontroll (cid:246)ver det nya holdingbolaget Newco, som bildats genom en s(cid:229)dan f(cid:246)retagskoncentra- tion mellan Telia AB (nedan kallad Telia) och Telenor AS (nedan kallad Telenor) som avses i koncentrations- f(cid:246)rordningen. (2) Den 25 maj l(cid:228)mnade de anm(cid:228)lande parterna in ett f(cid:246)r- slag till (cid:229)taganden f(cid:246)r att kommissionen skulle kunna fatta ett beslut enligt artikel 6. 1 b i koncentrationsf(cid:246)r- ordningen. sedan den ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen givits tillf(cid:228)lle att inkomma med synpunkter p(cid:229) kommissionens inv(cid:228)ndningar, med beaktande av yttrandet fr(cid:229)n R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r koncentrationer (3), och (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1. R(cid:228)ttelse i EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EGT L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EGT C 43, 9. 2. 2001. (3) Sedan anm(cid:228)lan unders(cid:246)kts drog kommissionen slutsat- sen att koncentrationsf(cid:246)rordningen (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) den anm(cid:228)lda transaktionen och att det kraftigt kunde ifr(cid:229)ga- s(cid:228)ttas om transaktionen var f(cid:246)renlig med den gemen- samma marknaden, eftersom den skulle kunna skapa eller f(cid:246)rst(cid:228)rka en s(cid:229)dan dominerande st(cid:228)llning som med- f(cid:246)r att den effektiva konkurrensen inom den gemen- samma marknaden eller en v(cid:228)sentlig del av denna samt inom EES-omr(cid:229)det p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mmas. Den 15 juni 1999 beslutade kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r att inleda ett f(cid:246)r- farande enligt artikel 6. 1 c i koncentrationsf(cid:246)rordningen. L 40/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 I. PARTERNA minst 25 % av den sammanlagda oms(cid:228)ttningen inom EES-omr(cid:229)det. Anm(cid:228)lan b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r behandlas som ett samarbets(cid:228)rende inom EES. (4) Telia (cid:228)r Sveriges st(cid:246)rsta teleoperat(cid:246)r och (cid:228)gs helt av svenska staten. Bolaget (cid:228)r ocks(cid:229) Teliakoncernens moder- bolag. Telenor (cid:228)r Norges st(cid:246)rsta teleoperat(cid:246)r och (cid:228)gs helt av norska staten. B(cid:229)da bolagen tillhandah(cid:229)ller ett fullst(cid:228)ndigt utbud av tele- och televisionstj(cid:228)nster i sina respektive heml(cid:228)nder, i (cid:246)vriga Norden och v(cid:228)rlden. II. TRANSAKTIONEN OCH F(cid:214)RETAGSKONCENTRATIONEN (5) Den anm(cid:228)lda transaktionen inneb(cid:228)r att det nya bolaget Newco, som bildats enligt svensk lag, f(cid:246)rv(cid:228)rvar alla aktier i Telia och Telenor fr(cid:229)n de b(cid:229)da staterna. I utbyte f(cid:229)r svenska staten 60 % och norska staten 40 % av aktie- kapitalet i Newco. (6) Svenska och norska staten har tecknat ett aktie(cid:228)garavtal av den 30 mars 1999. Avtalet ger b(cid:229)da staterna vetor(cid:228)tt n(cid:228)r det g(cid:228)ller Newcokoncernens aff(cid:228)rsplan, konsolide- rade budget, strategiska f(cid:246)rv(cid:228)rv och avyttringar, val och godk(cid:228)nnande av Newcos styrelse samt val av styrelserna i Telia och Telenor, som blir dotterbolag till Newco. Vardera staten kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att ha ett best(cid:228)mmande inflytande (cid:246)ver Newco och gemensam kontroll (cid:246)ver bolaget. Genom att Newco (cid:246)vertar de b(cid:229)da tidigare stats(cid:228)gda tele- och televisionsbolagen kommer bolaget att bedriva s(cid:229)dan verksamhet som normalt brukar bedri- vas av telekommunikationsbolag. Bolaget kan d(cid:228)rf(cid:246)r anses stadigvarande fungera som en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig ekono- misk enhet. IV. F(cid:214)RENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN I. TELEFONITJ˜NSTER OCH D˜RMED SAMMANH˜NGANDE TJ˜NSTER Genomg(cid:229)ng av telefoni- och telekommunikations- tj(cid:228)nster (8) Det h(cid:228)r (cid:228)r det f(cid:246)rsta koncentrations(cid:228)rende som avser sammanslagning av tv(cid:229) dominerande nationella opera- t(cid:246)rer i Europa. I de (cid:228)renden om sammanslagning av eller eventuellt samg(cid:229)ende mellan europeiska teleopera- t(cid:246)rer som tidigare behandlats har alltid ett av bolagen varit etablerat utanf(cid:246)r Europa, till exempel i (cid:228)rendet BT/ MCI(II) (4). Tidigare avtal som anm(cid:228)lts enligt f(cid:246)rordning nr 17 har inneburit n(cid:228)stan fullst(cid:228)ndig sammanslagning av tv(cid:229) parters hela televerksamhet (5). Det f(cid:246)religgande (cid:228)rendet (cid:228)r dock mer l(cid:229)ngtg(cid:229)ende och v(cid:228)cker fr(cid:229)gor som inte beh(cid:246)vde utredas n(cid:228)rmare i de tidigare (cid:228)rendena, varf(cid:246)r det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att b(cid:246)rja med att definiera mark- naden. (9) Innan den (cid:246)vergripande bed(cid:246)mningen och definitionen av de enskilda produktmarknaderna beh(cid:246)vs en grundl(cid:228)g- gande f(cid:246)rklaring av hur branschen arbetar och ett f(cid:246)r- tydligande av vissa viktiga principer. III. GEMENSKAPSDIMENSION Struktur p(cid:229) och verksamhet i fast kopplade telen(cid:228)t (7) Teliakoncernen omsatte 1998 strax (cid:246)ver 5 600 miljoner euro p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden och strax (cid:246)ver [(cid:133)]* miljoner euro inom gemenskapen. Telenor omsatte strax (cid:246)ver 3 400 miljoner euro p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden och omkring [>250]* miljoner euro inom gemenskapen. (cid:214)ver tv(cid:229) tredjedelar av Telias oms(cid:228)ttning inom gemenskapen uppn(cid:229)ddes i Sverige, medan Telenor inte uppn(cid:229)r mer (cid:228)n tv(cid:229) tredjedelar av oms(cid:228)ttningen i n(cid:229)gon av medlemssta- terna. B(cid:229)da Telia och Telenor realiserar (cid:246)ver tv(cid:229) tredje- delar av sin oms(cid:228)ttning inom Efta-staterna i Norge, och den sammanlagda oms(cid:228)ttningen i Efta-staterna utg(cid:246)r * Delar av texten har redigerats f(cid:246)r att skydda konfidentiella uppgif- ter. S(cid:229)dana passager markeras med hakparentes och asterisk. (10) Under st(cid:246)rre delen av 1900-talet har telebranschen i de flesta europeiska l(cid:228)nder varit uppbyggd kring vertikalt integrerade nationella monopol, vanligen stats(cid:228)gda. Grundl(cid:228)ggande taltelefonitj(cid:228)nster erbj(cid:246)ds av offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer till slutanv(cid:228)ndare eller abonnenter. Tj(cid:228)ns- terna omfattade uppkoppling till vilken annan abonnent som helst i landet och internationell uppkoppling till all- m(cid:228)nna fasta telefonn(cid:228)t via andra offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer enligt internationella avtal. till (4) ˜rende IV/M. 1069, beslut av den 8 juli 1998. (5) Se exempel kommissionens beslut 96/546/EG i (cid:228)rende IV/35. 337 (cid:150) Atlas, EGT L 239, 19. 9. 1996, s. 23 och beslut 96/547/EG i (cid:228)rende IV/35. 617 (cid:150) Phoenix/GlobalOne, EGT L 239, 19. 9. 1996, s. 57. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/3 (11) Flera l(cid:228)nder har under de senaste decennierna arbetat p(cid:229) att avreglera de nationella telemarknaderna och inf(cid:246)ra konkurrens. Nationella telen(cid:228)t brukar vanligen indelas i tre delar. Dels det accessn(cid:228)t som f(cid:246)rbinder abonnenterna med en hopkopplingspunkt (6) vid deras lokalstation, dels ett n(cid:228)t f(cid:246)r rikssamtal som via kablar och v(cid:228)xlar ansluter lokalstationerna till de s(cid:229) kallade transitstatio- nerna p(cid:229) h(cid:246)gre niv(cid:229), samt slutligen ett n(cid:228)t f(cid:246)r utlands- samtal som via kablar och v(cid:228)xlar ansluter teletrafik fr(cid:229)n internationella n(cid:228)tgr(cid:228)nsstationer i en huvudstad eller vid internationella kabelavslutningar n(cid:229)gon nyckelnod till eller landningsstationer via backhaul-kablar, och vidare ut ur landet till offentliga n(cid:246)toperat(cid:246)rer i andra l(cid:228)nder. (12) De som abonnerar p(cid:229) taltelefonitj(cid:228)nster betalar f(cid:246)r anslutning till n(cid:228)tet genom en abonnemangsavgift som skall t(cid:228)cka operat(cid:246)rens kostnader f(cid:246)r infrastruktur, s(cid:228)r- skilt den fasta f(cid:246)rbindelsen fr(cid:229)n lokalstationen till abon- nenten. Sj(cid:228)lva anslutningen brukar g(cid:246)ras med en s(cid:229) kal- lad tvinnad parkabel, en kopparkabel som (cid:228)r tvinnad p(cid:229) ett visst s(cid:228)tt. Den parkabel som f(cid:246)rbinder abonnenten med stationen (cid:228)r en l(cid:229)ng kabel som i en slinga l(cid:246)per ut fr(cid:229)n korskopplingen hem till abonnentens telefonlur och via en annan kabel tillbaka till korskopplingen, d(cid:228)r alla slingor i stationsomr(cid:229)det l(cid:246)per samman. (13) Vid samtal uppr(cid:228)ttas en talkanal (7) genom att den upp- ringande abonnentens slinga kopplas till mottagarens slinga. Om mottagaren (cid:228)r ansluten till samma lokalsta- tion som den som ringer upp kopplas samtalet p(cid:229) det stationsomr(cid:229)det. dirigeras upp till en eller flera transitstationer (8) och sedan tillbaka ner i n(cid:228)tet till mottagarens lokalstation. (15) Samtalet kopplas upp via l(cid:228)mpliga hopkopplingspunkter (cid:246)ver mellanliggande bryggpunkter eller v(cid:228)xlar f(cid:246)r att uppr(cid:228)tta en talkanal fr(cid:229)n den som ringer upp till motta- garen. Kretsen m(cid:229)ste sedan blockeras under hela samta- let, oavsett hur mycket annan taltrafik som skall f(cid:246)rmed- las samtidigt. (16) Utlandssamtal dirigeras till en l(cid:228)mplig internationell v(cid:228)xel eller n(cid:228)tgr(cid:228)nsstation och d(cid:228)rifr(cid:229)n via internatio- nella f(cid:246)rbindelser som kablar, satelliter eller radiol(cid:228)nkar vidare, antingen direkt till n(cid:228)toperat(cid:246)ren i det land d(cid:228)r mottagaren befinner sig eller via andra operat(cid:246)rers n(cid:228)t om direktf(cid:246)rbindelse saknas. (17) Utlandssamtalen (cid:228)t det enda sk(cid:228)let till att offentliga n(cid:228)t- operat(cid:246)rer i monopolst(cid:228)llning m(cid:229)ste bedriva samtrafik. N(cid:228)ten kopplades vanligen ihop fysiskt med en interna- tionell kabel mellan tv(cid:229) l(cid:228)nder. Operat(cid:246)rerna hade vanli- gen s(cid:229) kallade korrespondensf(cid:246)rbindelser. Priset p(cid:229) trafi- ken mellan tv(cid:229) l(cid:228)nder med en s(cid:229)dan f(cid:246)rbindelse avtala- des enligt en fast minutavgift, en s(cid:229) kallad avr(cid:228)knings- taxa (9). Olika metoder f(cid:246)r nya operat(cid:246)rer att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet (18) Nya akt(cid:246)rer p(cid:229) marknaden kan i princip bygga egna n(cid:228)t. Dagens accessn(cid:228)t har byggts upp under l(cid:229)ng tid av stat- ligt (cid:228)gda och finansierade telebolag. Det finns d(cid:228)rf(cid:246)r betydande ekonomiska intr(cid:228)deshinder f(cid:246)r nya akt(cid:246)rer som f(cid:246)rs(cid:246)ker ta sig in p(cid:229) marknaden med tanke p(cid:229) de v(cid:228)letablerade och marknadsdominerande operat(cid:246)rerna och hur dyrt och tidskr(cid:228)vande det (cid:228)r att konstruera nya n(cid:228)t. (14) Samtal till abonnenter som (cid:228)r anslutna till en annan lokalstation kan direktkopplas till den ber(cid:246)rda lokalsta- tionen. Det vanligaste (cid:228)r dock att s(cid:229)dana samtal f(cid:246)rst (6) Den punkt i lokalstationen d(cid:228)r tvinnade parkablar i koppar sam- mankopplas brukar kallas korskoppling. (7) F(cid:246)r traditionellt kopplad telefoni med kopparledningar kr(cid:228)ver tal- kanalen en sluten elektrisk krets mellan de b(cid:229)da abonnenterna. Med fiberoptiska kablar, satellit eller radiol(cid:228)nkar beh(cid:246)vs inte l(cid:228)ngre n(cid:229)gon sluten elektrisk krets, eftersom vissa delar av talkanalen kan best(cid:229) av ljusv(cid:229)gor, radiov(cid:229)gor eller liknande. (19) Starka marknadsdominerande operat(cid:246)rer st(cid:228)ller nya akt(cid:246)rer inf(cid:246)r vissa grundl(cid:228)ggande utmaningar. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta m(cid:229)ste potentiella kunder som (cid:228)r abonnenter hos (8) Systemets n(cid:228)rmare utformning och terminologin kan variera mel- lan olika n(cid:228)t och olika l(cid:228)nder. (9) Den exakta taxan som uttrycks i s(cid:228)rskilda dragningsr(cid:228)tter kan variera efter n(cid:228)r p(cid:229) dagen samtalet (cid:228)ger rum. L 40/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 en dominerande operat(cid:246)r (cid:246)vertalas att anlita den nya akt(cid:246)rens tj(cid:228)nster. F(cid:246)r det andra forts(cid:228)tter abonnenterna vanligen att vara fysiskt anslutna till den dominerande operat(cid:246)ren, och trafiken till och fr(cid:229)n nya akt(cid:246)rer m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r g(cid:229) via den dominerande operat(cid:246)rens n(cid:228)t. F(cid:246)r det tredje m(cid:229)ste majoriteten av kundernas utg(cid:229)ende samtal fortfarande termineras p(cid:229) den dominerande operat(cid:246)rens n(cid:228)t, och nya marknadsakt(cid:246)rer m(cid:229)ste kunna (cid:246)verl(cid:228)mna samtalen f(cid:246)r terminering utan att beh(cid:246)va betala s(cid:229) mycket att konkurrenskraften drabbas. (20) Konkurrens med tidigare monopol brukar b(cid:246)rja med att nya akt(cid:246)rer tar upp konkurrensen p(cid:229) de mest l(cid:246)nsamma linjerna, n(cid:228)mligen utg(cid:229)ende utlands- och rikssamtal. ¯terf(cid:246)rs(cid:228)ljning (cid:228)r det enklaste s(cid:228)ttet f(cid:246)r nya akt(cid:246)rer att komma in p(cid:229) marknaden och inneb(cid:228)r att den domine- rande operat(cid:246)ren tj(cid:228)nster till slutkunder k(cid:246)ps fr(cid:229)n b(cid:246)r- jan till slut (10). Den dominerande operat(cid:246)ren forts(cid:228)tter att (cid:228)ga och driva linjen, men den nya marknadsakt(cid:246)ren s(cid:228)ljer tj(cid:228)nsterna vidare till slutkunderna. Kunderna fort- s(cid:228)tter tekniskt och praktiskt h(cid:228)nseende att vara anslutna till den dominerande operat(cid:246)ren utom n(cid:228)r det fakturering, varum(cid:228)rkes- g(cid:228)ller best(cid:228)llning av tj(cid:228)nster, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och marknadsf(cid:246)ring. politik, kundtj(cid:228)nst, ¯terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna brukar f(cid:229) partipris eller rabatt p(cid:229) n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga tj(cid:228)nster fr(cid:229)n den dominerande operat(cid:246)ren. ¯ter- f(cid:246)rs(cid:228)ljarens vinst beror p(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)gan att pressa de all- m(cid:228)nna omkostnaderna f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning, marknadsf(cid:246)ring, fakturering och kundtj(cid:228)nst mer (cid:228)n den dominerande operat(cid:246)ren. i dem s(cid:229) sn(cid:228)va marginaler att verksamheten inte l(cid:228)ngre blir l(cid:246)nsam. (22) Ett annat s(cid:228)tt f(cid:246)r nya akt(cid:246)rer att tr(cid:228)da in p(cid:229) marknaden (cid:228)r f(cid:246)rval av operat(cid:246)r f(cid:246)r vissa samtal, som inneb(cid:228)r mer arbete med att utveckla n(cid:228)tf(cid:246)rbindelser. Kunden har fortfarande ett abonnemang hos den dominerande ope- rat(cid:246)ren, men (cid:228)ven hos n(cid:229)gon eller n(cid:229)gra nya operat(cid:246)rer som konkurrerar om utg(cid:229)ende samtalstj(cid:228)nster. Kunden forts(cid:228)tter att vara fysiskt ansluten till den dominerande operat(cid:246)rens n(cid:228)t, och st(cid:229)r kvar som abonnent hos denne. F(cid:246)r att anv(cid:228)nda konkurrerande operat(cid:246)rers tj(cid:228)nster sl(cid:229)r abonnenten in en kod framf(cid:246)r det (cid:246)nskade numret. P(cid:229) lokalstationen registreras d(cid:229) den konkurrerande opera- t(cid:246)ren anslutningskod och samtalet (cid:246)verl(cid:228)mnas vid n(cid:228)r- maste hopkopplingspunkt mellan de b(cid:229)da n(cid:228)ten. (23) Ett tredje s(cid:228)tt f(cid:246)r operat(cid:246)rer att ta sig in p(cid:229) marknaden (cid:228)r genom automatiskt f(cid:246)rval, som liknar den ovan- n(cid:228)mnda metoden men inneb(cid:228)r att alla utg(cid:229)ende samtal automatiskt dirigeras till den nya operat(cid:246)ren om inte abonnenten kopplar ur dirigeringen manuellt. (24) Automatiskt f(cid:246)rval eller val av operat(cid:246)r f(cid:246)r vissa samtal brukar anv(cid:228)ndas f(cid:246)r riks- eller utlandssamtal, eftersom de dominerande operat(cid:246)rerna satt priserna s(cid:229) mycket h(cid:246)gre (cid:228)n kostnaderna att nya marknadsakt(cid:246)rer kan locka kunderna med l(cid:228)gre kostnader p(cid:229) trafik som k(cid:246)rs via deras n(cid:228)t. (21) ¯terf(cid:246)rs(cid:228)ljarnas problem (cid:228)r att den dominerande opera- t(cid:246)ren beh(cid:229)ller kontrollen (cid:246)ver de flesta kostnaderna f(cid:246)r teletj(cid:228)nsterna. ¯terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna erbjuder samma tj(cid:228)nster som den dominerande operat(cid:246)ren tillhandah(cid:229)ller i sina n(cid:228)t och kan inte innovera eller komma med nya tek- niska l(cid:246)sningar som (cid:228)r mer avancerade (cid:228)n de som n(cid:228)tets (cid:228)gare vill eller kan erbjuda. Verksamhetens l(cid:246)nsamhet och (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarnas (cid:246)verlevnad (cid:228)r dessutom beroende av den dominerande operat(cid:246)ren eller lagstiftaren. Domine- rande operat(cid:246)rer som inte hindras av best(cid:228)mmelser kan till slutkunderna, vilket n(cid:228)r som helst dumpa priset undergr(cid:228)ver (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarnas konkurrenskraft och ger (10) Fr(cid:229)n b(cid:246)rjan till slut avser h(cid:228)r s(cid:229)dana tj(cid:228)nster d(cid:228)r samma operat(cid:246)r (cid:228)ger eller kontrollerar alla delar av n(cid:228)tet mellan den uppringande abonnenten och mottagaren. (25) Vid b(cid:229)da operat(cid:246)rsvalen forts(cid:228)tter abonnenterna i landet att betala den dominerande operat(cid:246)rens abonnemangs- avgift f(cid:246)r den fasta f(cid:246)rbindelsen. De dominerande opera- t(cid:246)rerna f(cid:229)r i princip ingen (cid:246)vrig ers(cid:228)ttning direkt fr(cid:229)n abonnenter som v(cid:228)ljer annan operat(cid:246)r (cid:228)ven om trafiken g(cid:229)r via en del av deras n(cid:228)t. Ist(cid:228)llet betalar de nya opera- t(cid:246)rerna de dominerande operat(cid:246)rerna f(cid:246)r att f(cid:229) anv(cid:228)nda deras n(cid:228)t fr(cid:229)n abonnenterna fram till hopkopplings- punkten med sitt eget n(cid:228)t. Avgiften f(cid:246)r denna s(cid:229) kallade originerade samtrafik brukar bakas in i abonnenternas samtalsavgift. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/5 (26) Nya operat(cid:246)rer kan beh(cid:246)va ansluta (cid:246)verl(cid:228)mnade samtal tillbaka till dominerande operat(cid:246)rers n(cid:228)t, sitt eget n(cid:228)t, eller tredje mans n(cid:228)t. De flesta inrikessamtalen m(cid:229)ste anslutas tillbaka till den dominerande operat(cid:246)rens n(cid:228)t, eftersom de allra flesta abonnenterna i landet fortfarande (cid:228)r anslutna till denna. Nya operat(cid:246)rer m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r betala dominerande operat(cid:246)rer ocks(cid:229) f(cid:246)r anslutning av samtrafik. med andra, som fortfarande (cid:228)gs av den dominerande operat(cid:246)ren. Den omdirigerade kopparledningen f(cid:229)r d(cid:228)r- f(cid:246)r inte ge oacceptabel interferens med andra ledningar genom (cid:246)verh(cid:246)rning eller radiointerferens i andra kretsar i accessn(cid:228)tet som tillh(cid:246)r den dominerande operat(cid:246)ren. ledningar tillh(cid:246)r n(cid:229)gon annan (cid:228)n Kablar d(cid:228)r en del kabelns (cid:228)gare skulle kunna ge problem med underh(cid:229)lls- ansvaret och d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)redras uthyrning. (27) Ett v(cid:228)sentligt hinder mot nyetablering p(cid:229) marknaden p(cid:229) n(cid:229)got av de ovan beskrivna s(cid:228)tten (cid:228)r att b(cid:229)de auto- matiskt f(cid:246)rval och val av operat(cid:246)r f(cid:246)r vissa samtal bara g(cid:228)ller utg(cid:229)ende samtal. Operat(cid:246)rer som lyckas locka (cid:246)ver en procent av den dominerande operat(cid:246)rens kun- der kan f(cid:229) dem att anv(cid:228)nda tj(cid:228)nsterna f(cid:246)r alla utg(cid:229)ende samtal, men alla deras inkommande samtal g(cid:229)r fort- farande via den dominerande operat(cid:246)rens n(cid:228)t. Opera- t(cid:246)rer som v(cid:228)ljs automatiskt eller f(cid:246)r vissa samtal kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte g(cid:246)ra samma vinst p(cid:229) att ansluta samtal som den som helt kontrollerar accessn(cid:228)tet. (28) Tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet utan obligatoriska kombinations- erbjudanden ger en stadigare marknadsetablering. Detal- jerna kan variera n(cid:229)got beroende p(cid:229) arbetss(cid:228)tt men de nya operat(cid:246)rerna brukar ansluta abonnenternas koppar- ledningar, som tidigare varit anslutna till den domine- rande operat(cid:246)rens korskoppling, direkt till sina egna kablar ist(cid:228)llet. F(cid:246)r att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet m(cid:229)ste nya operat(cid:246)rer, vanligen i samma byggnad som lokalsta- tionen, utnyttja och inr(cid:228)tta en egen n(cid:228)tv(cid:228)xel f(cid:246)r att han- tera trafiken fr(cid:229)n lokalstationen fram till det egna n(cid:228)tet. (29) S(cid:229)dant tilltr(cid:228)de fungerar som om abonnentens kabel- anslutning flyttats fr(cid:229)n en lokal operat(cid:246)r till den nya operat(cid:246)rens korskoppling Alla abonnentens f(cid:246)rbindelser sker med den nya operat(cid:246)ren. Den enda kontroll den dominerande operat(cid:246)ren har (cid:246)ver omdirigeringen (cid:228)r att denne fortfarande (cid:228)ger abonnentens kopparledning. De nya operat(cid:246)rerna betalar vanligen hyra f(cid:246)r kopparled- ningen fr(cid:229)n den dominerande operat(cid:246)rens lokaler fram till abonnenten. (31) Det finns andra s(cid:228)tt att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet och fast anslutning till slutabonnenterna utan att beh(cid:246)va anv(cid:228)nda den dominerande operat(cid:246)rens fasta ledningar. Det vanligaste alternativet (cid:228)r att anv(cid:228)nda kabel-tv-anslut- ningar. I (32) Kabel-tv-n(cid:228)ten utformades fr(cid:229)n b(cid:246)rjan f(cid:246)r env(cid:228)gstrafik och har d(cid:228)rf(cid:246)r en tr(cid:228)d- eller kaskadstruktur som (cid:228)r mindre l(cid:228)mplig f(cid:246)r telefoni. I traditionella telefonsystem har varje abonnent ett accessn(cid:228)t till lokalstationen som bara anv(cid:228)nds f(cid:246)r den trafik(cid:246)verf(cid:246)ringen. Det minskar risken f(cid:246)r att kopparkablarna i accessn(cid:228)tet (cid:246)verbelastas, oavsett hur m(cid:229)nga abonnenter som samtidigt anv(cid:228)nder telefonen. traditionella kabel-tv-n(cid:228)t kan stamanslut- ningarna i systemet (cid:246)verbelastas av retursignaler. Men s(cid:229)dana n(cid:228)t kan anpassas. F(cid:246)rst avs(cid:228)tts en del av band- bredden p(cid:229) kabeln f(cid:246)r utg(cid:229)ende och inkommande tele- fontrafik. Systemet m(cid:229)ste struktureras om och delas in i separata enheter med cirka 500(cid:150)1 000 abonnenter, f(cid:246)r att inte huvudledningarna skall (cid:246)verbelastas under h(cid:246)g- trafik. De viktigaste stamledningarna kan beh(cid:246)va ut(cid:246)kad kapacitet genom extra kablar, eller genom att koaxial- kablar i koppar byts ut mot fiberoptik s(cid:229) att systemet kan hantera trafikvolymen. I s(cid:229) fall kr(cid:228)vs investeringar i den elektronik som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att (cid:148)t(cid:228)nda(cid:148) de optiska kablarna och f(cid:229) dem att fungera. I linjens b(cid:229)da (cid:228)ndar beh(cid:246)vs kabelmodem. Outvecklade kabel-tv-n(cid:228)t (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte direkt utbytbara med telen(cid:228)tet, men efter viss inve- stering (cid:228)r det m(cid:246)jligt. (30) I teorin hindrar inget att nya operat(cid:246)rer tar (cid:246)ver ocks(cid:229) (cid:228)gander(cid:228)tten till kopparledningen. Men i praktiken bru- kar kopparledningen i l(cid:229)nga str(cid:228)ckor l(cid:246)pa tillsammans (33) Kabel-tv-n(cid:228)tet i vissa l(cid:228)nder, d(cid:228)ribland F(cid:246)renade kungari- ket, har byggts ut inte bara med vanliga koaxialkablar f(cid:246)r televisionstj(cid:228)nster utan ocks(cid:229) med en extra koppar- ledning som skulle kunna anv(cid:228)ndas f(cid:246)r telefoni. I andra l(cid:228)nder best(cid:229)r kabel-tv-n(cid:228)tet bara av koaxialkablar och d(cid:228)r (cid:228)r de tekniska och ekonomiska hindren st(cid:246)rre mot att anpassa n(cid:228)tet f(cid:246)r telefoni. L 40/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 (34) Andra alternativ till att anv(cid:228)nda den dominerande ope- rat(cid:246)rens fasta f(cid:246)rbindelser involverar relativt ny teknik, till exempel att trafiken dirigeras via abonnentens elkablar. Tekniken anv(cid:228)nds (cid:228)nnu inte p(cid:229) marknaden och (cid:228)r inget direkt konkurrenskraftigt alternativ f(cid:246)r flertalet telefonkunder. samt (38) N(cid:228)r de nationella teleoperat(cid:246)rerna fortfarande hade monopol kopplades samtalen mellan lokalstationer och transitstationer internationella n(cid:228)tgr(cid:228)nsstationer helt inom deras n(cid:228)t. I den situationen (cid:228)r begreppet sam- trafik relativt meningsl(cid:246)st. Det pris abonnenterna beta- lade f(cid:246)r tj(cid:228)nsterna bestod av b(cid:229)de fast abonnemangs- avgift och en samtalsavgift som ber(cid:228)knades p(cid:229) samtalets l(cid:228)ngd, destination och tid p(cid:229) dagen och priset debitera- des i klump f(cid:246)r alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kopplingar p(cid:229) n(cid:228)tet. (35) Fasta f(cid:246)rbindelser kan ocks(cid:229) undvikas helt med hj(cid:228)lp av radiol(cid:228)nkar. Man anv(cid:228)nder d(cid:229) radiosignaler med h(cid:246)g frekvens som str(cid:229)las till mottagnings- eller s(cid:228)ndnings- utrustning hos abonnenten. Nackdelen (cid:228)r att systemet anv(cid:228)nder mycket kortv(cid:229)giga radiosignaler, som kr(cid:228)ver fri sikt f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ring. Radioaccessn(cid:228)t l(cid:228)mpar sig d(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:228)ttre f(cid:246)r landsbygden (cid:228)n f(cid:246)r h(cid:246)ghusomr(cid:229)den och stads- k(cid:228)rnor, men kan anv(cid:228)ndas av f(cid:246)retag i skyskrapor eller med master d(cid:228)r mottagningsantennen kan monteras. Radiofrekvenserna kan skapa oacceptabel interferens med annan utrustning och det kr(cid:228)vs stora investeringar i utrustning hos abonnenterna. Ett brittiskt f(cid:246)rs(cid:246)k att anv(cid:228)nda radiol(cid:228)nkar kommersiellt misslyckades nyligen. (39) Avr(cid:228)kningssystemet anv(cid:228)ndes och anv(cid:228)nds vanligen fortfarande i f(cid:246)rbindelser mellan internationella opera- t(cid:246)rer. Tv(cid:229) nationella teleoperat(cid:246)rer avtalar om ett pris och avg(cid:229)ngsoperat(cid:246)ren, det vill s(cid:228)ga den operat(cid:246)r vars abonnent ringer upp, betalar en viss procentsats som vanligen utg(cid:246)r halva avr(cid:228)kningstaxan till den operat(cid:246)r som levererar eller ansluter samtalet. Eftersom de b(cid:229)da operat(cid:246)rerna vanligen utv(cid:228)xlar trafik i b(cid:229)da riktningarna brukar nettotrafikfl(cid:246)det mellan de b(cid:229)da operat(cid:246)rerna under en viss period vanligen r(cid:228)knas av och eventuella obalanser regleras regelbundet genom in- eller utbetal- ningar. tilltr(cid:228)de (36) Det (cid:228)r viktigt att skilja accessn(cid:228)ttj(cid:228)nster som bara avser utg(cid:229)ende samtal, s(cid:229)som automatiskt f(cid:246)rval eller manuellt val av operat(cid:246)r, fr(cid:229)n teknik som ger nya operat(cid:246)rer n(cid:228)s- tan samma st(cid:228)llning som dominerande operat(cid:246)rer, till exempel samt anslutning via elkablar eller kabel-tv-n(cid:228)t. Dt (cid:228)r bara i det sistn(cid:228)mnda fallet som nya operat(cid:246)rer kan tj(cid:228)na b(cid:229)de p(cid:229) inkommande och utg(cid:229)ende samtal. Av de olika tek- nikerna (cid:228)r det (cid:229)tminstone p(cid:229) kort sikt bara tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet som verkligen ger konkurrenterna samma marknadsvillkor som de dominerande operat(cid:246)rerna. radiol(cid:228)nkar, accessn(cid:228)tet, till (40) Tv(cid:229) offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer anses (cid:228)ga den fysiska kabel- strukturen mellan sig fram till en t(cid:228)nkt mittpunkt, antingen p(cid:229) en gemensam landgr(cid:228)ns eller mitt p(cid:229) en sj(cid:246)- kabel. Den abonnent som ringer upp betalar avg(cid:229)ngs- operat(cid:246)ren hela samtalstaxan, som i teorin men inte all- f(cid:246)rh(cid:229)llande till avr(cid:228)kningstaxan. tid i praktiken st(cid:229)r i Den operat(cid:246)r som ansluter samtalet p(cid:229) mottagarens n(cid:228)t f(cid:229)r sedan en avtalad andel, vanligen halva avr(cid:228)knings- taxan. Eftersom trafiken mellan operat(cid:246)rerna brukar g(cid:229) j(cid:228)mnt ut och ers(cid:228)ttningen regleras med avr(cid:228)kningssys- temet brukar de faktiska penningtransaktionerna mellan operat(cid:246)rerna vara relativt sm(cid:229) i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den sam- manlagda grundas p(cid:229) de samtalstaxor telebolagen enats om f(cid:246)r trafik mellan de b(cid:229)da ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna, och den anslutande operat(cid:246)ren f(cid:229)r samma ers(cid:228)ttning oavsett hur l(cid:229)ngt samtalet m(cid:229)ste f(cid:228)rdas p(cid:229) n(cid:228)tet f(cid:246)r att n(cid:229) mottagaren. trafikvolymen. Systemet Samtrafik: korrespondensf(cid:246)rbindelser och avr(cid:228)kningstaxor Samtrafik vid lokalsamtal eller rikssamtal (37) Samtrafik till(cid:229)ter tv(cid:229) separat (cid:228)gda n(cid:228)t att utbyta trafik med varandra. Det avr(cid:228)kningssystem som kort n(cid:228)mndes ovan (cid:228)r en s(cid:228)rskild form av samtrafik. Alla telebolag (cid:228)r beroende av tillr(cid:228)ckligt omfattande samtrafik f(cid:246)r att kunna s(cid:228)nda och ta emot trafik i stort sett var som helst p(cid:229) det allm(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)tet, (cid:228)ven internatio- nellt. (41) Efter avregleringen beh(cid:246)vde nya konkurrerande n(cid:228)t som gick in p(cid:229) en nationellt dominerande operat(cid:246)rs territo- 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/7 rium kunna koppla upp sig till dem och till varandra. S(cid:229)dan samtrafik (cid:228)r s(cid:228)rskilt viktig f(cid:246)r nya marknadsakt(cid:246)- rer, eftersom de allra flesta av deras abonnenter antagli- gen kommer att vilja ringa till abonnenter som fort- farande (cid:228)r anslutna till den dominerande operat(cid:246)rens n(cid:228)t. (42) Samtrafik f(cid:246)r inrikessamtal brukar vanligen f(cid:246)lja en annan modell (cid:228)n de avr(cid:228)kningstaxor som anv(cid:228)nds f(cid:246)r utlandssamtal. Avg(cid:229)ngsoperat(cid:246)ren, p(cid:229) vars n(cid:228)t samtalet b(cid:246)rjar, brukar betala den mottagande operat(cid:246)ren b(cid:229)de en minsta uppkopplingsavgift per samtal och en minut- avgift f(cid:246)r anslutning av trafik fr(cid:229)n de fysiska hopkopp- lingspunkterna mellan de b(cid:229)da n(cid:228)ten. Minutavgiften kan variera beroende p(cid:229) n(cid:228)r samtalet f(cid:246)rmedlas, och hur l(cid:229)ngt det f(cid:228)rdas p(cid:229) mottagarens n(cid:228)t fr(cid:229)n hopkopplings- punkten. Modeller f(cid:246)r samtrafik land (cid:228)r uppdelat (43) Priserna p(cid:229) samtrafiken varierar fr(cid:229)n land till land. Om ett regioner, m(cid:229)ste nya akt(cid:246)rer i best(cid:228)mma var de beh(cid:246)ver hopkoppling och uppfylla vissa av den dominerande akt(cid:246)rens minimikrav. Den dominerande akt(cid:246)ren kan till exempel kr(cid:228)va hopkopp- ling p(cid:229) vissa punkter eller ett visst minimiantal punkter i regionen. Enligt systemet betalar nya marknadsakt(cid:246)rer en viss avgift f(cid:246)r de samtal som levereras inom den region d(cid:228)r de beg(cid:228)rt hopkoppling, men kan beh(cid:246)va betala mer om samtalet m(cid:229)ste dirigeras om till en annan region. (44) Ett liknande alternativ, som beror p(cid:229) det allm(cid:228)nna kopp- lade telefonn(cid:228)tets geografiska struktur, (cid:228)r att nya akt(cid:246)rer p(cid:229) marknaden v(cid:228)ljer hopkoppling p(cid:229) olika niv(cid:229)er i sta- tionshierarkin. Akt(cid:246)rer som v(cid:228)ljer hopkoppling h(cid:246)gt upp i hierarkin kan f(cid:229) tillg(cid:229)ng till alla eller m(cid:229)nga av landets stationer, men v(cid:228)ljs en lokal niv(cid:229) f(cid:229)r de tillg(cid:229)ng bara till de lokalstationer som betj(cid:228)nas av den station som valts. (45) De dominerande operat(cid:246)rerna brukar s(cid:228)tta priset efter hur stor del av n(cid:228)tet som m(cid:229)ste anv(cid:228)ndas f(cid:246)r samtrafi- ken. Den billigaste samtrafiken f(cid:246)r att n(cid:229) en kund p(cid:229) den dominerande operat(cid:246)rens accessn(cid:228)t brukar ske vid eller s(cid:229) n(cid:228)ra som m(cid:246)jligt den lokalstation d(cid:228)r abonnen- tens kopparkabel (cid:228)r ansluten. Om hopkopplingspunkten (cid:228)r en transitstation h(cid:246)gre upp i hierarkin m(cid:229)ste samtalet g(cid:229) (cid:246)ver en st(cid:246)rre del av den dominerande operat(cid:246)rens n(cid:228)t f(cid:246)r att n(cid:229) det lokala accessn(cid:228)tet. Den nya marknads- akt(cid:246)ren f(cid:229)r d(cid:229) betala en h(cid:246)gre avgift (cid:228)n om samtalet ansluts till en lokal hopkopplingspunkt. Samtrafik via separata lokalstationer (cid:228)r allts(cid:229) direktare och billigare, men ger tillg(cid:229)ng till f(cid:228)rre kunder. Ju f(cid:228)rre hopkopplings- punkter nya marknadsakt(cid:246)rer har desto h(cid:246)gre blir avgif- ten till den dominerande operat(cid:246)ren f(cid:246)r anslutning av samtalet. Visserligen sjunker de avgifter nya operat(cid:246)rer m(cid:229)ste betala i takt med antalet hopkopplingspunkter, men (cid:229) andra sidan m(cid:229)ste mer investeras i utbyggnad av det egna n(cid:228)tet. (46) Nya operat(cid:246)rer kan i princip s(cid:228)nka kostnaderna f(cid:246)r sam- trafiken genom att ha stora volymer och ligga s(cid:229) l(cid:229)ngt ner i stationshierarkin som m(cid:246)jligt. Det medf(cid:246)r dock stora kapitalinvesteringar f(cid:246)r att bygga ut n(cid:228)t till varje lokalstation som skall n(cid:229)s. Om avgifterna f(cid:246)r samtrafi- ken (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n det pris den dominerande operat(cid:246)ren tar ut av sina egna abonnenter kan nya akt(cid:246)rer f(cid:229) sv(cid:229)rt att f(cid:229) l(cid:246)nsamhet i driften. Ocks(cid:229) om priserna p(cid:229) samtra- fiken (cid:228)r rimliga, kan nya marknadsakt(cid:246)rer avskr(cid:228)ckas fr(cid:229)n att g(cid:246)ra stora investeringar i nya n(cid:228)t, eftersom de i avsaknad av best(cid:228)mmelser blir helt beroende av den dominerande operat(cid:246)rens priser p(cid:229) samtrafiken. Om pri- set p(cid:229) samtrafiken stiger s(cid:229) mycket att den nya mark- nadsakt(cid:246)rens verksamhet g(cid:229)r med f(cid:246)rlust, tj(cid:228)nar investe- ringarna i att l(cid:228)gga ut n(cid:228)t inget till. Nya marknadsakt(cid:246)- rer f(cid:246)rs(cid:246)ker d(cid:228)rf(cid:246)r undvika att dominerande operat(cid:246)rer styr kostnaderna, s(cid:229)vida det inte finns best(cid:228)mmelser om priset p(cid:229) samtrafiken som garanterar att priserna s(cid:228)tts s(cid:229) l(cid:229)gt att verksamheten kan g(cid:229) med vinst, och att inte dominerande operat(cid:246)rer kan missbruka sin starka mark- nadsst(cid:228)llning. (47) Det b(cid:228)sta f(cid:246)r nya akt(cid:246)rer (cid:228)r samtrafik p(cid:229) s(cid:229)dana transit- stationer eller lokalstationer som v(cid:228)ljs ut som hopkopp- lingspunkter efter trafikvolym. I omr(cid:229)den d(cid:228)r nya opera- t(cid:246)rer har stora trafikvolymer, till exempel en viss abon- nentgrupp i en s(cid:228)rskild stadsdel, kan de v(cid:228)lja hopkopp- ling vid vissa utvalda lokalstationer, eller till och med samtliga stationer i omr(cid:229)det. I andra omr(cid:229)den dit de nya operat(cid:246)rerna dirigerar litet trafik kan de beg(cid:228)ra hop- koppling bara via transitstationer f(cid:246)r att inte stora inve- L 40/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 steringar skall leda till (cid:246)verkapacitet. De kan till och med avst(cid:229) helt fr(cid:229)n hopkoppling i s(cid:229)dana omr(cid:229)den, och acceptera att de d(cid:229) m(cid:229)ste betala dominerande operat(cid:246)rer h(cid:246)gre samtrafiktaxor f(cid:246)r att hantera s(cid:229)dan trafik. har d(cid:228)rf(cid:246)r ofta en b(cid:228)ttre position (cid:228)n alla andra kapaci- tetsuthyrare n(cid:228)r det g(cid:228)ller de fsiska n(cid:228)tens r(cid:228)ckvidd och spridning. (48) Dominerande operat(cid:246)rer framh(cid:229)ller ibland att villkoren f(cid:246)r samtrafiken g(cid:246)r det sv(cid:229)rt f(cid:246)r nya marknadsakt(cid:246)rer att v(cid:228)lja ut de mest eftertraktade hopkopplingspunk- terna. Nya operat(cid:246)rer brukar till exempel beh(cid:246)va hop- koppling p(cid:229) minst tv(cid:229) punkter i de regioner d(cid:228)r de vill bedriva samtrafik. Den dominerande operat(cid:246)ren kan, f(cid:246)r att till(cid:229)ta samtrafik via lokalstationer i st(cid:228)llet f(cid:246)r via de dyrare transitstationerna, kr(cid:228)va att de nya operat(cid:246)rerna ocks(cid:229) skall beg(cid:228)ra hopkoppling p(cid:229) ett visst antal, eller kanske alla, lokalstationer i regionen. Den dominerande operat(cid:246)ren kan ocks(cid:229) v(cid:228)gra hopkoppling med vissa n(cid:228)t. (49) Avgifterna tas vanligen ut dels som en eng(cid:229)ngssumma varje g(cid:229)ng samtrafik kopplas upp, dels som en l(cid:246)pande periodisk avgift. Dominerande operat(cid:246)rer kan kr(cid:228)va att nya operat(cid:246)rer skall st(cid:229) f(cid:246)r hela uppkopplingskostnaden i den fysiska infrastruktur som kr(cid:228)vs f(cid:246)r samtrafik, (cid:228)ven om de ocks(cid:229) sj(cid:228)lva anv(cid:228)nder den fysiska linjen f(cid:246)r egen trafik. Dominerande operat(cid:246)rer kontrollerar genom s(cid:229)dana strategier hur stora investeringar nya operat(cid:246)rer m(cid:229)ste g(cid:246)ra f(cid:246)r att kunna inleda verksamhet. De domine- rande operat(cid:246)rerna kan dessutom anv(cid:228)nda kvalitetss(cid:228)nk- ningsstrategier. Leverans av kapacitet och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande produkter (50) Nationella teleoperat(cid:246)rer (cid:228)ger infrastruktur som n(cid:228)t, kablar och v(cid:228)xlar. De flesta hyr till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarvillkor ut en del av sin outnyttjade kapacitet, till exempel till andra teleoperat(cid:246)rer och stora anv(cid:228)ndare, eller erbjuder till slutkundsvillkor produkter fr(cid:229)n b(cid:246)rjan till slut till leve- rant(cid:246)rer av teletj(cid:228)nster eller privata anv(cid:228)ndare s(cid:229)som datan(cid:228)toperat(cid:246)rer. (52) Priset f(cid:246)r att hyra linjer och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande produkter st(cid:229)r i f(cid:246)rh(cid:229)llande till priset p(cid:229) samtrafiken och tillg(cid:229)ngen till accessn(cid:228)tet. I utredningen om samtra- fik ovan framh(cid:246)lls att det vanligen blir billigare f(cid:246)r nya operat(cid:246)rer att s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt undvika domine- rande operat(cid:246)rers n(cid:228)t f(cid:246)r trafik, och att bedriva samtra- fik med accessn(cid:228)tet s(cid:229) n(cid:228)ra mottagaren som m(cid:246)jligt. Men det f(cid:246)ruts(cid:228)tter att den nya operat(cid:246)ren har resurser f(cid:246)r att bygga ut sitt eget n(cid:228)t till alla eftertraktade lokal- stationer. Nya operat(cid:246)rer som hyr linjer (cid:228)r mycket bero- ende av att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till dominerande operat(cid:246)rers lin- jer. De har ocks(cid:229) mycket sm(cid:229) m(cid:246)jligheter att undvika aggressiv priss(cid:228)ttning p(cid:229) samtrafik eftersom de (cid:228)r bero- ende av att hyra den dominerande operat(cid:246)rens linjer, b(cid:229)de ekonomiskt och f(cid:246)r att (cid:246)ver huvud taget kunna bedriva verksamhet. Best(cid:228)mmelser och andra tvingande (cid:229)tg(cid:228)rder kan dock effektivt minska de dominerande ope- rat(cid:246)rernas m(cid:246)jligheter att utnyttja den fria priss(cid:228)ttningen p(cid:229) s(cid:229)dana erbjudanden. Kretskoppling och paketkoppling (53) I den ovan beskrivna telefonimodellen kr(cid:228)vdes en full- st(cid:228)ndig och genomg(cid:229)ende talkanal mellan den uppring- ande abonnenten och mottagaren, vilken m(cid:229)ste uppr(cid:228)tt- h(cid:229)llas under hela samtalet oavsett hur mycket eller litet som s(cid:228)gs p(cid:229) linjen. Stora delar av n(cid:228)tets resurser, s(cid:229)som kablar och v(cid:228)xlar, m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r avs(cid:228)ttas f(cid:246)r enskilda samtal. (51) J(cid:228)rnv(cid:228)gsbolag och elbolag med egna telesystem eller ser- vitut kan erbjuda snabbare s(cid:228)tt att f(cid:229) kabelinfrastruktur. S(cid:229)dana erbjudanden kan omfatta stamn(cid:228)t som kanske inte (cid:228)r lika helt(cid:228)ckande eller finmaskiga som de domine- rande operat(cid:246)rernas n(cid:228)t. De dominerande operat(cid:246)rerna (54) Paketkoppling (cid:228)r ett alternativ till traditionell kretskopp- ling och anv(cid:228)ndes i b(cid:246)rjan f(cid:246)r datorers datautbyte via telefonledningar, men anv(cid:228)nds idag allt mer (cid:228)ven f(cid:246)r traditionell taltelefoni. Vid paketkopplad datakommuni- kation bryts inneh(cid:229)llet i meddelandet upp i separata paket. Paketen s(cid:228)nds fr(cid:229)n den uppringande terminalen till en s(cid:229) kallad router, som efter att ha unders(cid:246)kt pake- tets adressuppgifter dirigerar det till en annan router och vidare tills paketet n(cid:229)r den avsedda mottagaren. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/9 Paketkopplade datasystem brukar betraktas som kopp- lingsl(cid:246)sa (11), eftersom f(cid:246)rbindelsen mellan tv(cid:229) kabelv(cid:228)- gar bara uppr(cid:228)tth(cid:229)lls medan paketet f(cid:228)rdas fr(cid:229)n en kabel till n(cid:228)sta. det allm(cid:228)nna telefonn(cid:228)tet i regionkontorets land kan all trafik d(cid:228)rifr(cid:229)n till kunderna kopplas ut direkt p(cid:229) landets allm(cid:228)nna anslutningskost- naderna. telefonn(cid:228)t, s(cid:228)nker vilket (55) De f(cid:246)rsta experimentella paketkopplade n(cid:228)ten anv(cid:228)ndes lokalt, ofta vid universitet, och skulle idag beskrivas som lokala n(cid:228)t (Local Area Networks). De routrar och v(cid:228)xlar som anv(cid:228)nds i paketkopplade datan(cid:228)t kan dock placeras vid de traditionella fysiska telekabeln(cid:228)tens noder (12). P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt kan datan(cid:228)ten anv(cid:228)nda telen(cid:228)tets underliggande fysiska kabel f(cid:246)r bred t(cid:228)ckning och r(cid:228)ckvidd, utan att beh(cid:246)va den fysiska koppling vid noderna som kr(cid:228)vs i ett traditionellt kretskopplat n(cid:228)t. F(cid:246)rdelen (cid:228)r att samma fysiska krets inte l(cid:228)ngre blockeras f(cid:246)r en anv(cid:228)ndares samtal utan kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r m(cid:229)nga samtidiga data- (cid:246)verf(cid:246)ringar. (58) Privata datan(cid:228)t beh(cid:246)ver normalt inte samtrafik med dominerande operat(cid:246)rers allm(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)t utan snarare n(cid:228)tinfrastruktur och kapacitet. F(cid:246)r att bygga upp ett datan(cid:228)t kr(cid:228)vs kapacitet som brukar k(cid:246)pas eller hyras av dominerande operat(cid:246)rer, eller virtuella n(cid:228)ttj(cid:228)nster som ramf(cid:246)rmedling eller ATM (Asynchronous Transfer Mode) som i viss m(cid:229)n kan ers(cid:228)tta inhyrd kapaci- tet. F(cid:246)retag som bygger upp datan(cid:228)t sj(cid:228)lva eller f(cid:246)r andras r(cid:228)kning (cid:228)r beroende av priserna p(cid:229) kapacitet och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande tj(cid:228)nster. Anv(cid:228)ndning av paketkopplade datan(cid:228)t: aff(cid:228)rsdatakommunika- tion och Internet Internet fungerar som s(cid:229)dana privata datan(cid:228)t, (56) Ett datan(cid:228)t kan konstrueras med kablar, v(cid:228)xlar och rout- rar som (cid:228)r helt skilda fr(cid:229)n det allm(cid:228)nna kopplade tele- fonn(cid:228)tet och inte har n(cid:229)gra f(cid:246)rbindelser med det. M(cid:229)nga lokala n(cid:228)t till exempel i vissa f(cid:246)retag. St(cid:246)rre n(cid:228)t (Wide Area Networks) kan f(cid:246)rbinda multinationella storbolags olika lokaler via telekablar som hyrs fr(cid:229)n offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer (till exempel privata internationella hyrlinjer) men utg(cid:246)r ocks(cid:229) i princip privata n(cid:228)t som inte kr(cid:228)ver anslutning till det allm(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)tet. i (57) Direktf(cid:246)rbindelser med det allm(cid:228)nna kopplade telefon- n(cid:228)tet kan beh(cid:246)vas f(cid:246)r n(cid:228)t som kombinerar tal- och data- (cid:246)verf(cid:246)ring, till exempel f(cid:246)retags globala n(cid:228)t mellan huvudkontor i ett land och regionkontor i ett annat. Om systemet kopplas ut p(cid:229) det allm(cid:228)nna telefonn(cid:228)tet bara vid huvudkontoret m(cid:229)ste anst(cid:228)llda vid regionkon- toret i det andra landet f(cid:246)r samtal med kunder i samma land kopplas ut p(cid:229) det allm(cid:228)nna telefonn(cid:228)tet i huvud- kontorets land, och tillbaka till kunden via internatio- nella linjer. Samtalet fr(cid:229)n regionkontoret till kunden kos- tar d(cid:229) lika mycket som ett internationellt samtal mellan huvudkontoret och regionkontoret. Om bolagets n(cid:228)t f(cid:246)r tal- och data(cid:246)verf(cid:246)ring ist(cid:228)llet bedriver samtrafik med (11) Vissa datan(cid:228)t som anv(cid:228)nder ramf(cid:246)rmedling och X25 (cid:228)r kopplings- beroende i den meningen att f(cid:246)rbindelsen kopplas upp innan data- (cid:246)verf(cid:246)ringen b(cid:246)rjar. De har d(cid:228)rmed vissa drag gemensamt med traditionellt kretskopplad telefoni. (12) D(cid:228)r n(cid:228)tens hopkopplingspunkter sk(cid:228)r varandra. (59) Internet best(cid:229)r egentligen av en rad hopkopplade och (cid:246)verlappande n(cid:228)t som alla anv(cid:228)nder TCP/IP-protokollet f(cid:246)r att utbyta trafik. N(cid:228)ten p(cid:229) Internet kan antingen fun- gera horisontellt genom s(cid:229) kallad peering eller vertikalt genom s(cid:229) kallad konnektivitet mellan n(cid:228)ten. De st(cid:246)rsta n(cid:228)ten p(cid:229) Internet kan vara v(cid:228)rldsomsp(cid:228)nnande medan andra bara t(cid:228)cker en region, ett land eller ett lokalt omr(cid:229)de. Alla n(cid:228)t p(cid:229) Internet (cid:228)r Internetleverant(cid:246)rer b(cid:229)de till varandra och till slutanv(cid:228)ndarna. (60) Tillg(cid:229)ng till Internet kr(cid:228)ver anslutning till en Internetle- verant(cid:246)r. Anslutningen kan vara fast via direkta kabel- f(cid:246)rbindelser mellan slutanv(cid:228)ndaren och Internetleveran- t(cid:246)ren, eller uppringbar via det allm(cid:228)nna kopplade tele- fonn(cid:228)tet. (61) Internetlverant(cid:246)rer vars kunder har uppringbara anslut- ningar beh(cid:246)ver anslutning till det allm(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)tet f(cid:246)r att n(cid:229) de mottagare som bara kan n(cid:229)s s(cid:229). S(cid:229)dana Internetleverant(cid:246)rer kan behandlas antingen som aff(cid:228)rskunder av den aktuella teleoperat(cid:246)ren, eller som andra teleoperat(cid:246)rer. (62) Internetleverant(cid:246)rer som behandlas som (aff(cid:228)rs)kunder betalar liksom (cid:246)vriga telekunder hyra f(cid:246)r linjen till tele- L 40/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 bolaget. Samtal fr(cid:229)n Internetleverant(cid:246)rens kunder, Inter- netanv(cid:228)ndarna, behandlas som vilka andra kopplade telefonsamtal som helst, med undantag f(cid:246)r att modem m(cid:229)ste finnas i linjens b(cid:229)da (cid:228)ndar (vid kundens telefon och vid Internetleverant(cid:246)rens modemport) f(cid:246)r att data skall kunna (cid:246)verf(cid:246)ras via det kretskopplade allm(cid:228)nna telefonn(cid:228)tet. Slutanv(cid:228)ndaren och Internetleverant(cid:246)ren betalar b(cid:229)da hyra f(cid:246)r linjen. Slutanv(cid:228)ndaren betalar b(cid:229)de den offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)ren f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av den- nes n(cid:228)t och Internetleverant(cid:246)ren f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av Internettj(cid:228)nster. kan (cid:246)verf(cid:246)ras. I analoga system som traditionellt krets- kopplade telen(cid:228)t m(cid:228)ts hastigheten i hertz. I digitala sys- tem m(cid:228)ts hastigheten i antal bitar per sekund. Ju st(cid:246)rre bandbredd, desto snabbare (cid:228)r linjen och desto mer infor- mation klarar systemet att (cid:246)verf(cid:246)ra. Konventionella kret- sar f(cid:246)r taltelefoni som i b(cid:229)da (cid:228)ndar (cid:228)r anslutna till abon- nenter genom tvinnade parkablar kan betraktas som en sorts smalbandsf(cid:246)rbindelse med l(cid:229)g hastighet och begr(cid:228)nsad data(cid:246)verf(cid:246)ringskapacitet. Moderna till(cid:228)mp- ningar som Internet och best(cid:228)llvideo kr(cid:228)ver (cid:246)verf(cid:246)ring st(cid:246)rre informationsm(cid:228)ngder, och d(cid:228)rmed av mycket (cid:228)ven h(cid:246)gre hastigheter i samtrafiken p(cid:229) bredband, f(cid:246)r att kunna anv(cid:228)ndas av slutkunden. (63) lag som enligt nationell Internetleverant(cid:246)rer skall behandlas som teleoperat(cid:246)rer befinner sig i en annan situation. S(cid:229)dana Internetleverant(cid:246)rer (som vanligen har fler inkommande (cid:228)n utg(cid:229)ende samtal) tar emot str(cid:246)m- mar av samtal som inleds in den offentliga n(cid:228)topera- t(cid:246)rens n(cid:228)t, och kan ha r(cid:228)tt att f(cid:229) ers(cid:228)ttning fr(cid:229)n den offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)ren f(cid:246)r att ansluta samtalen. Efter- som samtalen vanligen inleds av kunden och inte Inter- netleverant(cid:246)ren sj(cid:228)lv (cid:228)r det vanligen leverant(cid:246)ren som g(cid:246)r ekonomisk vinst p(cid:229) att ansluta samtalen (cid:229)t den dominerande operat(cid:246)ren. (64) Vissa s(cid:229) kallade gratis Internettj(cid:228)nster finansieras med den ers(cid:228)ttning Internetleverant(cid:246)rerna f(cid:229)r fr(cid:229)n offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer, varf(cid:246)r kunderna inte beh(cid:246)ver betala n(cid:229)got till Internetleverant(cid:246)ren. Offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer kan av vissa best(cid:228)mmelser tvingas behandla Internetleve- rant(cid:246)rer som teleoperat(cid:246)rer och kan av aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga sk(cid:228)l tvingas erbjuda starkt konkurrerande Internetleve- rant(cid:246)rer ers(cid:228)ttning f(cid:246)r att ansluta samtal, f(cid:246)r att inte f(cid:246)r- till andra lora abonnenternas utg(cid:229)ende Internetsamtal operat(cid:246)rer genom automatiskt f(cid:246)rval. (65) Internetleverant(cid:246)rerna beh(cid:246)ver allts(cid:229) anslutning till det allm(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)tet, vilken kan erh(cid:229)llas genom samtrafik om de betraktas som teleoperat(cid:246)rer eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt om de behandlas om (cid:246)vriga kunder. Om tillg(cid:229)ngen till accessn(cid:228)tet inte (cid:228)r konkurrensutsatt kan offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer behandla alla Internetleve- rant(cid:246)rer som vanliga abonnenter. De offentliga n(cid:228)tope- rat(cid:246)rerna kan ocks(cid:229) betala Internetleverant(cid:246)rerna s(cid:229) litet f(cid:246)r anslutningen att de knappast gynnas mer (cid:228)n vanliga slutkunder. Bredband och bredbandstj(cid:228)nster (66) Begreppet bandbredd betecknar telekommunikationssys- temens fysiska egenskaper och hur snabbt information (67) Att tillhandah(cid:229)lla bredbandstj(cid:228)nster f(cid:246)r slutanv(cid:228)ndare medf(cid:246)r tv(cid:229) problem. Det f(cid:246)rsta (cid:228)r att kopparkablar har begr(cid:228)nsad bandbredd. M(cid:229)nga teleoperat(cid:246)rer har (cid:246)kat kapaciteten p(cid:229) inrikes- och utrikesf(cid:246)rbindelserna med fiberoptisk kabel f(cid:246)r att helt kunna utnyttja paketkopp- lingen, men accessn(cid:228)tet blir en flaskhals eftersom de tra- ditionella kretskopplingarna d(cid:228)r hindrar att bredbands- tekniken anv(cid:228)nds. De h(cid:246)ga kostnaderna f(cid:246)r att byta ut infrastrukturen i accessn(cid:228)tet avskr(cid:228)cker ocks(cid:229) domine- rande operat(cid:246)rer fr(cid:229)n att uppgradera f(cid:246)rbindelserna, och fr(cid:229)gan (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r hur tj(cid:228)nsterna skall kunna tillhandah(cid:229)l- las med befintliga installationer. (68) Bredbandstj(cid:228)nster kan tillhandah(cid:229)llas via befintliga kop- parkablar med hj(cid:228)lp av xDSL-teknik (13). Med den tek- niken konverteras kopparkabeln till en digital h(cid:246)ghastig- hetsf(cid:246)rbindelse och d(cid:228)rmed (cid:246)vervinns de tekniska traditionella koppar- begr(cid:228)nsningarna lokalstationerna kablar. Tekniken brukar b(cid:229)de hos den dominerande operat(cid:246)ren och p(cid:229) kundsi- dan av korskopplingen. i accessn(cid:228)tets installeras i (69) Konkurrerande som operat(cid:246)rer tekniken installeras, och det tillhandah(cid:229)ller bredbandstj(cid:228)nster med xDSL-teknik till kunder som fort- farande (cid:228)r anslutna till dominerande operat(cid:246)rer st(cid:228)lls inf(cid:246)r tre huvudproblem. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta m(cid:229)ste de v(cid:228)nta p(cid:229) att tekniska utbudet begr(cid:228)nsas d(cid:228)rf(cid:246)r ofta av de dominerande operat(cid:246)rernas utrustning. F(cid:246)r det andra kr(cid:228)vs hopkoppling l(cid:228)ngre upp l(cid:228)ngs teleledningen och d(cid:228)rmed l(cid:228)ngre bort fr(cid:229)n kors- kopplingen, vilket h(cid:246)jer trafikavgifterna eftersom en st(cid:246)rre del av den dominerande operat(cid:246)rens n(cid:228)t anv(cid:228)nds. (13) Det ett antal finns s(cid:229)som ADSL (Asymmetric Digital Abonnent Line), HDSL (High data rate Digital Abonnent Line) och VDSL (Very high data rate Digital Abon- nent Line). Dessa betecknas tillsammans som xDSL-teknik. p(cid:229) DSL-tekniken varianter 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/11 F(cid:246)r det tredje p(cid:229)verkas de nya operat(cid:246)rerna starkt av de dominerande operat(cid:246)rernas priss(cid:228)ttning och kvaliteten p(cid:229) den samtrafik som erbjuds. Om de dominerande ope- rat(cid:246)rerna h(cid:246)jer priserna p(cid:229) samtrafiken eller s(cid:228)nker den tekniska kvaliteten kan konkurrenternas erbjudanden om xDSL-teknik bli helt verkningsl(cid:246)sa. Marknaderna avser fast kopplade telefonitj(cid:228)nster, aff(cid:228)rs- datakommunikation, Internatanslutning (b(cid:229)de fasta och uppringbara anslutningar), distribution av abonnentv(cid:228)x- lar, katalogverksamhet (cid:150) dels avseende Lokaldelen, dels avseende F(cid:246)retagsinfo (cid:150) samt mobiltelefoni. Samtrafik mellan fasta och mobila n(cid:228)t (70) Ovanst(cid:229)ende principer (cid:228)r ocks(cid:229) till(cid:228)mpliga p(cid:229) samtrafik med mobila n(cid:228)t. Avgifterna f(cid:246)r samtrafik (cid:228)r ofta n(cid:229)got h(cid:246)gre p(cid:229) mobila n(cid:228)t, vilket brukar motiveras av att det mobila n(cid:228)tets operat(cid:246)r m(cid:229)ste l(cid:228)gga ner mer arbete p(cid:229) att fastst(cid:228)lla var kunden befinner sig och dirigera inkom- mande samtal via l(cid:228)mpliga punkter p(cid:229) n(cid:228)tet. I svaret p(cid:229) meddelandet om inv(cid:228)ndningar h(cid:228)vdade parterna att de h(cid:246)gre avgifterna berodde p(cid:229) att mobila n(cid:228)t kostar mer (cid:228)n fasta n(cid:228)t och att infrastrukturen f(cid:246)r mobiltelefoni fortfarande h(cid:229)ller p(cid:229) att byggas upp. (71) (cid:148)Roaming(cid:148) till(cid:229)ter mobiltelefonanv(cid:228)ndare att anv(cid:228)nda telefonen i upptagningsomr(cid:229)den som styrs av andra mobiltelefonbolag (cid:228)n det med vilket abonnemanget tecknats. F(cid:246)r att det skall vara m(cid:246)jligt m(cid:229)ste de b(cid:229)da telefonbolagen ha slutit roamingavtal om att abonnenter p(cid:229) ett n(cid:228)t skall behandlas som kunder hos den andra operat(cid:246)ren. Den andra operat(cid:246)ren debiterar den opera- t(cid:246)r med vilken kunden har abonnemang f(cid:246)r alla samtal kunden g(cid:246)r inom den andra operat(cid:246)rens upptagnings- omr(cid:229)de. Debiteringen grundas p(cid:229) den operat(cid:246)rens egna kundpriser, plus en till(cid:228)ggsavgift eftersom kunden inte (cid:228)r abonnent. Den operat(cid:246)r med vilken kunden har abonnemang debiterar i sin tur kunden f(cid:246)r samtalskost- naden, med en till(cid:228)ggsavgift f(cid:246)r ytterligare administra- tionskostnader. (72) Roaming sker b(cid:229)de nationellt, n(cid:228)r en mobiltelefonabon- nent befinner sig i ett annat mobiltelefonbolags upptag- ningsomr(cid:229)de, och internationellt, n(cid:228)r kunden anv(cid:228)nder mobiltelefonen i ett annat land och samtalet hanteras av en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r i det landet. A. RELEVANTA PRODUKTMARKNADER (73) I parternas anm(cid:228)lan angavs sju relevanta produktmark- telefoni och d(cid:228)rmed f(cid:246)rknippade tj(cid:228)nster. nader f(cid:246)r Marknaderna f(cid:246)r fast kopplade telefonitj(cid:228)nster (74) Den produktmarknad som parterna f(cid:246)reslagit f(cid:246)r fast kopplade telefonitj(cid:228)nster omfattar lokalsamtal, rikssamtal inom ett och samma land, utlandssamtal och samtal till mobiltelefoner. Kommissionen anser att marknaden b(cid:229)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan omfattar tj(cid:228)nster som inte (cid:228)r ekonomiskt utbytbara. F(cid:246)r bed(cid:246)m- ningen kr(cid:228)vs d(cid:228)rf(cid:246)r en smalare marknadsindelning. Smalare marknadsindelning (75) M(cid:229)nga som svarat p(cid:229) kommissionens unders(cid:246)kning ans(cid:229)g att samma marknadsindelning b(cid:246)r anv(cid:228)ndas som i tidigare (cid:228)renden, d(cid:228)r grundl(cid:228)ggande teletj(cid:228)nster indelats i olika segment. Ett av marknadssegmenten (cid:228)r lokala, rikst(cid:228)ckande och internationella f(cid:246)rbindelser. Tj(cid:228)nster som avser tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet (cid:228)r relevanta b(cid:229)de f(cid:246)r abonnenterna och andra operat(cid:246)rer som beg(cid:228)r hop- koppling. Den underliggande infrastrukturen b(cid:246)r ocks(cid:229) skiljas fr(cid:229)n de tj(cid:228)nster som erbjuds. Infrastruktur i det lokala accessn(cid:228)tet (76) F(cid:246)r att abonnenterna skall kunna anslutas till teletj(cid:228)nster p(cid:229) h(cid:246)gre niv(cid:229)er kr(cid:228)vs en fysisk anslutning till det all- m(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)tet, vanligen med hj(cid:228)lp av en tvinnad parkabel i koppar som leder till n(cid:228)rmaste lokal- station. B(cid:229)de abonnenter och nya teleoperat(cid:246)rer beh(cid:246)ver tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet. Infrastruktur f(cid:246)r rikst(cid:228)ckande och internationella f(cid:246)rbin- delser (77) Landets olika lokalstationer m(cid:229)ste anslutas f(cid:246)r att kunna (cid:246)verf(cid:246)ra trafik till och fr(cid:229)n internationella n(cid:228)tgr(cid:228)nssta- tioner eller v(cid:228)xlar. F(cid:246)r s(cid:229)dana tj(cid:228)nster kr(cid:228)vs fysiska kabeln(cid:228)t mellan vilka koppling kan ske. Telebolagen var tidigare sj(cid:228)lva huvudleverant(cid:246)rer av s(cid:229)dan infrastruktur men p(cid:229) senare (cid:229)r har nya m(cid:246)jligheter dykt upp, till L 40/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 exempel gas-, el- och j(cid:228)rnv(cid:228)gsbolag som (cid:228)r villiga att hyra ut viss kapacitet p(cid:229) sina privata n(cid:228)t. anbud mindre attraktiva genom att v(cid:228)gra eller f(cid:246)rsv(cid:229)ra hopkoppling om kablarna inte k(cid:246)pts fr(cid:229)n dem. (78) Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) rikssamtal kommer huvudsakligen fr(cid:229)n nya offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer men ocks(cid:229) fr(cid:229)n f(cid:246)retag som anv(cid:228)nder privata n(cid:228)t, till exempel Internetleverant(cid:246)rer, f(cid:246)retag som tillhandah(cid:229)ller n(cid:228)ttj(cid:228)nster f(cid:246)r aff(cid:228)rsdatakom- munikation och fr(cid:229)n f(cid:246)retag som bygger egna datan(cid:228)t f(cid:246)r sj(cid:228)lvf(cid:246)rs(cid:246)rjning. Alla dessa akt(cid:246)rer beh(cid:246)ver anslut- ning och kapacitet p(cid:229) fullt utbyggda n(cid:228)t i vissa t(cid:228)ck- ningsomr(cid:229)den, och ibland (cid:228)ven samtrafik med den dominerande operat(cid:246)ren f(cid:246)r att kunna utv(cid:228)xla trafik som origineras eller ansluts i det ber(cid:246)rda landet. (82) Telebolag som beh(cid:246)ver infrastruktur (cid:228)r allts(cid:229) inte enbart h(cid:228)nvisade till andra telebolag utan kan (cid:228)ven anlita alter- nativa leverant(cid:246)rer. Vissa privata k(cid:246)pare, som datan(cid:228)tle- verant(cid:246)rer, kan dock inte v(cid:228)lja n(cid:228)tinfrastruktur fritt om de (cid:228)r beroende av samtrafik med den dominerande ope- rat(cid:246)ren och tvingas v(cid:228)nda sig dit. (83) Trots det ovan sagda har kommissionen i bed(cid:246)mningen av (cid:228)rendet ansett att det finns separata marknader f(cid:246)r rikst(cid:228)ckande och internationell n(cid:228)tinfrastruktur och att dessa marknader omfattar all leverans av n(cid:228)tinfrastruk- tur, oavsett om den tillhandah(cid:229)lls av telebolag eller inte. (79) N(cid:228)r det g(cid:228)ller den h(cid:228)r sortens infrastruktur skilde man tidigare (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarerbjudanden som bara riktades till andra operat(cid:246)rer fr(cid:229)n slutanv(cid:228)ndarerbjudanden avseende privata linjer som vanligen riktas till f(cid:246)retag. Abonnentanslutning till lokala, rikst(cid:228)ckande och interna- tionella teletj(cid:228)nster (80) Den som beh(cid:246)ver n(cid:228)tinfrastruktur bryr sig inte alltid om ifall produkten tillhandah(cid:229)lls av en teleoperat(cid:246)r eller av en konkurrerande leverant(cid:246)r av n(cid:228)tinfrastruktur. Telebo- lagens kombinationserbjudanden med krav (cid:228)ven p(cid:229) sam- trafik kan vara f(cid:246)rdelaktiga, men om priset blir alltf(cid:246)r h(cid:246)gt j(cid:228)mf(cid:246)rt med konkurrerande leverant(cid:246)rers utbud kan anv(cid:228)ndarna v(cid:228)lja att k(cid:246)pa s(cid:229) kallad m(cid:246)rk kabel (oanv(cid:228)nd och okopplad kabel) som de sj(cid:228)lva s(cid:228)tter ig(cid:229)ng f(cid:246)r att sedan beg(cid:228)ra samtrafikavtal. Den som beh(cid:246)ver anslutning till n(cid:228)tinfrastrukturen kan ocks(cid:229) v(cid:228)lja ett all- m(cid:228)nnyttigt f(cid:246)retag framf(cid:246)r ett traditionellt anbud fr(cid:229)n n(cid:229)gon offentlig n(cid:228)toperat(cid:246)r. (84) Efter fysisk anslutning till n(cid:228)tet kan tj(cid:228)nster befordras (cid:246)ver ledningarna. Grundl(cid:228)ggande telefonitj(cid:228)nster best(cid:229)r av inkommande och utg(cid:229)ende samtal som kan vara lokala, det vill s(cid:228)ga inledas och anslutas p(cid:229) samma lokal- stationn(cid:228)t, rikst(cid:228)ckande, det vill s(cid:228)ga s(cid:228)ndas till eller fr(cid:229)n n(cid:229)gon annan del av landet, eller internationella, det vill s(cid:228)ga s(cid:228)ndas till eller fr(cid:229)n utlandet (14). (85) Oavsett (cid:246)vriga marknadsindelningar uppst(cid:229)r ocks(cid:229) fr(cid:229)- gan om inkommande och utg(cid:229)ende samtal b(cid:246)r anses utg(cid:246)ra olika marknader. Det (cid:228)r f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av automatiskt f(cid:246)rval av operat(cid:246)r och val av operat(cid:246)r f(cid:246)r vissa utg(cid:229)ende samtal. s(cid:228)rskilt viktigt (81) Telebolag i dominerande st(cid:228)llning som bedriver uthyr- ning kan v(cid:228)lja att behandla vissa kunder som operat(cid:246)rer och erbjuda dem b(cid:229)de n(cid:228)t och samtrafik, medan samtra- fik inte erbjuds (cid:246)vriga kunder, s(cid:229)som f(cid:246)retagskunder som bygger datan(cid:228)t eller nya operat(cid:246)rer. Offentliga n(cid:228)t- operat(cid:246)rer i dominerande st(cid:228)llning kan ocks(cid:229) v(cid:228)gra kon- kurrerande leverant(cid:246)rer som hyr kablarna hopkoppling eller erbjuda l(cid:228)gre kvalitet p(cid:229) samtrafiken. Dominerande telebolag i monopolst(cid:228)llning kan g(cid:246)ra konkurrenternas (86) Dominerande operat(cid:246)rer brukar erbjuda abonnenterna som kombinerar b(cid:229)de samtalsterminering teletj(cid:228)nster (14) Tj(cid:228)nsterna kan (cid:228)ven indelas efter om anv(cid:228)ndarna (cid:228)r privat- eller f(cid:246)retagskunder, bor i st(cid:228)der eller p(cid:229) landet. H(cid:228)r kr(cid:228)vs dock ingen s(cid:229)dan vidare uppdelning, eftersom den inte p(cid:229)verkar bed(cid:246)mnings- resultatet. En s(cid:229)dan uppdelning kan d(cid:228)remot p(cid:229)verka bed(cid:246)m- ningen av vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som begr(cid:228)nsar effekterna av samg(cid:229)endet, eftersom olika (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229)verkar konsumentgrupperna p(cid:229) olika s(cid:228)tt. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/13 linjen. N(cid:228)r och samtalsoriginering. Slutanv(cid:228)ndare som tar emot samtal men aldrig ringer sj(cid:228)lva beh(cid:246)ver endast betala hyra f(cid:246)r linjen. Slutanv(cid:228)ndare som aldrig tar emot sam- tal men ringer sj(cid:228)lva betalar b(cid:229)de olika anv(cid:228)ndnings- avgifter och hyra f(cid:246)r fasta f(cid:246)rbindelser anv(cid:228)nds b(cid:229)de f(cid:246)r inkommande och utg(cid:229)ende samtal blir det sv(cid:229)rt att ber(cid:228)kna priset p(cid:229) de b(cid:229)da tj(cid:228)nsterna, efter- som en del av hyran f(cid:246)r den fasta f(cid:246)rbindelsen avser inkommande samtal. (15). utg(cid:229)ende samtal och en del Hur stor del av kostnaden f(cid:246)r den fasta f(cid:246)rbindelsen som avser utg(cid:229)ende samtal varierar, beroende p(cid:229) hur stor del av trafikvolymen som best(cid:229)r av inkommande respektive utg(cid:229)ende samtal. Eftersom det allts(cid:229) (cid:228)r sv(cid:229)rt att ber(cid:228)kna hur mycket slutanv(cid:228)ndarna f(cid:229)r betala f(cid:246)r de olika tj(cid:228)nsterna b(cid:246)r inkommande samtal inte skiljas fr(cid:229)n utg(cid:229)ende. (87) Samtalsoriginering skulle naturligtvis (cid:228)nd(cid:229) kunna anses utg(cid:246)ra en annan tj(cid:228)nstemarknad (cid:228)n samtalsterminering, eftersom abonnenterna teoretiskt skulle kunna hyra en linje bara f(cid:246)r inkommande samtal och en annan bara f(cid:246)r utg(cid:229)ende samtal i konkurrensutsatta accessn(cid:228)t, och d(cid:228)rigenom k(cid:246)pa tj(cid:228)nster fr(cid:229)n tv(cid:229) olika leverant(cid:246)rer. Men att betala hyra f(cid:246)r tv(cid:229) fasta f(cid:246)rbindelser blir knappast billigare (cid:228)n att ha en enda linje f(cid:246)r b(cid:229)de inkommande och utg(cid:229)ende samtal. I bed(cid:246)mningen anses d(cid:228)rf(cid:246)r de relevanta marknaderna omfatta b(cid:229)de inkommande och utg(cid:229)ende samtal. n(cid:229)gon annan del av landet eller regionen. D(cid:228)rifr(cid:229)n diri- geras samtalet tillbaka till den dominerande operat(cid:246)rens accessn(cid:228)t n(cid:228)rmare leveransst(cid:228)llet, eller (cid:246)verl(cid:228)mnas till n(cid:229)gon annan operat(cid:246)r. Rikst(cid:228)ckande tj(cid:228)nster kan (cid:228)ven efterfr(cid:229)gas av operat(cid:246)rer med lokala accessn(cid:228)t som s(cid:228)n- trafik till och fr(cid:229)n internationella der eller tar emot n(cid:228)tgr(cid:228)nsstationer eller hopkopplingspunkter p(cid:229) ett inter- nationellt kopplat telefonn(cid:228)t och n(cid:228)r trafik m(cid:229)ste dirige- ras till ett mobilt n(cid:228)t. (90) De varor och tj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls kan avse kom- binationer av olika slag, till exempel att n(cid:228)toperat(cid:246)ren transporterar rikssamtal (cid:246)ver egna kablar och erbjuder samtrafik med det eller de mottagande n(cid:228)ten i b(cid:229)da (cid:228)ndar. (cid:214)verf(cid:246)ringen kan ske med kablar som operat(cid:246)ren (cid:228)ger eller hyr av en annan teleoperat(cid:246)r. (cid:214)verf(cid:246)ring av rikssamtal kan ocks(cid:229) ske med hj(cid:228)lp av annan kapacitet, till exempel genom att (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare k(cid:246)per anslutning per minut fr(cid:229)n dominerande operat(cid:246)rer, eller i virtuella n(cid:228)t som andra operat(cid:246)rer tillhandah(cid:229)ller slutkunderna. (91) Konkurrens om att (cid:246)verf(cid:246)ra riks- och utlandssamtal ytt- rar sig som (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljning, automatiskt f(cid:246)rval av opera- t(cid:246)r eller val av operat(cid:246)r f(cid:246)r vissa samtal. Tj(cid:228)nsterna bru- kar inriktas p(cid:229) riks- och utlandssamtal som ger st(cid:246)rre vinstmarginaler, men inte renodlade lokalsamtal. Kun- derna kan allts(cid:229) l(cid:229)ta andra operat(cid:246)rer eller (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare ta hand om vissa samtal. a) Lokalsamtal c) Utlandssamtal (88) Marknaden f(cid:246)r grundl(cid:228)ggande telefonitj(cid:228)nster brukar delas in i lokala, rikst(cid:228)ckande och internationella f(cid:246)rbin- delser. N(cid:228)r det g(cid:228)ller efterfr(cid:229)gan v(cid:228)ljer abonnenterna sj(cid:228)lva om de best(cid:228)ller lokal-, riks- eller utlandssamtal. Inom de olika niv(cid:229)erna i telefonihierarkin beh(cid:246)ver inte den som tillhandah(cid:229)ller accessn(cid:228)tet n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis sj(cid:228)lv f(cid:246)rmedla abonnenternas riks- eller utlandssamtal utan kan (cid:246)verf(cid:246)ra samtalet till en annan operat(cid:246)r. De olika niv(cid:229)erna kan f(cid:246)ljaktligen behandlas som separata mark- nader. b) Rikssamtal (89) F(cid:246)r vertikalt integrerade offentliga n(cid:228)toperat(cid:246)rer (cid:228)r den enda skillnaden mellan lokala samtal p(cid:229) accessn(cid:228)tet och rikssamtal att koppling sker mellan olika stationsniv(cid:229)er. N(cid:228)r olika operat(cid:246)rer hanterar olika niv(cid:229)er kr(cid:228)ver riks- samtal att operat(cid:246)ren kopplar upp sig till uppringarens lokala accessn(cid:228)t, tar emot samtalet och (cid:246)verf(cid:246)r det till (92) Abonnenterna i alla l(cid:228)nder efterfr(cid:229)gar telefontrafik med andra l(cid:228)nder. Det kommer troligen att utg(cid:246)ra huvud- verksamheten f(cid:246)r (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare och operat(cid:246)rer som f(cid:246)r- v(cid:228)ljs automatiskt eller v(cid:228)ljs f(cid:246)r vissa samtal. d) Samtal fr(cid:229)n fasta n(cid:228)t till mobila n(cid:228)t (93) I bed(cid:246)mningen av (cid:228)rendet kan samtal till mobila n(cid:228)t j(cid:228)mst(cid:228)llas med rikssamtal, eftersom samtalsorigineringen i b(cid:229)da fallen kr(cid:228)ver anslutning till den dominerande ope- rat(cid:246)rens n(cid:228)t, och de kommer d(cid:228)rf(cid:246)r inte att behandlas separat nedan. Mobiltelefoni (15) Vissa l(cid:228)nder har gratiserbjudanden p(cid:229) telefontj(cid:228)nster som brukar debiteras efter anv(cid:228)ndning, till exempel lokalsamtal. Det f(cid:246)rekom- mer dock inte i de l(cid:228)nder (cid:228)rendet avser. (94) Parterna f(cid:246)resl(cid:229)r att mobiltelefoni, det vill s(cid:228)ga drivande av n(cid:228)t f(cid:246)r mobil kommunikation, skall utg(cid:246)ra en egen L 40/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 relevant produktmarknad. De flesta bland tredje man som svarat p(cid:229) kommissionens unders(cid:246)kning tycks st(cid:246)dja marknadsdefinitionen och l(cid:228)mnar f(cid:229) eller inga f(cid:246)rslag p(cid:229) ytterligare indelning av marknaden i till exempel analoga och digitala system. N(cid:228)r det g(cid:228)ller marknadskonvergens, det vill s(cid:228)ga huruvida mobiltelefoner tenderar att ers(cid:228)tta fasta telef(cid:246)rbindelser, framh(cid:246)ll m(cid:229)nga av tredje man att mobiltelefonitj(cid:228)nster (cid:228)nnu inte kan ers(cid:228)tta fasta telef(cid:246)r- bindelser. Fasta f(cid:246)rbindelser anv(cid:228)nds till exempel f(cid:246)r Internetuppkoppling och p(cid:229) andra omr(cid:229)den d(cid:228)r mobilte- anses lefonitj(cid:228)nster mobiltelefonitj(cid:228)nster utg(cid:246)ra en egen produktmarknad. funktionella. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r mindre Anslutning av operat(cid:246)rer till lokala, rikst(cid:228)ckande och internationella n(cid:228)t (95) P(cid:229) samma s(cid:228)tt som abonnenterna beh(cid:246)ver anslutning till n(cid:228)t f(cid:246)r att kunna ringa, beh(cid:246)ver operat(cid:246)rerna anslutning f(cid:246)r att kunna koppla samtal till andra n(cid:228)t och ta emot samtal f(cid:246)r terminering. Den ovanst(cid:229)ende diskussionen om utg(cid:229)ende och inkommande samtal kan d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)ras (cid:228)ven p(cid:229) operat(cid:246)rsniv(cid:229). att inte beh(cid:246)va (cid:246)verl(cid:228)mna annat (cid:228)n internationell trafik till andra operat(cid:246)rer av lokala, rikst(cid:228)ckande eller interna- tionella f(cid:246)rbindelser. Nya marknadsakt(cid:246)rer utan egna anl(cid:228)ggningar kan beh(cid:246)va anlita tj(cid:228)nster antingen fr(cid:229)n dominerande operat(cid:246)rer eller andra telebolag som leve- rerar riks- och utlandstrafik. (100) De fysiska n(cid:228)ten byggdes i de flesta l(cid:228)nder n(cid:228)r de natio- nella teleoperat(cid:246)rerna hade monopol och har d(cid:228)rf(cid:246)r ett begr(cid:228)nsat antal internationella v(cid:228)xlar som via backhaul (cid:228)r anslutna till n(cid:228)tgr(cid:228)nsstationer, det vill s(cid:228)ga internatio- nella kabellandningsstationer eller kabelavslutningar. Alla utg(cid:229)ende utlandssamtal inom korrespondenssystem g(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r via internationella v(cid:228)xlar, om inte trafiken (cid:228)r sj(cid:228)lvkorresponderad eller g(cid:229)r via privata ledningar. All inkommande trafik som skall anslutas i ett givet land anl(cid:228)nder till landets internationella v(cid:228)xel. a) Anslutning av operat(cid:246)rer till lokala accessn(cid:228)t Aff(cid:228)rsdatakommunikation (96) P(cid:229) samma s(cid:228)tt som abonnenterna beh(cid:246)ver anslutning f(cid:246)r att kunna ringa ut och ta emot samtal, beh(cid:246)ver (cid:228)ven operat(cid:246)rerna anslutning till accessn(cid:228)tet. Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet finns allts(cid:229), och vanligen sluts n(cid:229)gon sorts avtal om ers(cid:228)ttning f(cid:246)r eller (cid:229)terg(cid:228)ldande av tj(cid:228)nsterna. (101) Aff(cid:228)rsdatakommunikation omfattar tj(cid:228)nster f(cid:246)r snabb och s(cid:228)ker (cid:246)verf(cid:246)ring av ofta stora m(cid:228)ngder data b(cid:229)de nationellt och internationellt. Genom aff(cid:228)rsdatakom- munikation f(cid:246)rbinds f(cid:246)retagens lokala n(cid:228)t med lokala n(cid:228)t p(cid:229) annan ort och tj(cid:228)nsterna kan (cid:228)ven avse uppkopp- ling av tredje man till bolagets n(cid:228)t. K(cid:246)pare av s(cid:229)dana tj(cid:228)nster (cid:228)r f(cid:246)retag med stora kommunikationsbehov. (97) Samtrafik brukar regleras i avtal som ofta kallas termine- rande samtrafik. Enligt s(cid:229)dana avtal skall den operat(cid:246)r som terminerar samtalet f(cid:229) betalt av den operat(cid:246)r som (cid:246)verl(cid:228)mnat samtalet. Slutkostnaden omfattar en upp- kopplingsavgift f(cid:246)r varje samtal och en minutavgift, som kan variera beroende p(cid:229) hur stor del av den domine- rande operat(cid:246)rens n(cid:228)t samtalet f(cid:228)rdas innan det n(cid:229)r fram till mottagarens accessn(cid:228)t. (98) Kommissionen anser att det efter avregleringen finns en marknad f(cid:246)r anslutning av operat(cid:246)rer till accessn(cid:228)t efter- som konkurrerande operat(cid:246)rer finns p(cid:229) marknaden. b) Anslutning av operat(cid:246)rer till rikst(cid:228)ckande eller internationella n(cid:228)t (102) Aff(cid:228)rsdatakommunikation utg(cid:246)r en annan produktmark- nad (cid:228)n traditionell kopplad taltelefoni. Datan(cid:228)ten bygger tekniskt p(cid:229) underliggande fysiska telekabeln(cid:228)t, men har andra v(cid:228)xlar och routrar p(cid:229) hopkopplingspunkterna och anslutning sker i s(cid:229) kallade noder. Aff(cid:228)rsdatakommuni- kation anv(cid:228)nder ofta paketkoppling eller liknande tek- nik, som ramf(cid:246)rmedling eller ATM. F(cid:246)retagens datan(cid:228)t brukar beskrivas som virtuella n(cid:228)t. Vid uppkopplingen skapas ett slags virtuell krets och datafl(cid:246)det delas upp i paket som s(cid:228)nds p(cid:229) ledningar samtidigt med annan data. F(cid:246)rdelen med tekniken (cid:228)r att n(cid:228)tets resurser inte binds upp f(cid:246)r en enda (cid:246)verf(cid:246)ring i taget och att kopplings- tiden minskar. (99) De flesta dominerande europeiska telebolag (cid:228)r i prakti- ken vertikalt integrerade och har tillr(cid:228)cklig kapacitet f(cid:246)r (103) De som tillhandah(cid:229)ller aff(cid:228)rsdatakommunikation kan bygga egna n(cid:228)t, kombinera egen infrastruktur med 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/15 hyrda linjer eller k(cid:246)pa n(cid:228)tf(cid:246)rmedling (ramf(cid:246)rmedling) fr(cid:229)n teleoperat(cid:246)rer eller leverant(cid:246)rer av n(cid:228)tinfrastruktur. F(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla aff(cid:228)rsdatakommunikation kr(cid:228)vs i vart fall tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet, via hyrda linjer, optisk fiber, det allm(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)tet eller det digi- tala flertj(cid:228)nstn(cid:228)tet (16). Konnektivitet p(cid:229) l(cid:228)ngre distanser kan ocks(cid:229) erh(cid:229)llas fr(cid:229)n leverant(cid:246)rer av n(cid:228)tinfrastruktur via hyrda linjer eller n(cid:228)tf(cid:246)rmedlingstj(cid:228)nster. (104) De som tillhandah(cid:229)ller datakommunikationstj(cid:228)nster erbjuder ofta kunderna ett sammanh(cid:229)llet paket med olika inslag. F(cid:246)rdelen med s(cid:229)dana produkter (cid:228)r f(cid:246)r m(cid:229)nga f(cid:246)retagskunder att de inte beh(cid:246)ver kontakta flera nationella telebolag p(cid:229) olika niv(cid:229)er i de l(cid:228)nder datan(cid:228)tet omfattar. Internetleverant(cid:246)rstj(cid:228)nster (105) Inernetleverant(cid:246)rer erbjuder kunderna anslutning till hela Internet och kunden kan d(cid:228)rmed ta sig vart som helst p(cid:229) Internet. Internetanslutning (cid:228)r efterfr(cid:229)gad och i nedanst(cid:229)ende bed(cid:246)mning anges marknadsandelarna f(cid:246)r uppringbara respektive fasta anslutningar b(cid:229)de tillsam- mans och separat. Konkurrensproblem uppst(cid:229)r oavsett om de b(cid:229)da anslutningstyperna bed(cid:246)ms tillsammans eller separat och de beh(cid:246)ver d(cid:228)rf(cid:246)r inte skiljas (cid:229)t. Internetleverant(cid:246)rstj(cid:228)nster till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare ett s(cid:229)dant (cid:148)top level(cid:148)-n(cid:228)t (106) Vissa Internetleverant(cid:246)rstj(cid:228)nster avser (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljning av Internet(cid:246)verf(cid:246)ring d(cid:228)r leverant(cid:246)rens anbud avser kon- nektivitet p(cid:229) hela Internet. Marknaden (cid:228)r v(cid:228)rldsomsp(cid:228)n- nande. Av parternas uppgifter framg(cid:229)r att ingen av dem (cid:228)r i beslut 1999/287/EG om WorldCom/MCI (17) utan att de fun- gerar som (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. Av Internetdelen i den ned- anst(cid:229)ende konkurrensbed(cid:246)mningen framg(cid:229)r att Telenor (cid:228)r en mycket liten leverant(cid:246)r av Internettrafik. Telia har en starkare st(cid:228)llning i Europa men f(cid:246)retaget (cid:228)r fort- farande litet p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. Den anm(cid:228)lda trans- aktionen (cid:228)ventyrar inte konkurrensen om Internetleve- som avses (16) ISDN (Integrated Services Digtal Network) (cid:228)r ett slags digitalt n(cid:228)t som bygger p(cid:229) befintliga allm(cid:228)nt kopplade telefonn(cid:228)t och f(cid:246)rser kunderna med digitala l(cid:228)nkar och genomg(cid:229)ende digital konnektivi- tet. rant(cid:246)rstj(cid:228)nster till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare, och marknaden beh(cid:246)ver d(cid:228)rf(cid:246)r inte utredas vidare. Annonsering p(cid:229) Internet (107) I (cid:228)rendet om det samriskf(cid:246)retag mellan Telia, Telenor och den norska mediekoncernen Schibsted som fick namnet Scandinavia OnLine (18) s(cid:228)rskiljde kommissionen i sitt beslut marknaden f(cid:246)r annonsering p(cid:229) Internet. Internetleverant(cid:246)rerna konkurrerar med varandra om annonsint(cid:228)kter p(cid:229) den marknaden. Parterna h(cid:228)vdade i svaret p(cid:229) meddelandet om inv(cid:228)ndningar att annonsering p(cid:229) Internet inte utg(cid:246)r en egen marknad, och p(cid:229)stod att det (cid:228)r mycket s(cid:228)llsynt att f(cid:246)retag marknadsf(cid:246)r sig enbart via Internet. Enligt parterna borde verksamheten ist(cid:228)llet anses ing(cid:229) i en bredare annonsmarknad som omfattar (cid:228)ven tidningar, direktreklam, tv, radio och dylikt. Par- terna har dock inte visat att andra marknadsf(cid:246)rings- metoder (cid:246)kar konkurrensen mellan leverant(cid:246)rer av annonsplats p(cid:229) Internet. Att de flesta produkter mark- nadsf(cid:246)rs via flera kanaler visar inte att kanalerna (cid:228)r utbytbara, utan bara att annons(cid:246)rerna har bred sprid- ning p(cid:229) de marknadsf(cid:246)ringskampanjer som riktas till stora m(cid:229)lgrupper. F(cid:246)rs(cid:228)ljning av annonsplats i lokala telefonkataloger (108) liksom i m(cid:229)nga andra I Sverige och Norge framst(cid:228)lls, l(cid:228)nder, lokala telefonkataloger som distribueras gratis till hush(cid:229)ll och f(cid:246)retag en g(cid:229)ng om (cid:229)ret. Utgivarnas int(cid:228)kter kommer fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljning av annonsplats till annons(cid:246)rer, vanligen stora och medelstora f(cid:246)retag. B(cid:229)de Telia och Telenor framst(cid:228)ller och distribuerar lokala telefonkatalo- ger och s(cid:228)ljer annonsplats i katalogerna. Telia ger i Sve- rige ut kataloger under namnet Din Del och Telenor bedriver verksamhet via dotterbolaget Lokaldelen Sverige AB (Lokaldelen). Telia har ingen verksamhet i Norge. (109) Parterna h(cid:228)vdar att annonsering i lokala telefonkataloger inte utg(cid:246)r en egen marknad utan ing(cid:229)r i en bredare annonsmarknad, tillsammans med (cid:246)vriga medier som lokala gratistidningar och radio. Kommissionens under- s(cid:246)kning visar dock att telefonkatalogerna skiljer sig fr(cid:229)n (cid:246)vriga annonsmedier p(cid:229) flera s(cid:228)tt. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta trycks telefonkatalogerna en g(cid:229)ng om (cid:229)ret. Det ger begr(cid:228)nsad genomslagskraft och telefonkatalogerna blir en statisk (17) Punkt 44(cid:150)46 i (cid:228)rende nr M. 1069, EGT L 116, 4. 5. 1999, s. 1. (18) ˜rende nr. IV/JV. 1 (cid:150) Telia/Telenor/Schibsted. L 40/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 kanal eftersom informationen inte kan (cid:228)ndras, komplet- teras eller uppdateras. Att telefonkatatalogerna ges ut en g(cid:229)ng om (cid:229)ret p(cid:229)verkar ocks(cid:229) annonspriset j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra tryckta medier. I f(cid:246)rh(cid:229)llande till mediets livsl(cid:228)ngd (cid:228)r det relativt sett billigare att annonsera i telefonkatalo- gen (cid:228)n i dags- eller m(cid:229)nadspress. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte tro- ligt att kunderna skulle byta annonsmedium (cid:228)ven om priserna h(cid:246)jdes m(cid:229)ttligt men k(cid:228)nnbart. I svaret p(cid:229) med- delandet om inv(cid:228)ndningar h(cid:228)vdade parterna att den (cid:229)rliga utgivningen av katalogerna och de l(cid:229)nga prenu- merationerna p(cid:229) vanligen ett (cid:229)r i taget inte motiverar att man skiljer katalogerna fr(cid:229)n annonsmedier med kortare livsl(cid:228)ngd. Parterna h(cid:228)nvisade till annat annonsutrymme som s(cid:228)ljs (cid:229)rsvis, s(cid:229)som annonsplats i sargen p(cid:229) hockey- planer, p(cid:229) fotbollsarenor, eller i tidningar som utkom- mer med tv(cid:229) till sex nummer per (cid:229)r. De ans(cid:229)g d(cid:228)rf(cid:246)r att annonsmarknaden f(cid:246)r katalogerna (cid:229)tminstone borde omfatta andra sorters l(cid:229)ngtidsannonsering. Parterna har dock inte visat att (cid:246)vriga annonskanaler p(cid:229)verkar kon- kurrensen mellan f(cid:246)rs(cid:228)ljarna av annonsplats i lokala tele- fonkataloger. Parterna har till exempel inte p(cid:229)visat n(cid:229)got samband mellan priserna p(cid:229) annonser i lokala telefonka- taloger j(cid:228)mf(cid:246)rt med (cid:246)vriga kanaler, eller n(cid:229)got annat som tyder p(cid:229) att produkterna (cid:228)r utbytbara n(cid:228)r det g(cid:228)ller efterfr(cid:229)gan. D(cid:228)rf(cid:246)r anses f(cid:246)rs(cid:228)ljning av annonsplats i lokala telefonkataloger utg(cid:246)ra en egen relevant produkt- marknad. samma sk(cid:228)l som anges ovan avseende lokala telefonkata- loger anser kommissionen dock att annonsering i f(cid:246)re- tagskataloger utg(cid:246)r en egen annonsmarknad. Annonse- ring i f(cid:246)retagskataloger skiljer sig ocks(cid:229) fr(cid:229)n annonse- ring i vanliga lokala telefonkataloger. F(cid:246)retagskataloger riktar sig inte till allm(cid:228)nheten utan till den s(cid:228)rskilda m(cid:229)l- gruppen f(cid:246)retagare. Det tycks vara billigare att annon- sera i f(cid:246)retagskataloger (cid:228)n i vanliga telefonkataloger. I svaret p(cid:229) meddelandet om inv(cid:228)ndningar h(cid:228)vdade par- terna att den (cid:229)rliga utgivningen av f(cid:246)retagskatalogerna liksom av lokala telefonkataloger (cid:228)nd(cid:229) inte motiverar att de skiljs fr(cid:229)n annonsmedier med kortare livsl(cid:228)ngd. Par- ternas argument avseende marknaden f(cid:246)r f(cid:246)retagskatalo- ger kan bem(cid:246)tas med det tidigare resonemanget. Det (cid:228)r dessutom sj(cid:228)lvklart att f(cid:246)retagskataloger som bara riktar sig till f(cid:246)retagare har en s(cid:228)rskild karakt(cid:228)r och p(cid:229) efter- fr(cid:229)geplanet inte (cid:228)r utbytbara med annan annonsering p(cid:229) till exempel bussar och sp(cid:229)rvagnar, som riktar sig till den breda allm(cid:228)nheten. (112) Med h(cid:228)nsyn till ovanst(cid:229)ende f(cid:246)rs(cid:228)ljning av annonsplats i f(cid:246)retagskataloger utg(cid:246)ra en egen relevant produktmarknad. anses F(cid:246)rs(cid:228)ljning av annonsplats i f(cid:246)retagskataloger (110) F(cid:246)retagskataloger anv(cid:228)nds till skillnad fr(cid:229)n vanliga lokala telefonkataloger huvudsakligen av f(cid:246)retag som s(cid:246)ker efter varor och tj(cid:228)nster. De brukar distribueras gratis eftersom utgivarna tj(cid:228)nar p(cid:229) att s(cid:228)lja annonsutrymme. B(cid:229)da parterna framst(cid:228)ller och distribuerar f(cid:246)retagskatalo- ger. Telias publicering sker i Sverige under namnet Emfas och Telenors utgivningsverksamhet under nam- nen Stortele, Sveriges Handelskalender och ISO-guiden bedrivs via det svenska dotterbolaget Telenor F(cid:246)retags- info AB. Telia har ingen verksamhet i Norge. (111) Parterna h(cid:228)vdar att katalogutgivarna konkurrerar om annonsint(cid:228)kter p(cid:229) den allm(cid:228)nna reklammarknaden. Av (113) Det skall framh(cid:229)llas att parterna ut(cid:246)ver en tryckt utg(cid:229)va (cid:228)ven distribuerar f(cid:246)retagskataloger p(cid:229) cd-rom och via Internet. Parternas annonsint(cid:228)kter fr(cid:229)n utg(cid:229)van p(cid:229) cd- rom och Internet utg(cid:246)r mindre (cid:228)n [0(cid:150)10 %]* av int(cid:228)k- terna fr(cid:229)n f(cid:246)retagskatalogerna. Parterna anser att cd-rom och Internetutg(cid:229)van ing(cid:229)r i samma marknad som den tryckta utg(cid:229)van, vilket tycks bekr(cid:228)ftas av kommissionens unders(cid:246)kning. Man b(cid:246)r dock h(cid:229)lla i minnet att Internet- versionen inte (cid:228)r utformad som utg(cid:229)vorna i tryck och p(cid:229) cd-rom. F(cid:246)retagens namn och adressuppgifter visas i Inernetversionen p(cid:229) ett objektivt och likadant utformat s(cid:228)tt. De enda annonsint(cid:228)kterna kommer fr(cid:229)n annons- rutor aktuella webbplatsen. S(cid:229)dana annonsrutor och meddelanden s(cid:228)ljs separat till f(cid:246)retag som vill annonsera p(cid:229) webbplatsen. De st(cid:229)r skilda fr(cid:229)n kataloguppgifterna och har inte heller n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis n(cid:229)got samband med katalogens aff(cid:228)rs- information. Katalogen i tryck eller p(cid:229) cd-rom inneh(cid:229)ller d(cid:228)remot f(cid:246)retagsinformation som (cid:228)r mer eller mindre framtr(cid:228)dande, och annonsplatserna i olika storlekar (cid:228)r inte skilda fr(cid:229)n kataloguppgifterna. Annons(cid:246)rerna beta- lar f(cid:246)r att f(cid:246)retagets firma skall framtr(cid:228)da tydligare, eller f(cid:246)r annonsutrymmet. Fr(cid:229)gan beh(cid:246)ver i vilket fall som helst inte avg(cid:246)ras eftersom transaktionen kan ge upphov till konkurrensproblem oavsett om Internetannonsering r(cid:228)knas in i den relevanta produktmarknaden eller inte. sponsormeddelanden och den p(cid:229) 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/17 Abonnentv(cid:228)xlar (114) Abonnentv(cid:228)xlar, som (cid:228)r en annan typ av infrastruktur- produkt, anv(cid:228)nds mer inom en organisation (cid:228)n som en del det allm(cid:228)nna telen(cid:228)tet. B(cid:229)da parterna distribuerar abonnentv(cid:228)xlar. Dessa (cid:228)r i huvudsak v(cid:228)xlar med kapaci- tet att hantera flera telefonlinjer samtidigt och anv(cid:228)nds av f(cid:246)retag och institutioner som v(cid:228)xlar f(cid:246)r deras interna telefonisystem. V(cid:228)xlarna varierar efter hur m(cid:229)nga linjer som kan hanteras. En abonnentv(cid:228)xel som klarar h(cid:246)gst hundra linjer brukar anses liten och modeller med kapa- citet p(cid:229) (cid:246)ver 100 linjer anses stora. (115) Parterna anser att stora och sm(cid:229) abonnentv(cid:228)xlar ing(cid:229)r i samma produktmarknad, eftersom de oavsett storlek har samma funktion och eftersom kunderna s(cid:246)ker l(cid:246)sningar som omfattar b(cid:229)de stora och sm(cid:229) abonnentv(cid:228)xlar. Kun- derna brukar inte vilja anv(cid:228)nda olika leverant(cid:246)rer f(cid:246)r stora och sm(cid:229) abonnentv(cid:228)xlar. Kommissionens under- s(cid:246)kning bekr(cid:228)ftar parternas st(cid:229)ndpunkt. Nedan framg(cid:229)r att bed(cid:246)mningen av det h(cid:228)r (cid:228)rendet inte kr(cid:228)ver n(cid:229)got fastst(cid:228)llande av om sm(cid:229) och stora abonnentv(cid:228)xlar tillh(cid:246)r samma relevanta produktmarknad eller inte. (116) Leverant(cid:246)rer av abonnentv(cid:228)xlar (cid:228)r ofta inriktade p(cid:229) kundservice och f(cid:246)rser kunderna med uppgraderingar, tj(cid:228)nster efter installation, fortl(cid:246)pande underh(cid:229)ll och ser- vice oavsett om de k(cid:246)pt stora eller sm(cid:229) abonnentv(cid:228)xlar. Kundservice (cid:228)r en viktig del av abonnentv(cid:228)xelverksam- heten. Kunderna brukar f(cid:246)rv(cid:228)nta sig att kunna anlita samma bolag som s(cid:229)lt och installerat utrustningen ocks(cid:229) f(cid:246)r s(cid:229)dana tj(cid:228)nster. Nedan framg(cid:229)r att bed(cid:246)mningen av det h(cid:228)r (cid:228)rendet inte kr(cid:228)ver n(cid:229)got fastst(cid:228)llande av om kundservice ing(cid:229)r i samma produktmarknad som leve- rans av abonnentv(cid:228)xlar. och m(cid:246)jligen (cid:228)ven vissa andra tj(cid:228)nster. ˜ven om det kan bli konsekvensen (cid:228)r det dock ingen automatisk f(cid:246)ljd av fusionen och bed(cid:246)mningen av (cid:228)rendet grundas d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) de nationella marknaderna f(cid:246)r fasta telef(cid:246)rbindelser och mobiltelefoni. (118) Trots det ovan sagda (cid:228)r det sv(cid:229)rt att generellt avg(cid:246)ra hur m(cid:229)nga telekommarknader som kan komma att p(cid:229)verkas, och de b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r bed(cid:246)mas separat. Tillhandah(cid:229)llande av infrastruktur f(cid:246)r lokala, rikst(cid:228)ckande och internationella f(cid:246)rbindelser (119) Dessa tre marknader (cid:228)r nationella. Skulle en operat(cid:246)r kontrollera lokala f(cid:246)rbindelser som (cid:246)verskrider nations- gr(cid:228)nserna och n(cid:228)tet struktureras om f(cid:246)r att det kontrol- leras av en och samma operat(cid:246)r kan den geografiska marknaden bli st(cid:246)rre (cid:228)n en nationell marknad. Fr(cid:229)gan beh(cid:246)ver dock inte avg(cid:246)ras, eftersom konkurrensproblem uppkommer (cid:228)ven om man anv(cid:228)nder den nationella marknadsdefinitionen enligt parternas f(cid:246)rslag. (120) Samma princip kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla den geo- grafiska marknaden f(cid:246)r infrastruktur i rikst(cid:228)ckande och internationella f(cid:246)rbindelser. Rikst(cid:228)ckande telekommuni- kation i l(cid:228)nderna levererades vanligen tidigare av domi- nerande operat(cid:246)rer i monopolst(cid:228)llning och tj(cid:228)nsterna ingick, liksom anslutning till accessn(cid:228)tet, i den nationella marknaden. B. RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADER Nationella och internationella marknader Anslutning av abonnenter till lokala, rikst(cid:228)ckande och internationella teletj(cid:228)nster (121) Marknaden f(cid:246)r abonnentanslutning till teletj(cid:228)nster bru- kar vara nationell. Tj(cid:228)nsteutbudet var tidigare nationellt begr(cid:228)nsat eftersom teleoperat(cid:246)rerna inte kunde tillhan- dah(cid:229)lla dessa tj(cid:228)nster i andra l(cid:228)nder. (117) Parterna h(cid:228)vdar att alla de relevanta telekommarknader som p(cid:229)verkas av f(cid:246)retagskoncentrationen (cid:228)r nationella. Man skulle kunna h(cid:228)vda att marknader som i dagsl(cid:228)get (cid:228)r nationella genom fusionen (19) kan utvidgas och ge upphov till en tv(cid:229)landsmarknad best(cid:229)ende av Sverige och Norge, till exempel vad g(cid:228)ller fasta telef(cid:246)rbindelser Anslutning av operat(cid:246)rer till lokala, rikst(cid:228)ckande och internationella n(cid:228)t (19) F(cid:246)r enkelhetens skull kallas den anm(cid:228)lda transaktionen ibland fusion, (cid:228)ven om det enligt koncentrationsf(cid:246)rordningens termino- logi egentligen handlar om ett samriskf(cid:246)retag. (122) Liksom abonnentanslutning utg(cid:246)r (cid:228)ven anslutning av operat(cid:246)rer en nationell marknad. Dominerande teleope- rat(cid:246)rer i monopolst(cid:228)llning brukade tidigare inte beh(cid:246)va L 40/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 ge externa operat(cid:246)rer tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet f(cid:246)r att ansluta samtal i landet. Den mottagande teleoperat(cid:246)ren (cid:246)vertog ist(cid:228)llet ansvaret f(cid:246)r att ansluta samtalet p(cid:229) en t(cid:228)nkt mittpunkt p(cid:229) kabeln mellan de b(cid:229)da l(cid:228)nderna. Samtalet hanterades sedan p(cid:229) den dominerande opera- t(cid:246)rens vertikalt integrerade n(cid:228)t, och ansl(cid:246)ts till access- n(cid:228)tet i sista steget. f(cid:246)r vissa (123) Utlandssamtal i meningen anslutning till utlandssamtals- tj(cid:228)nster utg(cid:246)r en egen sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig aff(cid:228)rsverksamhet. Det kan i vissa fall kr(cid:228)vas n(cid:228)rmare utredning av de relevanta marknaderna landskombinationer, p(cid:229) de str(cid:228)ckor d(cid:228)r tv(cid:229) l(cid:228)nder utv(cid:228)xlar trafik. I den nedanst(cid:229)- ende bed(cid:246)mningen har h(cid:228)nsyn tagits till marknadsst(cid:228)ll- ningen f(cid:246)r anslutning till utlandstj(cid:228)nster och till hur fusionen p(cid:229)verkar vissa landskombinationer som Norge och Sverige, eller f(cid:246)rbindelser fr(cid:229)n Norge eller Sverige till Danmark och Finland. Mobiltelefoni (124) Enligt parterna (cid:228)r marknaderna nationella av flera sk(cid:228)l, bland annat d(cid:228)rf(cid:246)r att operat(cid:246)rer beviljas tillst(cid:229)nd p(cid:229) olika villkor i olika medlemsstater, d(cid:228)rf(cid:246)r att tillg(cid:229)ngen p(cid:229) frekvenser begr(cid:228)nsar antalet operat(cid:246)rer i l(cid:228)nderna till mellan tv(cid:229) och fyra och operat(cid:246)rer d(cid:229) inte alltid f(cid:229)r till- st(cid:229)nd i alla grannl(cid:228)nder, samt d(cid:228)rf(cid:246)r att tillst(cid:229)nd i vissa l(cid:228)nder ofta beviljas p(cid:229) villkor att infrastruktur byggs upp d(cid:228)r. Ett annat viktigt sk(cid:228)l (cid:228)r att kunder s(cid:228)llan anlitar utl(cid:228)ndska leverant(cid:246)rer av mobiltelefonitj(cid:228)nster perma- samtal utanf(cid:246)r nent, eftersom roamingavgifterna f(cid:246)r leverant(cid:246)rens hemland g(cid:246)r att det inte l(cid:246)nar sig (cid:150) kun- den debiteras i s(cid:229) fall inrikessamtal i sitt eget land enligt taxan f(cid:246)r utlandssamtal. parternas uttalande grundas bed(cid:246)mningen av (cid:228)rendet p(cid:229) den nationella tj(cid:228)nstemarknaden. Internetleverant(cid:246)rstj(cid:228)nster och annonsering (126) Den geografiska marknaden f(cid:246)r Inernetleverant(cid:246)rstj(cid:228)ns- ter (cid:228)r huvudsakligen nationell, eftersom det kr(cid:228)vs till- f(cid:246)rbindelse f(cid:246)r att g(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet eller en fast fysiskt ansluta kunderna till leverant(cid:246)ren. Detta begr(cid:228)n- sar marknadens m(cid:246)jligheter att fungera (cid:246)ver nations- gr(cid:228)nserna. (127) I kommissionens beslut om Scandinavia OnLine i (cid:228)rende IV/JV. 1 som n(cid:228)mnts i sk(cid:228)l 107 uttalades att marknaden f(cid:246)r annonsering p(cid:229) Internet b(cid:246)r anses ha minst nationell omfattning eller m(cid:246)jligen samma omfattning som vissa spr(cid:229)komr(cid:229)den. En av konkurrenterna h(cid:228)nvisade till de stora spr(cid:229)kliga och kulturella likheterna mellan Sverige och Norge och ans(cid:229)g att det fusionerade bolaget skulle kunna l(cid:228)gga ut samma inneh(cid:229)ll p(cid:229) Internet i b(cid:229)de Sve- rige och Norge, och d(cid:228)rmed konkurrera om annons- inkomster i b(cid:229)da l(cid:228)nderna. Eftersom de b(cid:229)da spr(cid:229)ken (cid:228)r mycket lika skulle (cid:246)vers(cid:228)ttningen bli snabb och billig, och kanske inte alltid beh(cid:246)vas eftersom svenskar vanli- gen kan l(cid:228)sa norska och vice versa. Fusionen skulle d(cid:228)r- f(cid:246)r ge en relevant geografisk marknad som (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n en nationell marknad. Parterna h(cid:228)vdade i sitt svar att samma inneh(cid:229)ll p(cid:229) Internet inte kan l(cid:228)ggas ut b(cid:229)de i Sverige och Norge eftersom l(cid:228)ndernas kultur och spr(cid:229)k skiljer sig (cid:229)t, trots att de (cid:228)r grannar med liknande spr(cid:229)k. Parterna h(cid:228)vdade att skillnaderna var v(cid:228)sentliga och att inte heller andra annons(cid:246)rer l(cid:228)gger ut samma annonser i b(cid:229)de Sverige och Norge. Fr(cid:229)gan beh(cid:246)ver dock inte avg(cid:246)ras eftersom konkurrensproblem uppkommer (cid:228)ven om den nationella marknadsdefinitionen anv(cid:228)nds. sn(cid:228)vaste Aff(cid:228)rsdatakommunikation Lokala telefonkataloger och f(cid:246)retagskataloger (125) Parterna h(cid:228)vdar att de relevanta marknaderna f(cid:246)r aff(cid:228)rs- datakommunikaton (cid:228)r nationella och har l(cid:228)mnat siffror som st(cid:246)djer p(cid:229)st(cid:229)endet. Marknaden f(cid:246)r aff(cid:228)rsdata har i m(cid:229)nga tidigare (cid:228)renden inte ansetts vara nationell utan europeisk och ibland till och med v(cid:228)rldsomsp(cid:228)nnande. Ett sk(cid:228)l till att f(cid:246)retagen k(cid:246)per den h(cid:228)r sortens tj(cid:228)nster (cid:228)r att de inte beh(cid:246)ver handskas med flera nationella tele- operat(cid:246)rer, vilket skulle vara fallet om de sj(cid:228)lva f(cid:246)rs(cid:246)ker i uppr(cid:228)tta gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande n(cid:228)t. Med utg(cid:229)ngspunkt (128) Parterna anser att den relevanta geografiska marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning av annonsplats b(cid:229)de i lokala telefonkata- loger och f(cid:246)retagskataloger (cid:228)r nationell. B(cid:229)de f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen och distributionen organiseras nationellt. Par- terna uppger (cid:228)ven att spr(cid:229)kskillnader hindrar etablering p(cid:229) annonsf(cid:246)rs(cid:228)ljningsmarknaden. Tredje man tycks i stort inst(cid:228)mma i att den relevanta geografiska mark- naden b(cid:246)r definieras nationellt. Vid denna bed(cid:246)mning anses d(cid:228)rf(cid:246)r den relevanta geografiska marknaden vara nationell. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/19 Abonnentv(cid:228)xlar (129) Parterna anser att marknaden f(cid:246)r abonnentv(cid:228)xlar (cid:228)r nationell, bland annat d(cid:228)rf(cid:246)r att det kr(cid:228)vs lokal f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning, kundtj(cid:228)nst och marknadsf(cid:246)ringspersonal med rele- vanta spr(cid:229)kkunskaper och lokala kontakter. Parterna framh(cid:246)ll (cid:228)ven att vissa konkurrenter huvudsakligen (cid:228)r verksamma i ett av l(cid:228)nderna men inte i det andra. Ing- enting har framkommit under kommissionens unders(cid:246)k- ning som mots(cid:228)ger parternas uppfattning om den geo- grafiska marknaden f(cid:246)r abonnentv(cid:228)xlar. C. KONKURRENSBED(cid:214)MNING Norge och Sverige kontrolleras i efterhand och inte i f(cid:246)rhand. Eftersom f(cid:246)rhandsgodk(cid:228)nnande inte beh(cid:246)vs kan de dominerande operat(cid:246)rerna tillf(cid:228)lligt s(cid:228)tta avgif- terna f(cid:246)r samtrafiken osk(cid:228)ligt h(cid:246)gt och anv(cid:228)nda andra konkurrensh(cid:228)mmande metoder. N(cid:228)r det g(cid:228)ller anslut- ningen av slutanv(cid:228)ndarna finns i Norge och Sverige inget krav p(cid:229) vilken anslutningsniv(cid:229) de dominerande operat(cid:246)rerna m(cid:229)ste erbjuda. De danska konkurrenterna styrs av best(cid:228)mmelser som uppr(cid:228)tth(cid:229)ller konkurrensen om anslutning av slutanv(cid:228)ndare, inklusive en skyldighet att erbjuda renodlad tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet, telekom- tj(cid:228)nster som (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljs av konkurrenter, inhysningsm(cid:246)j- ligheter, f(cid:246)rval av operat(cid:246)r och nationell roaming. De finska konkurrenterna styrs av best(cid:228)mmelsr som upp- r(cid:228)tth(cid:229)ller konkurrensen om anslutning av slutanv(cid:228)ndare, inklusive en skyldighet att erbjuda tilltr(cid:228)de till access- n(cid:228)tet, telekomtj(cid:228)nster som (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljs av konkurrenter och f(cid:246)rval av operat(cid:246)r. (130) allt framf(cid:246)r Innan marknadsbed(cid:246)mningen kr(cid:228)vs en (cid:246)versiktlig genomg(cid:229)ng av fusionens sammantagna effekter. Den f(cid:246)reslagna fusionen inneb(cid:228)r en sammanslagning mellan tv(cid:229) nationella operat(cid:246)rer med ett fullst(cid:228)ndigt utbud av telefonitj(cid:228)nster och en mycket stark st(cid:228)llning p(cid:229) de minst konkurrensutsatta marknaderna f(cid:246)r fast kopplade telefonitj(cid:228)nster och en relativt stark st(cid:228)llning (cid:228)ven p(cid:229) mer konkurrensutsatta marknader, s(cid:229)som Internet och en aff(cid:228)rsdatakommunikation. De har extremt stark st(cid:228)llning, p(cid:229) gr(cid:228)nsen till marknadsdomi- nans, n(cid:228)r det g(cid:228)ller infrastruktur f(cid:246)r accessn(cid:228)tet. De b(cid:229)da operat(cid:246)rerna skulle ocks(cid:229) rimligen kunna f(cid:229) anslut- ning till accessn(cid:228)t och infrastrukturer i Danmark och Finland, som har mer liberala best(cid:228)mmelser om tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet. Parterna (cid:228)r vidare huvudkonkurrenter till varandra. Fusionen skulle (cid:228)ventyra konkurrensen allvar- ligt eftersom den f(cid:246)r det f(cid:246)rsta skulle undanr(cid:246)ja befintlig och potentiell konkurrens mellan parterna och f(cid:246)r det andra ge det nya f(cid:246)retaget (cid:228)nnu st(cid:246)rre m(cid:246)jligheter och sk(cid:228)l att undanr(cid:246)ja befintlig och potentiell konkurrens fr(cid:229)n tredje man. Det fusionerade bolagets st(cid:246)rre t(cid:228)ckning i Norden skulle ge m(cid:246)jligheter att till(cid:228)mpa aff(cid:228)rsmetoder som (cid:228)r st(cid:228)ngda f(cid:246)r andra, till exempel att kombinera produkter (cid:246)ver hela Norden. Regleringssituationen (131) En viktig bakgrundsfaktor (cid:228)r de olika best(cid:228)mmelserna i Sverige och Norge (cid:229) ena sidan, samt i Danmark och Fin- land (cid:229) den andra. De st(cid:246)rsta skillnaderna avser prisregle- ringen och anslutningen av slutanv(cid:228)ndarna genom renodlad tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet eller andra metoder som (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljning och f(cid:246)rval av operat(cid:246)r. N(cid:228)r det g(cid:228)l- ler prisregleringen brukar avgifterna f(cid:246)r samtrafik b(cid:229)de i (132) Parterna framh(cid:246)ll i sitt svar att medling om Telias villkor f(cid:246)r samtrafiken i praktiken (cid:228)r m(cid:246)jlig. Vid kommissio- nens unders(cid:246)kning betonade dock konkurrenterna att tvistiga villkor kan ta mycket l(cid:229)ng tid att l(cid:246)sa, kanske s(cid:229) l(cid:228)nge som tv(cid:229) (cid:229)r. Ocks(cid:229) i Norge kr(cid:228)vs medling, eftersom best(cid:228)mmelser inte kan antas innan tvisterna l(cid:246)sts. (133) Vid den muntliga utfr(cid:229)gningen h(cid:228)vdade parterna att deras agerande huvudsakligen begr(cid:228)nsas av de svenska och norska best(cid:228)mmelserna. De p(cid:229)stod att de svenska avgifterna f(cid:246)r samtrafik (cid:228)r reglerade och kostnadsori- enterade. En unders(cid:246)kning visade dock att skyldigheten till kostnadsorientering bara avser taltelefoni. Telia m(cid:229)ste visserligen tillhandah(cid:229)lla ett j(cid:228)mf(cid:246)rande samtrafikerbju- dande p(cid:229) sin hemsida, men det m(cid:229)ste inte formellt god- k(cid:228)nnas av konkurrensverket innan publicering. Det g(cid:246)rs med andra ord inga efterhandskontroller, och godk(cid:228)n- nande fr(cid:229)n konkurrensverket kr(cid:228)vs inte enligt lag. Det j(cid:228)mf(cid:246)rande samtrafikerbjudandet anv(cid:228)nds snarast som utg(cid:229)ngspunkt i avtalsf(cid:246)rhandlingarna. Alla avgifter f(cid:246)r samtrafik som avser n(cid:229)got annat (cid:228)n taltelefoni f(cid:246)rhand- las fram av de ber(cid:246)rada. Telenor m(cid:229)ste i Norge erbjuda kostnadsorienterad samtrafik med det allm(cid:228)nna kopp- lade telefonn(cid:228)tet, allm(cid:228)nna telefonitj(cid:228)nster och (cid:246)ver- f(cid:246)ringskapacitet. Erbjudandena kontrolleras dock inte i efterhand och det finns inga best(cid:228)mmelser om formellt godk(cid:228)nnande, vilket i praktiken inte heller utf(cid:228)rdas av tillsynsmyndigheten. (134) Parterna ans(cid:229)g att kommissionen (cid:246)verdrivit skillnaderna mellan de olika nordiska best(cid:228)mmelserna. Parterna h(cid:228)v- dade att best(cid:228)mmelserna i Norden huvudsakligen (cid:228)r lik- L 40/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 artade, (cid:228)ven om den danska och finska lagstiftningen om renodlad tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte har n(cid:229)gon norsk eller svensk motsvarighet. kontrollera anslutningen. F(cid:246)r det andra b(cid:246)r det ang(cid:229)- ende grundkostnaden s(cid:228)gas att telebolagen i den h(cid:229)rd- nande konkurrensen f(cid:246)rs(cid:246)ker s(cid:228)nka kostnaderna, bland annat genom att byta gammal utrustning som (cid:228)r dyr i drift mot billigare och effektivare utrustning. De his- toriska kostnaderna b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r rimligen vara h(cid:246)gre (cid:228)n de nuvarande driftskostnaderna eller s(cid:228)rkostnaderna, vil- ket (cid:246)kar de dominerande operat(cid:246)rernas marginalint(cid:228)kter fr(cid:229)n samtrafiken. (135) Parerna f(cid:246)rnekade inte att Sverige och Norge till skillnad fr(cid:229)n Danmark och Finland saknar tvingande best(cid:228)mmel- ser om tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet. Skillnaden (cid:228)r materiellt avg(cid:246)rande eftersom nya akt(cid:246)rer kan ta sig in p(cid:229) mark- naden till l(cid:228)gre kostnad om dominerande operat(cid:246)rer (cid:228)r skyldiga att erbjuda tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet. Det b(cid:246)r f(cid:246)r- tydligas att nya marknadsakt(cid:246)rer i Sverige och Norge, som inte f(cid:229)r tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet till slutanv(cid:228)ndarvill- kor, kan v(cid:228)lja mellan att bygga egen infrastruktur, att anv(cid:228)nda kopplad anslutning, till exempel val av operat(cid:246)r f(cid:246)r vissa samtal, f(cid:246)rval av operat(cid:246)r och samtrafik eller att anv(cid:228)nda fasta f(cid:246)rbindelser s(cid:229)som hyrda linjer och permanenta virtuella kretsar. S(cid:229)dana anslutningar kan inte j(cid:228)mst(cid:228)llas med tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet, eftersom till- tr(cid:228)det till accessn(cid:228)tet kopplas samman med anv(cid:228)ndning av de dominerande operat(cid:246)rernas f(cid:246)r koppling och (cid:246)verf(cid:246)ring. Det ger de dominerande ope- rat(cid:246)rerna ytterligare marginalint(cid:228)kter per samtal. N(cid:228)r det d(cid:228)remot (cid:228)r m(cid:246)jligt att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet ansluts konkurrenterna mot en fast m(cid:229)nadshyra. Till skillnad fr(cid:229)n tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet hindrar de anslutningar som erbjuds i Sverige och Norge konkurrerande erbjudanden om xDSL-teknik, IP, ATM och digitalvideo eftersom tek- niken kontrolleras och priss(cid:228)tts av de dominerande ope- rat(cid:246)rerna. infrastruktur (137) Kommissionen anser att det egentligen inte (cid:228)r intressant att reda ut om best(cid:228)mmelserna s(cid:228)tter l(cid:228)mpliga gr(cid:228)nser f(cid:246)r hur det fusionerade bolaget kan upptr(cid:228)da i fram- tiden, utan att det (cid:228)r mer intressant att titta p(cid:229) om fusionen mellan Telia och Telenor skulle skapa eller st(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning. De svenska och norska best(cid:228)mmelserna har utformats f(cid:246)r att kontrollera de dominerande telekombolagens aff(cid:228)rsmetoder och skydda konsumenterna. ˜ven om best(cid:228)mmelserna (cid:228)r effektiva har de inte skapats f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att en s(cid:229)dan domi- nerande st(cid:228)llning som det fusionerade bolaget skulle ha efter samg(cid:229)endet skapas eller st(cid:228)rks. Att lagstifta om telekommunikation (cid:228)r en komplicerad uppgift som kr(cid:228)- ver noggranna utredningar av lagstiftaren och breda remissrundor i branschen. Lagstiftningen kan inte v(cid:228)ntas l(cid:246)sa strukturella konkurrensproblem som kan upp- komma vid fusion. Om fusionen mellan Telia och Tele- nor, som kommissionens marknadsunders(cid:246)kning visat, skulle skapa eller st(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning (cid:228)r det enda s(cid:228)ttet att komma till r(cid:228)tta med s(cid:229)dana effekter att kontrollera fusioner och inte att inr(cid:228)tta best(cid:228)mmelser i efterhand. (136) Med h(cid:228)nvisning till anl(cid:228)ggningskostnaderna i Norge och Sverige och de grundkostnader som anv(cid:228)nts f(cid:246)r att r(cid:228)kna fram priset p(cid:229) samtrafiken h(cid:228)vdar parterna att pri- serna (cid:228)r f(cid:246)renliga med gemenskapens regelverk, och s(cid:228)r- skilt med Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/33/EG av den 30 juni 1997 om samtrafik inom tele- kommunikation i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla samh(cid:228)llsomfat- tande tj(cid:228)nster och samverkan genom till(cid:228)mpning av principerna om tillhandah(cid:229)llande av (cid:246)ppna n(cid:228)t (samtra- genom direktiv fikdirektivet) 98/61/EG (21). I sammanhanget b(cid:246)r tv(cid:229) fr(cid:229)gor belysas. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta hindrar inte kostnadsorienterad samtrafik att parterna undanr(cid:246)jer befintlig och potentiell konkur- rens fr(cid:229)n tredje man. Samtrafiken tvingar nya marknads- akt(cid:246)rer att anlita de dominerande operat(cid:246)rernas tj(cid:228)nster och garanterar de sistn(cid:228)mnda stadiga inkomster. ˜ven om priset p(cid:229) samtrafiken inte strider mot gemenskaps- r(cid:228)tten kan parterna s(cid:228)nka den tekniska kvaliteten p(cid:229) samtrafiken med tredje man. Att parterna erbjuder sam- trafik udanr(cid:246)jer inte i sig de f(cid:246)rdelar de vinner p(cid:229) att (cid:228)ndrat senast (20), (20) EGT L 199, 26. 7. 1997, s. 32. (21) EGT L 268, 3. 10. 1998, s. 37. Faktisk konkurrens och konkurrenshinder mellan parterna (138) Dat har framkommit att Telia via Telia Norge (22) var en av den norska marknadens mest aktiva akt(cid:246)rer och att Telenor via Telenordia (23) var en av den svenska mark- (22) Telia Norge tillhandah(cid:229)ller i den norska verksamheten inrikes och utrikes (cid:246)verf(cid:246)ring av tal och data. (23) Telenordia (cid:228)r ett samriskf(cid:246)retag mellan Telenor, British Telecom och TeleDanmark (se (cid:228)rende nr IV/M. 570 (cid:150) TBT/BT/TeleDanmark/ Telenor, kommissionen beslut av den 24 april 1995, EGT C 154, 21. 6. 1995, s. 4). I Sverige tillhandah(cid:229)ller f(cid:246)retaget taltelefoni f(cid:246)r inrikes- och utrikessamtal samt globala tj(cid:228)nster via Concert. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/21 nadens aktivare nya akt(cid:246)rer. Marknadsintr(cid:228)det p(cid:229)verkade inte bara vissa marknadssegment utan hela telefoniverk- samheten, allt fr(cid:229)n tillg(cid:229)ngen till accessn(cid:228)t till verksam- heten med riks- och utlandssamtal samt aff(cid:228)rsdatakom- munikation. (139) Efter fusionen skulle Telia Norge inte l(cid:228)nge vara en kon- kurrent p(cid:229) den norska marknaden utan i sj(cid:228)lva verket bli ett dotterbolag till det fusionerade bolaget. Telenordia skulle kontrolleras av de b(cid:229)da fusionerade bolagen. Nedan framg(cid:229)r att om en av de mest aktiva konkurre- rande marknadsakt(cid:246)rerna i b(cid:229)da l(cid:228)nderna undanr(cid:246)js st(cid:228)rker det b(cid:229)da parternas dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) flera marknader. (142) B(cid:229)de i sitt svar och vid hearingen h(cid:228)vdade parterna att det inte var n(cid:229)got unikt med Telia och Telenor j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra t(cid:228)nkbara k(cid:246)pare av de intressen som skall avyttras. Parterna menar att de kriterier som enligt kom- missionen g(cid:246)r Telia och Telenor till de st(cid:246)rsta potenti- ella konkurrenterna (cid:228)ven skulle kunna uppfyllas av andra operat(cid:246)rer. Kommissionen f(cid:246)rnekar inte att det finns andra telekomf(cid:246)retag som uppfyller n(cid:229)gra av de ovan n(cid:228)mnda kriterierna, men inga andra f(cid:246)retag (cid:228)n Telia och Telenor uppfyller alla. Det (cid:228)r kombinationen av dessa kriterier och deras samlade effekt, inte vart och ett som en isolerad f(cid:246)reteelse, som (cid:228)r viktig och som g(cid:246)r Telia och Telenor unika som potentiella konkurren- ter till varandra. (143) Parterna vidh(cid:229)ller att ekonomiska resurser och tekniskt kunnande (cid:228)r de viktigaste f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r att en ny akt(cid:246)r skall kunna ta sig in p(cid:229) hemmamarknaden f(cid:246)r ett telekomf(cid:246)retag i monopolst(cid:228)llning. Telia och Telenor har enligt parterna sj(cid:228)lva inga unika ekonomiska resur- ser eller n(cid:229)got unikt kunnande som ingen bland tredje man har. Kommissionen anser att ekonomiska resurser och tekniska expertkunskaper visst (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r- uts(cid:228)ttningar f(cid:246)r att man framg(cid:229)ngsrikt skall kunna kon- kurrera inom telekommunikationssektorn, liksom inom alla andra sektorer. D(cid:228)remot anser kommissionen att dessa f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar inte (cid:228)r de enda. Det finns annat som spelar en lika viktig roll och som kan vara lika avg(cid:246)rande f(cid:246)r m(cid:246)jligheten att ta sig in p(cid:229) ett domine- rande f(cid:246)retags marknad (cid:150) till exempel k(cid:228)nda varum(cid:228)r- ken, dominerande operat(cid:246)rers abonnentunderlag, lokala n(cid:228)t och kabeln(cid:228)t f(cid:246)r riks- och utlandssamtal, samt kun- skap om f(cid:246)retagsmilj(cid:246)n. Avyttring av (cid:246)verlappande intressen otillr(cid:228)ckligt (140) N(cid:228)r (cid:228)rendet b(cid:246)rjade utredas erbj(cid:246)d sig parterna f(cid:246)rst att avyttra (cid:246)verlappande verksamheter f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja eventuella inv(cid:228)ndningar. (141) Avyttringen skulle kunna st(cid:228)rka n(cid:229)gon annan konkur- rent p(cid:229) marknaden eller till(cid:229)ta nyetableringar. Men i m(cid:229)nga svar uttrycks oro f(cid:246)r att samg(cid:229)endet (cid:228)nd(cid:229) skulle (cid:228)ventyra konkurrensen och fr(cid:228)mst avseende telefoni- tj(cid:228)nster, (cid:228)ven om (cid:246)verlappande verksamheter avyttrades. F(cid:246)rbindelserna med Telia ger Telia Norge f(cid:246)rdelar n(cid:228)r det g(cid:228)ller varum(cid:228)rkespolitik, tekniskt och ekonomiskt st(cid:246)d, n(cid:228)rheten till det underliggande n(cid:228)tet, och st(cid:228)rker dess f(cid:246)rhandlingsposition s(cid:229)som dotterbolag till en dominerande telekomoperat(cid:246)r i grannlandet. Telenordia drar liknande f(cid:246)rdelar av sitt samr(cid:246)re med Telenor. En k(cid:246)pare som inte (cid:228)r etablerad i regionen skulle kunna erbjuda ekonomiskt st(cid:246)d men inte p(cid:229) l(cid:229)nga v(cid:228)gar samma f(cid:246)rdelar. Medan Telia (cid:228)r den starkaste och st(cid:246)rsta potentiella konkurrenten i Norge (cid:228)r Telenor det i Sve- rige. Om intressena skulle det v(cid:228)sentligt avyttras begr(cid:228)nsa den konkurrens som Telia kan erbjuda i Norge och Telenor i Sverige, bland annat tack vare deras unika geografiska l(cid:228)ge och de gynnande nationella best(cid:228)mmel- serna om tillg(cid:229)ngen till deras accessn(cid:228)t. (144) Parterna vidh(cid:229)ller att varum(cid:228)rkena Telia och Telenor inte ger n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda f(cid:246)rdelar eftersom nya akt(cid:246)rers prisstrategier (cid:228)r viktiga, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r hush(cid:229)llen. Kommis- sionen f(cid:246)rnekar inte att konkurrenskraftig priss(cid:228)ttning kan vara det viktigaste f(cid:246)r vissa kundkategorier. Men kommissionen anser (cid:228)nd(cid:229) att varum(cid:228)rket kan vara vikti- gare f(cid:246)r en del andra kunder som ser det som en garanti f(cid:246)r att telekommunikationstj(cid:228)nsterna (cid:228)r p(cid:229)litliga. Par- terna verkar medge att aff(cid:228)rskunder anser det viktigt att varum(cid:228)rket (cid:228)r k(cid:228)nt, (cid:228)ven om de menar att f(cid:246)r dessa kunder (cid:228)r alla de st(cid:246)rsta europeiska och internationella namnen, som BT och AT&T, minst lika attraktiva som Telia och Telenor. De har emellertid inte lagt fram n(cid:229)gra bevis f(cid:246)r att dessa utl(cid:228)ndska varum(cid:228)rken har blivit eller kommer att bli lika k(cid:228)nda i Norge och Sverige som Telia och Telenor. I detta sammanhang b(cid:246)r det n(cid:228)mnas att BT valde att ta sig in p(cid:229) den svenska marknaden tillsam- mans med Telenor och Tele Danmark och anv(cid:228)nde d(cid:229) ett varum(cid:228)rke som var ganska likt Telenors och inte sitt eget. L 40/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 (145) Parterna h(cid:228)vdar att n(cid:228)rheten mellan de tv(cid:229) grannl(cid:228)nder- nas n(cid:228)t inte ger n(cid:229)gra betydande f(cid:246)rdelar och att det inte finns n(cid:229)gra aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga, spr(cid:229)kliga eller kulturella anknytningar eller n(cid:229)gon k(cid:228)nnedom om marknaden som (cid:228)r unik f(cid:246)r Telia och Telenor. (149) I sitt svar har parterna h(cid:228)vdat att de inte har utgjort n(cid:229)got st(cid:246)rre hot om intr(cid:228)de p(cid:229) varandras marknader (cid:228)n ett antal andra operat(cid:246)rer och att de f(cid:246)re samg(cid:229)endet inte ut(cid:246)vade n(cid:229)got konkurrenstryck p(cid:229) varandra p. g. a. deras (cid:246)msesidiga f(cid:246)rhandlingsposition som terminerings- leverant(cid:246)rer. De h(cid:228)vdar framf(cid:246)r allt att det skulle ha varit olagligt om n(cid:229)gon av dem hade erbjudit den andra parten gynnsammare intr(cid:228)desvillkor (cid:228)n andra nya akt(cid:246)- rer, till exempel avseende samtrafikavgifter. (146) Vad betr(cid:228)ffar n(cid:228)rheten till n(cid:228)tet kan man inte bortse fr(cid:229)n att m(cid:246)jligheten att anv(cid:228)nda ett angr(cid:228)nsande stam- n(cid:228)t (cid:229)tminstone i vissa fall utg(cid:246)r ett alternativ till att betala samtrafikavgifter, som endast st(cid:229)r (cid:246)ppet f(cid:246)r par- terna. Dessutom (cid:228)r det sj(cid:228)lvklart att en n(cid:228)rliggande ope- rat(cid:246)r (cid:229)tnjuter vissa f(cid:246)rdelar, exempelvis m(cid:246)jligheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster i grannomr(cid:229)den genom att skicka servicetekniker (cid:246)ver gr(cid:228)nserna, att utnyttja personal anst(cid:228)lld p(cid:229) hemmamarknaden eller den inhemska infrastrukturen f(cid:246)r att bygga upp infrastruk- turen p(cid:229) marknaden i grannlandet. I sitt svar medger parterna sj(cid:228)lva, p(cid:229) ett ganska mots(cid:228)gelsefullt s(cid:228)tt, att (cid:148)allt eftersom liberaliseringen har fortskridit har en del operat(cid:246)rer f(cid:246)rst letat efter m(cid:246)jligheter p(cid:229) de angr(cid:228)n- sande marknaderna. Detta m(cid:246)nster (cid:228)r typiskt f(cid:246)r f(cid:246)retag inom alla branscher n(cid:228)r de (cid:246)verv(cid:228)ger m(cid:246)jligheten att expandera utanf(cid:246)r sin hemmamarknad(cid:148). anv(cid:228)nda (147) Betr(cid:228)ffande de aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga, spr(cid:229)kliga och kulturella anknytningarna och kunskaperna om den nordiska marknaden menar kommissionen inte att detta (cid:228)r n(cid:229)got unikt f(cid:246)r Telia och Telenor, men att Telia och Telenor uppfyller detta kriterium och s(cid:228)rskilt i relationerna med f(cid:246)retagskunder har historiska f(cid:246)rdelar som operat(cid:246)rer utifr(cid:229)n inte har. Eliminering av potentiell konkurrens mellan parterna i (150) F(cid:246)r ett best(cid:229)ende och starkt intr(cid:228)de (cid:228)r emellertid access till lokaln(cid:228)tet p(cid:229) aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga villkor ett viktigt, f(cid:246)r att inte s(cid:228)ga avg(cid:246)rande, krav f(cid:246)r m(cid:229)nga telekommunika- tionsmarknader, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)ga om bredbandstj(cid:228)nster. Inom Norden har Telia och Telenor f(cid:246)re samg(cid:229)endet haft en unik m(cid:246)jlighet att utnyttja inte bara de f(cid:246)rdelar fr(cid:229)ga om ekonomiska resurser, som n(cid:228)mns ovan i expertkunskap, m(cid:228)rkesprofil, etc. utan (cid:228)ven i fr(cid:229)ga om att byta sig till access till varandras n(cid:228)t. P(cid:229) grund av den monopolst(cid:228)llning dessa f(cid:246)retag (cid:229)tnjuter i regleringsh(cid:228)n- seende i b(cid:229)de Norge och Sverige och som dominerande leverant(cid:246)rer av tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)t och kabeln(cid:228)t kan b(cid:229)da kosta p(cid:229) sig att f(cid:246)rhandla om (cid:246)msesidig access till varandras n(cid:228)t. Med tanke p(cid:229) att de (cid:228)r beroende av varandras n(cid:228)t f(cid:246)r att kunna tillhandah(cid:229)lla ett flertal tele- kommunikationstj(cid:228)nster (internationella tj(cid:228)nster, regio- nala tj(cid:228)nster, mobiltelefoni, Internet, etc. ), har Telia och Telenor f(cid:246)rhandla om access p(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)jliga villkor. Andra telekomopera- t(cid:246)rer, bland annat i Sverige, Norge, Danmark och Fin- land, kan inte byta sig till s(cid:229)dan access, antingen f(cid:246)r att deras n(cid:228)t (cid:228)r f(cid:246)r sm(cid:229) f(cid:246)r att ge dem n(cid:229)gon f(cid:246)rhandlings- position gentemot det dominerande f(cid:246)retaget eller f(cid:246)r att tillsynsordningen p(cid:229) deras hemmaterritorier inneb(cid:228)r att de inte kan byta bort access till de egna n(cid:228)ten, vilket inneb(cid:228)r att de inte har n(cid:229)got att f(cid:246)rhandla med. samma goda m(cid:246)jligheter att (148) Telia och Telenor utg(cid:246)r de starkaste potentiella nya akt(cid:246)rerna p(cid:229) varandras nationella marknader. Har de v(cid:228)l g(cid:229)tt samman g(cid:229)r konkurrenstrycket f(cid:246)rlorat. Detta g(cid:228)ller oavsett om de verkligen var konkurrenter f(cid:246)re samg(cid:229)en- det eller ej. Dessutom har parterna m(cid:246)jlighet att ut(cid:246)va inflytande (cid:246)ver varandras avr(cid:228)kningstaxor och termine- ringsavgifter p(cid:229) grund av deras (cid:246)msesidiga beroende av varandra f(cid:246)r terminering av varandras teletrafik. (Telia m(cid:229)ste terminera en betydande del av Telenors utg(cid:229)ende trafik (cid:150) internationella samtal, mobiltelefonsamtal, och (cid:246)vriga samtal. Telenor m(cid:229)ste ocks(cid:229) terminera en bety- dande andel av Telias utg(cid:229)ende trafik. ) Detta konkur- rensfakta skulle ocks(cid:229) elimineras till f(cid:246)ljd av samg(cid:229)en- det. (151) Som n(cid:228)mnts ovan har de tv(cid:229) samg(cid:229)ende parterna en (cid:246)kad potential f(cid:246)r marknadsintr(cid:228)de p(cid:229) grund av den geografiska n(cid:228)rheten. P(cid:229) andra h(cid:229)ll i Europa har man kunnat konstatera att operat(cid:246)rer p(cid:229) angr(cid:228)nsande territo- rier ofta (cid:228)r de f(cid:246)rsta nya operat(cid:246)rerna p(cid:229) varandras marknader. Exempelvis har Belgacom intressen i Frank- rike och Nederl(cid:228)nderna, BT och Cable & Wireless har expanderat sina intressen fr(cid:229)n F(cid:246)renade kungariket till Irland och Deutsche Telekom har sina huvudsakliga intressen i (cid:214)sterrike, Ungern och Tjeckien. Det finns (cid:228)ven flera andra faktorer som spelar in h(cid:228)r, till exempel h(cid:246)gre grad av m(cid:228)rkesigenk(cid:228)nning, relativt sett starkare aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga, spr(cid:229)kliga och kulturella band, b(cid:228)ttre k(cid:228)n- nedom om marknader i n(cid:228)rheten samt n(cid:228)rheten mellan deras n(cid:228)t (vilket bl. a. g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att kringg(cid:229) 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/23 en del av accesspriserna). Detta visar sig i det faktum att de redan tillh(cid:246)r de starkaste av de nya akt(cid:246)rerna p(cid:229) varandras marknader. kommelse i f(cid:246)rv(cid:228)g eller n(cid:229)got oegentligt beteende. ˜ven om en (cid:246)verenskommelse kr(cid:228)vdes skulle den inte n(cid:246)d- v(cid:228)ndigtvis och automatiskt vara olaglig enligt artikel 81 i f(cid:246)rdraget. (152) Visserligen har parterna r(cid:228)tt n(cid:228)r de i sitt svar konstaterar att all form av diskriminering i fr(cid:229)ga om de villkor man erbjuder f(cid:246)r intr(cid:228)de p(cid:229) marknaden f(cid:246)rmodligen skulle ha f(cid:246)rhindrats genom artikel 82 i f(cid:246)rdraget (eller natio- nell lagstiftning), men det (cid:228)r helt irrelevant eftersom syf- tet med koncentrationsf(cid:246)rordningen (cid:228)r att f(cid:246)rhindra att det skapas eller f(cid:246)rst(cid:228)rks strukturer som m(cid:246)jligg(cid:246)r eller (cid:246)kar missbruk av dominerande st(cid:228)llning. M(cid:246)jligheten till intr(cid:228)de p(cid:229) marknaden bygger i alla h(cid:228)ndelser inte p(cid:229) diskriminerande intr(cid:228)de, eftersom effekterna av det (cid:246)msesidiga beroendet mellan Telia och Telenor (cid:228)ven kan gynna andra marknadsakt(cid:246)rer. (cid:214)kad m(cid:246)jlighet och motivation att eliminera faktisk och potentiell konkurrens fr(cid:229)n tredje man (cid:151) (cid:214)kad m(cid:246)jlighet att h(cid:246)ja konkurrenters kostnader genom att (cid:246)ka (eller inte s(cid:228)nka) priset f(cid:246)r samtrafik eller s(cid:228)nka kvaliteten p(cid:229) samtrafiken (153) Vad betr(cid:228)ffar eliminering av effekterna av det (cid:246)msesidiga beroendet mellan Telia och Telenor som ett konkurrens- tryck f(cid:246)r de termineringsavgifter som parterna tog ut f(cid:246)re samg(cid:229)endet anser kommissionen, p(cid:229) grundval av den information som inkommit, att de r(cid:229)dande samtra- fikavgifterna i Sverige och Norge (cid:228)r ett resultat av regle- ringens prispressande effekt i kombination med (cid:246)msesi- dig (cid:229)terh(cid:229)llsamhet. Det faktum att Telia p(cid:229) den svenska marknaden har varit tvunget att bevilja Telenor och alla icke-diskriminerande accessvillkor andra nya akt(cid:246)rer betyder i praktiken att alla nya akt(cid:246)rer har kunnat dra nytta av inte bara regleringens prispressande effekt utan (cid:228)ven den som uppst(cid:229)r genom den (cid:246)msesidiga (cid:229)terh(cid:229)ll- samheten. Samma argument g(cid:228)ller f(cid:246)r den norska mark- naden. H(cid:228)rigenom tydligg(cid:246)rs de negativa effekterna av att ta bort det (cid:246)msesidiga beroendet mellan parterna. N(cid:228)r samg(cid:229)endet har skett kommer effekterna av det (cid:246)msesidiga beroendet att vara borta eftersom ingen annan operat(cid:246)r ensam har kontroll (cid:246)ver ett accessn(cid:228)t att k(cid:246)psl(cid:229) med. (155) Samg(cid:229)endet kommer att (cid:246)ka m(cid:246)jligheter och motivation att h(cid:246)ja (eller inte s(cid:228)nka) termineringsavgifterna eller s(cid:228)nka kvaliteten p(cid:229) samtrafiken. Detta d(cid:228)rf(cid:246)r att samg(cid:229)- endet skulle eliminera en av de fr(cid:228)msta modererande faktorerna som fans f(cid:246)re samg(cid:229)endet, n(cid:228)mligen parter- nas motivation att f(cid:229) en (cid:246)msesidig minskning av avr(cid:228)k- ningstaxorna, roamingavgifterna och/eller terminerings- avgifterna. Det kommer ocks(cid:229) att eliminera allt intresse de kan ha haft av att inte f(cid:246)rlora inkomster genom minskad samtalsvolym dem emellan. Eftersom det nu (cid:228)r en akt(cid:246)r ist(cid:228)llet f(cid:246)r tv(cid:229) som har kontroll (cid:246)ver ett mycket st(cid:246)rre omr(cid:229)de och eftersom de f(cid:246)retag som tidigare hade monopolst(cid:228)llning har slutat vara faktiska och potentiella konkurrenter skulle b(cid:229)da tv(cid:229) faktiskt vinna p(cid:229) konkurrensbegr(cid:228)nsande strategier p(cid:229) den andras terri- torium, vilket d(cid:228)rmed undanr(cid:246)jer all motivation att avst(cid:229) fr(cid:229)n en s(cid:229)dan strategi (utest(cid:228)ngning) (24). (154) N(cid:228)r kommissionen h(cid:228)vdar att potentiell konkurrens skulle g(cid:229) f(cid:246)rlorad bygger den enligt parterna sitt resone- mang p(cid:229) ett beteende som kulle vara olagligt. Parterna skulle framf(cid:246)r allt inte kunna byta sig till tilltr(cid:228)de p(cid:229) varandras marknader eller (cid:246)msesidigt moderera sitt bete- ende utan att bryta mot antingen den nationella lagstift- ningen eller gemenskapens konkurrenslagstiftning (artik- larna 81 och 82 i EG-f(cid:246)rdraget). Kommissionen anser att teorin om att byta till sig access och det (cid:246)msesidiga beroendet bygger p(cid:229) Telias och Telenors gemensamma ekonomiska intresse och kr(cid:228)ver varken n(cid:229)gon (cid:246)verens- (156) F(cid:246)re samg(cid:229)endet skulle dessutom ingen av dessa opera- t(cid:246)rer i monopolst(cid:228)llning ha vunnit p(cid:229) att f(cid:246)rs(cid:228)mra ter- mineringen eftersom f(cid:246)rs(cid:228)mring minskar volymerna men inte har n(cid:229)gon inverkan p(cid:229) de dominerande opera- t(cid:246)rernas marginaler. Efter samg(cid:229)endet skulle den nya enheten b(cid:229)de kunna och vara motiverad att f(cid:246)rs(cid:228)mra (24) Att f(cid:246)rsv(cid:229)ra f(cid:246)r nya akt(cid:246)rer i till exempel Sverige att terminera i Norge annat (cid:228)n till h(cid:246)ga priser eller med l(cid:229)g kvalitet samtal skulle givit den norska operat(cid:246)ren i monopolst(cid:228)llning m(cid:246)jlighet att missgynna konkurrenter som annars inte skulle ha p(cid:229)verkats av det svenska dominerande f(cid:246)retagets termineringsavgifter. Eftersom ett s(cid:229)dant beteende skulle ge upphov till vederg(cid:228)llnings(cid:229)tg(cid:228)rder, kunde de b(cid:229)da dominerande f(cid:246)retagen inte anv(cid:228)nda s(cid:229)dana strate- gier. Efter samg(cid:229)endet (cid:228)r det bara lagstiftningen som hindrar dem. L 40/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 termineringen f(cid:246)r samtal som (cid:246)verf(cid:246)rs av nya akt(cid:246)rer eftersom det p(cid:229) konstgjord v(cid:228)g h(cid:246)jer konkurrentens kostnader. Efter samg(cid:229)endet kan parterna (cid:228)ven v(cid:228)lja ut en ny akt(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)mra termineringarna f(cid:246)r (25). (157) En annan f(cid:246)rdel f(cid:246)r de samg(cid:229)ende parterna (cid:228)r m(cid:246)jlighe- ten att internalisera avr(cid:228)kningstaxorna och betalningarna f(cid:246)r samtrafik, framf(cid:246)r allt mellan Sverige och Norge. De sammanslagna enheterna skulle inte l(cid:228)ngre beh(cid:246)va (cid:246)ver- f(cid:246)ra betalningar mellan sig f(cid:246)r samtal mellan Norge och Sverige som tidigare behandlades som internationella samtal. Bara deras konkurrenter skulle beh(cid:246)va betala pri- ser som baserats p(cid:229) avr(cid:228)kningstaxor och/eller samtrafik- avtal. Andra akt(cid:246)rer skulle d(cid:228)rmed ha konkurrensm(cid:228)s- siga nackdelar till f(cid:246)ljd av samg(cid:229)endet. (158) samtrafikavgifter I sitt svar h(cid:228)vdar parterna att nettoint(cid:228)kterna fr(cid:229)n den internationella trafiken mellan parterna (cid:228)r liten j(cid:228)mf(cid:246)rt med deras sammanlagda int(cid:228)kter fr(cid:229)n den fasta telefonin och att varje f(cid:246)rdel f(cid:246)r Telia skulle uppv(cid:228)gas av en lika stor nackdel f(cid:246)r Telenor och vice versa. Detta argument (cid:228)r emellertid t(cid:228)mligen irrelevant. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kan net- toint(cid:228)kterna mellan parterna bara m(cid:228)ta huruvida trafi- ken mellan de tv(cid:229) l(cid:228)nderna (cid:228)r balanserad i ekonomiska termer. De s(cid:228)ger ingenting om trafikens absoluta storlek och d(cid:228)rmed inte heller om betydelsen av int(cid:228)kterna fr(cid:229)n dessa tj(cid:228)nster. Argumentet att alla eventuella effekter av (cid:246)kande avr(cid:228)kningstaxor eller skulle kunna bli ett nollsummespel mellan parterna, s(cid:228)ger f(cid:246)r det andra uppenbarligen ingenting om vilka effekter en s(cid:229)dan strategi kan ha p(cid:229) konkurrenter. F(cid:246)r att bed(cid:246)ma betydelsen av den sammanslagna enhetens f(cid:246)rm(cid:229)ga att internalisera dessa kostnader (cid:228)r den springande punkten i st(cid:228)llet att konstatera att dessa internationella tj(cid:228)nster utg(cid:246)r en betydande del av den sammanlagda oms(cid:228)tt- ningen f(cid:246)r alla nya akt(cid:246)rer. Nya akt(cid:246)rer kommer att tvingas terminera majoriteten av sina samtal till det dominerande f(cid:246)retagets accessn(cid:228)t. Faktum (cid:228)r att opera- t(cid:246)rer som erbjuder f(cid:246)rval av operat(cid:246)r eller val av opera- t(cid:246)r f(cid:246)r enskilda samtal mellan Norge och Sverige med all sannoliket skulle tvingas att (cid:228)ven koppla upp samta- len via det dominerande f(cid:246)retagets accessn(cid:228)t, och skulle p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt bli dubbelt missgynnade eftersom den nya enheten skulle kunna internalisera b(cid:229)de sina termine- rings- och uppkopplingskostnader. Vid hearingen h(cid:228)v- dade parterna att tredje man l(cid:228)tt skulle kunna hitta ett s(cid:228)tt att avl(cid:228)gsna sig fr(cid:229)n avr(cid:228)kningstaxorna, om de ville g(cid:246)ra det, antingen genom att sj(cid:228)lv st(cid:229) f(cid:246)r transporten eller genom att finna n(cid:229)gon annan som tar hand om transporten. Men (cid:228)ven om de gjorde det skulle konkur- renterna ha en of(cid:246)rdelaktig konkurrensst(cid:228)llning gent- emot de samg(cid:229)ende parterna. De skulle fortfarande (cid:229)dra sig uppringnings- respektive termineringsavgifter som (25) Samma argument g(cid:228)ller f(cid:246)r alla konkurrenter som erbjuder leve- rans av internationella samtal mellan Norge och Sverige. Det g(cid:228)ller dubbelt upp f(cid:246)r konkurrenter som erbjuder tj(cid:228)nsten i b(cid:229)da rikt- ningarna. Telia och Telenor skulle ha internaliserat genom samg(cid:229)- endet. Konkurrenterna skulle eventuellt ocks(cid:229) betala mera, eftersom (cid:150) vilket framg(cid:229)r ovan (cid:150) parterna skulle ha b(cid:229)de m(cid:246)jlighet och motiv att (cid:246)ka terminerings- och uppringningsmarginalerna eller f(cid:246)rs(cid:228)mra kvaliteten p(cid:229) samtrafiken efter samg(cid:229)endet. Slutligen, f(cid:246)r att kunna st(cid:229) f(cid:246)r transporten sj(cid:228)lv m(cid:229)ste konkurrenterna (cid:229)dra sig extra kostnader genom att skaffa kopplings- och trans- porttj(cid:228)nster f(cid:246)r att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till det dominerande f(cid:246)re- tagets hopkopplingspunkter. (159) Det (cid:228)r viktigt att notera att internaliseringen inte bara g(cid:228)ller kostnaderna f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla alla slags fasta telefonitj(cid:228)nster (26) utan (cid:228)ven f(cid:246)r regionala tj(cid:228)nster (som datakommunikation f(cid:246)r f(cid:246)retag) som tillhandah(cid:229)lls i de nordiska l(cid:228)nderna och f(cid:246)r mobiltelefoni i samband med b(cid:229)de roaming och samtrafik. I sitt svar h(cid:229)ller parterna i stort sett med om att samma fr(cid:229)gest(cid:228)llningar (cid:228)r rele- vanta n(cid:228)r det g(cid:228)ller internalisering av roamingavgifter f(cid:246)r mobiltelefoni. Man kan d(cid:228)rf(cid:246)r dra slutsatsen att sam- g(cid:229)endet skulle ge parterna samma f(cid:246)rdelar betr(cid:228)ffande b(cid:229)de fast telefoni och deras mobilverksamhet. De skulle i synnerhet f(cid:229) m(cid:246)jlighet av avskaffa roamingavgifter mellan varandra eller l(cid:228)gga dem p(cid:229) en niv(cid:229) d(cid:228)r priset f(cid:246)r ett samtal mellan Norge och Sverige inte inneb(cid:228)r n(cid:229)got extra till(cid:228)gg f(cid:246)r internationellt samtal. Om andra norska och svenska mobiltelefonioperat(cid:246)rer skulle f(cid:246)r- s(cid:246)ka efterlikna detta genom att komma (cid:246)verens om att avskaffa roamingavgifterna sinsemellan, skulle det bli f(cid:246)r dem eftersom den ena i praktiken problematiskt skulle subventionera den andra, s(cid:229)vida det inte r(cid:229)dde fullst(cid:228)ndig balans i trafikfl(cid:246)det. Dessutom skulle en stor del av deras kostnader fortfarande g(cid:229) till den samman- slagna enheten eftersom de (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis skulle beh(cid:246)va tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet i b(cid:229)da l(cid:228)nderna f(cid:246)r termi- nering av samtal. (cid:214)kad m(cid:246)jlighet att anv(cid:228)nda kombinationserbjudanden av produkter (cid:246)ver ett st(cid:246)rre geografiskt omr(cid:229)de (160) Parterna kommer att f(cid:229) en unik st(cid:228)llning i Norden vad betr(cid:228)ffar tillg(cid:229)ngen till accessn(cid:228)tet. De kommer att ha kontroll (cid:246)ver accessen i Norge och Sverige och ha laglig r(cid:228)tt till access i Finland och Danmark. F(cid:246)ljden blir att den sammanslagna enheten blir den enda som kan erbjuda produkter i kombination (paketl(cid:246)sningar f(cid:246)r (26) Detta beror p(cid:229) att tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet, och d(cid:228)rmed behovet av samtrafik, (cid:228)r en v(cid:228)sentlig del av alla telefonitj(cid:228)nster som erbjuds. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/25 mobil och fast telefoni eller kombinerade data/tal/Inter- net-paket) (cid:246)ver hela Norden p(cid:229) villkor som ingen annan kommer att kunna t(cid:228)vla med. F(cid:246)re samg(cid:229)endet fanns det tv(cid:229) leverant(cid:246)rer, eller (cid:229)tminstone tv(cid:229) potentiella leve- rant(cid:246)rer, av s(cid:229)dana tj(cid:228)nster med liknande underlag i Norden, medan bara en leverant(cid:246)r efter samg(cid:229)endet skulle ha tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet i alla fyra l(cid:228)nder. beror p(cid:229) att b(cid:229)da beh(cid:246)vde tillg(cid:229)ng till den andras mark- nad f(cid:246)r att kunna tillhandah(cid:229)lla ett antal tj(cid:228)nster till sina egna kunder, internationella samtal och regionala tj(cid:228)nster som i praktiken inte kan tillhandah(cid:229)l- las p(cid:229) konkurrenskraftiga villkor utan rimlig access till de lokala accessn(cid:228)ten i alla ber(cid:246)rda l(cid:228)nder. till exempel (161) I sitt svar h(cid:228)vdade parterna att de inte skulle f(cid:229) s(cid:228)rskilda m(cid:246)jligheter att ge kombinationserbjudanden i Norden. Detta p(cid:229)st(cid:229)ende byggde emellertid p(cid:229) argumentet att till- synsordningarna p(cid:229) alla fyra territorier i stort sett var likadana, men det (cid:228)r uppenbart att det finns en avsev(cid:228)rd skillnad i och med att renodlad tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet finns i Danmark och Finland men inte i Norge och Sve- rige. Denna skillnad skulle i sig vara tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att ge dem de f(cid:246)rdelar som n(cid:228)mns ovan. (165) F(cid:246)re samg(cid:229)endet hade d(cid:228)rf(cid:246)r parterna ett incitament att till(cid:229)ta varandra intr(cid:228)de p(cid:229) (cid:246)msesidigt f(cid:246)rdelaktiga vill- kor. Detta framg(cid:229)r av etableringen av Telenordia och Telia Norge. Etableringen av Telenordia (cid:228)r ocks(cid:229) ett exempel p(cid:229) att parterna hade en unik m(cid:246)jlighet att ge tredje man en plattform f(cid:246)r att komma in p(cid:229) marknaden i Norden genom en allians. Om transaktionen skulle till- l(cid:229)tas i den anm(cid:228)lda formen skulle den kombinerade enheten bli den enda operat(cid:246)ren i Norden med fullst(cid:228)n- dig kontroll (cid:246)ver accessn(cid:228)tet p(cid:229) sin hemmamarknad. Den f(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:246)kade m(cid:246)jligheter att begr(cid:228)nsa intr(cid:228)det f(cid:246)r operat(cid:246)rer etablerade i Danmark, Finland, eller n(cid:229)got annat land. Parterna kan anv(cid:228)nda sitt (cid:246)vertag f(cid:246)r att f(cid:229) en s(cid:228)ker monopolmarknad p(cid:229) hemmaplan f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att nya operat(cid:246)rer kommer in i Finland och Danmark (162) N(cid:229)gra bland tredje man menade att tillsynsordningarna i Finland och Danmark var gynnsammare f(cid:246)r nya akt(cid:246)rer (cid:228)n motsvarande ordningar i Sverige och Norge, bland annat p(cid:229) grund av de krav p(cid:229) tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet som finns i de f(cid:246)rstn(cid:228)mnda l(cid:228)nderna. (166) F(cid:246)rutom att resa hinder f(cid:246)r andra operat(cid:246)rer i Norden skulle den nya enheten (cid:228)ven f(cid:229) en strategisk f(cid:246)rdel tack vare sin unika st(cid:228)llning n(cid:228)r det g(cid:228)ller access till v(cid:228)sent- liga funktioner (accessn(cid:228)t) (cid:246)ver hela Norden, eftersom den i praktiken skulle bli den enda teleoperat(cid:246)ren i Nor- den som icke-nordiska operat(cid:246)rer kan ing(cid:229) allians med f(cid:246)r att till exempel tillhandah(cid:229)lla en nordisk komponent i en europeisk eller global aff(cid:228)rsdatal(cid:246)sning. (163) Detta inneb(cid:228)r att den sammanslagna enheten skulle f(cid:229) (cid:246)kade m(cid:246)jligheter att skydda sin hemmamarknad fr(cid:229)n nya operat(cid:246)rer som har sin bas i de mer avreglerade marknaderna i Finland och Danmark. Den samman- slagna enheten kommer inte bara att ha en sammanlagd oms(cid:228)ttning som (cid:228)r avsev(cid:228)rt st(cid:246)rre (cid:228)n n(cid:229)gon annan ope- rat(cid:246)r i Danmark och Finland, den kommer ocks(cid:229) att kunna f(cid:229) renodlad tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet i Finland och Danmark, vilket inte kommer att vara m(cid:246)jligt f(cid:246)r opera- t(cid:246)rer d(cid:228)rifr(cid:229)n som vill etablera sig i den sammanslagna enhetens heml(cid:228)nder. Detta kommer att avskr(cid:228)cka danska och finska operat(cid:246)rer fr(cid:229)n att ge sig in p(cid:229) marknaden i Sverige och Norge eftersom de kommer att vara med- vetna om att ett intr(cid:228)de skulle leda till vederg(cid:228)llning fr(cid:229)n den sammanslagna enheten p(cid:229) deras hemmamarknader, d(cid:228)r den sammanslagna enheten kan finansiera sitt intr(cid:228)de genom att ta ut ekonomiska hyror fr(cid:229)n sina kun- der p(cid:229) de norska och svenska marknaderna d(cid:228)r valm(cid:246)j- ligheter saknas. (164) F(cid:246)r samg(cid:229)endet var varken Telia eller Telenor s(cid:229) v(cid:228)l rus- tade f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra nya akt(cid:246)rer p(cid:229) sina respektive hemmamarknader d(cid:228)r kunden saknar valm(cid:246)jlighet. Detta (167) Parterna anser att kommissionen (cid:229)beropar ett i lag f(cid:246)r- bjudet beteende som en indikation p(cid:229) att samg(cid:229)endet g(cid:246)r enheten extra stark p(cid:229) marknaden. Framf(cid:246)r allt h(cid:228)v- dar parterna att varje f(cid:246)rs(cid:246)k av den sammanslagna enhe- ten att h(cid:246)ja priserna eller undvika sjunkande priser f(cid:246)r- hindras av lagen om det inte finns n(cid:229)gon verklig moti- vering f(cid:246)r kostnaderna. Kommissionen har redan p(cid:229)pe- kat att den bygger sitt resonemang kring parternas f(cid:246)r- m(cid:229)ga att eliminera faktisk och potentiell konkurrens fr(cid:229)n tredje man snarare (cid:228)n kring kostnadsorienteringen i samtrafikvillkoren. I alla h(cid:228)ndelser anser kommissionen att den historiska bakgrund f(cid:246)r kostnadsavr(cid:228)kningen som har accepterats i Sverige och Norge kan leda till en situation d(cid:228)r samtrafikavgifterna (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n de verkliga kostnaderna. Detta skulle leda till h(cid:246)ga vinstmarginaler f(cid:246)r f(cid:246)retagen i monopolst(cid:228)llning som d(cid:228)rmed kommer att kunna undvika varje s(cid:228)nkning av samtrafikavgifterna. Vad betr(cid:228)ffar lagstiftningskontroll (cid:246)ver samtrafikavgif- terna f(cid:229)r man inte gl(cid:246)mma att koncentrationsf(cid:246)rord- ningen handlar om att pr(cid:246)va huruvida en koncentration leder till att en dominerande st(cid:228)llning skapas eller f(cid:246)r- st(cid:228)rks. N(cid:228)r v(cid:228)l kommissionen har kunnat bevisa att en dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)rst(cid:228)rks, s(cid:229) f(cid:246)rsvinner inte denna L 40/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r att det finns en lagstiftnings- kontroll (cid:246)ver priser och annat konkurrensbegr(cid:228)nsande beteende. De exempel som kommissionen ger (cid:228)r inte sk(cid:228)l till att f(cid:246)rbjuda koncentrationen men ger signaler om att en dominerande st(cid:228)llning finns eller f(cid:246)rst(cid:228)rks. BED(cid:214)MNING MARKNAD F(cid:214)R MARKNAD Tillhandah(cid:229)llande av accessn(cid:228)tsinfrastruktur sin ber(cid:228)knar [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Telia (168) Telenor ber(cid:228)knar sin totala accessn(cid:228)tskapacitet i Norge till totala accessn(cid:228)tskapacitet till [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. En indikation p(cid:229) hur betydande deras kapacitet (cid:228)r i f(cid:246)rh(cid:229)llande till deras konkurrenters f(cid:229)r man genom marknadsandelarna f(cid:246)r accessn(cid:228)tsamtal, som visas nedan. Telia i Sverige och Telenor i Norge (cid:228)r de dominerande leverant(cid:246)rerna av accessn(cid:228)tsinfrastruktur i sina respektive l(cid:228)nder och (cid:228)ger en stor majoritet av s(cid:229)dana f(cid:246)rbindelser. Det (cid:228)r sv(cid:229)rt f(cid:246)r andra konkurrenter att komma in och bygga eller upp- gradera nya, konkurrerande n(cid:228)t p(cid:229) grund av kost- naderna f(cid:246)r att kopiera, uppgradera och expandera n(cid:228)t. (169) Eftersom man inte kan f(cid:229) tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet i Sve- rige m(cid:229)ste f(cid:246)retagen som identifierats s(cid:229)som konkurren- ter i allm(cid:228)nhet erbjuda accessn(cid:228)tstj(cid:228)nster p(cid:229) annat s(cid:228)tt. Parterna p(cid:229)pekade att en del kommuner (cid:228)ger optiska fibern(cid:228)t (exempelvis Stokab, Gotnet, Link(cid:246)ping Energi, Bitnet och Gavlenet) och erbjuder Internettj(cid:228)nster via kabel-tv. Dessa n(cid:228)t (cid:228)r emellertid j(cid:228)mf(cid:246)relsevis mycket sm(cid:229). Parterna h(cid:228)vdade att kabel-tv-n(cid:228)ten kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r telefoni. Detta (cid:228)r f(cid:246)rmodlingen korrekt s(cid:229)tillvida att dessa n(cid:228)t kan uppgraderas f(cid:246)r taltelefoni. Hittills har uppgradering av kabel-tv-n(cid:228)ten i allm(cid:228)nhet varit inriktad p(cid:229) modifieringar av n(cid:228)tarkitekturen (fr(cid:229)n kaskadstruktur eller (cid:148)trunk and branch(cid:148) till stj(cid:228)rnformad) f(cid:246)r att m(cid:246)jlig- g(cid:246)ra snabba nedladdningar fr(cid:229)n Internet, men inte p(cid:229) det arbete som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att inf(cid:246)ra traditionella telefoni- tj(cid:228)nster (cid:246)ver kabel-tv-n(cid:228)ten. Detta skulle inneb(cid:228)ra inve- steringar i returlinjer med h(cid:246)g kapacitet som (cid:228)r betydligt dyrare (ett f(cid:246)rh(cid:229)llande p(cid:229) ungef(cid:228)r 5:1 enligt en konkur- rent). En annan nackdel (cid:228)r att kabel-tv-n(cid:228)ten (cid:228)r geogra- fiskt begr(cid:228)nsade till n(cid:228)toperat(cid:246)rens abonnentunderlag. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer nya akt(cid:246)rer i stor utstr(cid:228)ckning att vara beroende av f(cid:246)retaget i monopolst(cid:228)llning eftersom st(cid:246)rre delen av deras utg(cid:229)ende trafik fortfarande m(cid:229)ste termi- neras till det dominerande f(cid:246)retagets n(cid:228)t, medan bara en mycket liten del av det dominerande f(cid:246)retagets utg(cid:229)ende trafik m(cid:229)ste termineras till den nya akt(cid:246)rens n(cid:228)t. S(cid:229)lunda har dessa nya n(cid:228)toperat(cid:246)rer inte n(cid:229)gon s(cid:228)rskilt stark f(cid:246)rhandlingsposition gentemot Telia n(cid:228)r det g(cid:228)ller samtrafikpriserna. Genom att h(cid:246)ja samtrafikpriserna eller inf(cid:246)ra besv(cid:228)rliga krav p(cid:229) teknisk (cid:246)verensst(cid:228)mmelse skulle de anm(cid:228)lande parterna kunna h(cid:246)ja de nya n(cid:228)tens kostnader f(cid:246)r all den trafik de (cid:228)r tvungna att l(cid:229)ta g(cid:229) via Telia f(cid:246)r terminering, vilket troligen skulle utg(cid:246)ra en v(cid:228)sentlig del av deras samlade trafik. ˜ven om det kan h(cid:228)vdas att parterna genom lagstiftningen (cid:228)r f(cid:246)rhindrade att h(cid:246)ja priserna skulle de fortfarande ha m(cid:246)jlighet att inte bara kr(cid:228)va maximala prish(cid:246)jningar inom lagstift- ningens gr(cid:228)nser utan (cid:228)ven att missgynna nya akt(cid:246)rer med en taktik som inte inbegriper priss(cid:228)ttningen, till exempel genom en degraderingsstrategi. Dessutom (cid:228)r best(cid:228)mmelserna i Norge och Sverige retroaktiva n(cid:228)r det g(cid:228)ller samtrafik och kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte effektivt hindra dominerande f(cid:246)retags beteende p(cid:229) marknaden n(cid:228)r det g(cid:228)ller kontroll av f(cid:246)retagskoncentrationer (27). (170) Parterna har ocks(cid:229) identifierat f(cid:246)retag som erbj(cid:246)d s(cid:228)r- skild access f(cid:246)r f(cid:246)retag via radiol(cid:228)nkar (Teracom, Rymd- bolaget) s(cid:229)som faktiska eller potentiella nya akt(cid:246)rer p(cid:229) marknaden. Det konstaterades dock att alla dessa erbju- danden antingen var begr(cid:228)nsade till en relativt liten eller lokal kundbas, som exempelvis kommunernas n(cid:228)t, eller (cid:228)nnu inte i full kommersiell drift (radiol(cid:228)nkar). (171) Dessutom (cid:228)r inget av dessa f(cid:246)retag kapabelt att konkur- rera j(cid:228)msides med det dominerande f(cid:246)retaget bland alla accessn(cid:228)tsabonnenter utan inriktar sig i huvudsak p(cid:229) f(cid:246)retag som anv(cid:228)nder stora volymer eller p(cid:229) att erbjuda n(cid:229)gon teknisk variant (kabel-tv, radiol(cid:228)nkar) som kring- g(cid:229)r problemet att inte kunna f(cid:229) tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet. (172) Slutligen b(cid:246)r det noteras att ett av de viktigaste potenti- ella konkurrerande n(cid:228)ten, dvs. det st(cid:246)rsta kabel-tv-n(cid:228)tet i Sverige, redan kontrolleras av Telia. I Norge (cid:228)ger Tele- nor det n(cid:228)st st(cid:246)rsta kabel-tv-n(cid:228)tet, Telenor Avidi (28). ˜ven om parternas kabel-tv-n(cid:228)t skulle kunna uppgrade- ras till att tillhandah(cid:229)lla telefonitj(cid:228)nster s(cid:229) finns det inget incitament f(cid:246)r varken Telia eller Telenor att g(cid:246)ra det eftersom de d(cid:229) skulle konkurrera med sig sj(cid:228)lva n(cid:228)r det g(cid:228)ller att tillhandah(cid:229)lla accessn(cid:228)tsinfrastruktur. Dessa n(cid:228)t kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte f(cid:246)rse de anslutna kunderna med altenativ telefoniterminering s(cid:229) l(cid:228)nge de kontrolleras av parterna. (27) Se punkt 317(cid:150)319 i f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens dom av den 25 mars 1999 i m(cid:229)l T-102/99 (cid:150) Gencor Ltd mot kommissionen, REG 1999, s. II-753. (28) Se avsnittet om televisionstj(cid:228)nster nedan; sk(cid:228)l 261 och fram(cid:229)t. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/27 (173) I Norge finns bland de andra faktiska eller potentiella konkurrenterna Janco Multicom som erbjuder telefoni genom sitt kabel-tv-n(cid:228)t, Eltele som erbjuder st(cid:246)rre offentliga organ och f(cid:246)retag access till accessn(cid:228)tet via optiska fibrer, Enitel som erbjuder accesstj(cid:228)nster via optiska fibrer och radiol(cid:228)nk men uppenbarligen inte tal- telefoni (cid:228)nnu och NetCom som hyr ut f(cid:246)rbindelser till accessn(cid:228)tet som en del i ett f(cid:246)retagspaket. (174) Argumenten betr(cid:228)ffande Norge liknar dem som utveck- lats ovan betr(cid:228)ffande Sverige. Nya akt(cid:246)rer p(cid:229) denna marknad kan inte f(cid:229) tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet p(cid:229) annat s(cid:228)tt (cid:228)n genom det dominerande f(cid:246)retagets n(cid:228)t. De kan erbjuda antingen f(cid:246)rval av operat(cid:246)r eller val av operat(cid:246)r f(cid:246)r enskilda samtal, eller access via kabel-tv-n(cid:228)ten. De hindras emellertid p(cid:229) det s(cid:228)tt som beskrivs ovan efter- som de inte kan f(cid:229) n(cid:229)gra int(cid:228)kter genom samtalstermi- nering. De kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte utg(cid:246)ra n(cid:229)got betydelsefullt konkurrenshot mot Telenors dominans. (175) Det l(cid:229)ga antalet nya akt(cid:246)rer p(cid:229) denna marknad belyser sv(cid:229)righeterna med att komma in p(cid:229) marknaden i all- m(cid:228)nhet. Utan renodlad tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)t kan de nytillkomna inte bygga upp en egen marknadsposition f(cid:246)r b(cid:229)de inkommande och utg(cid:229)ende samtal s(cid:229)vida de inte (cid:228)r beredda att investera i egna n(cid:228)t. Genom uppgra- dering och expansion av befintliga kabeln(cid:228)t kan det ska- pas ett livskraftigt alternativ till det dominerande f(cid:246)reta- gets n(cid:228)t, s(cid:228)rskilt om den nye akt(cid:246)ren kan tillhandah(cid:229)lla kabel-tv, telefoni och Internetaccess (cid:246)ver det n(cid:228)tet i kon- kurrens med det dominerande f(cid:246)retaget. Telia (cid:228)ger emel- lertid det st(cid:246)rsta kabeln(cid:228)tet i Sverige och Telenor det n(cid:228)st st(cid:246)rsta n(cid:228)tet i Norge. Att bygga ut helt nya n(cid:228)t eller uppgradera och expandera befintliga kabeln(cid:228)t eller andra n(cid:228)t f(cid:246)r dubbelriktad trafik av individuella abonnenter kr(cid:228)ver avsev(cid:228)rda m(cid:228)ngder av b(cid:229)de tid och pengar. ˜ven om i synnerhet kabel-tv-n(cid:228)t p(cid:229) medell(cid:229)ng till l(cid:229)ng sikt kan bli ekonomiskt intressanta n(cid:228)r det g(cid:228)ller att tillhan- fullst(cid:228)ndigt sortiment av telekommunika- dah(cid:229)lla ett tionstj(cid:228)nster, finns det inget som tyder p(cid:229) att en s(cid:229)dan utveckling (cid:228)r p(cid:229) g(cid:229)ng i s(cid:229)dan utstr(cid:228)ckning att det skulle minska risken f(cid:246)r bristande konkurrens om parterna kontrollerar det enda befintliga accessn(cid:228)tet f(cid:246)r telekom- munikationstj(cid:228)nster. S(cid:229)lunda f(cid:246)rblir hindren f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till marknaden h(cid:246)ga. Som f(cid:246)rklarats ovan kommer kon- centrationen att undanr(cid:246)ja det konkurrenstryck som tvingat Telia och Telenor att ge konkurrenterna tillg(cid:229)ng till de egna lokala n(cid:228)ten. (176) Av dessa sk(cid:228)l skulle den f(cid:246)reslagna transaktionen st(cid:228)rka de tv(cid:229) operat(cid:246)rernas redan dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) sina respektive hemmamarknader n(cid:228)r det g(cid:228)ller att till- handah(cid:229)lla acessn(cid:228)tsinfrastruktur i de tv(cid:229) l(cid:228)nderna. Tillhandah(cid:229)llande av n(cid:228)tinfrastruktur f(cid:246)r fj(cid:228)rrtrafik och internationell trafik (177) Telenor ber(cid:228)knar sin totala fj(cid:228)rrkapacitet till till ungef(cid:228)r [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km, och sin internationella kapacitet (eller snarare den nationella delen av den internationella kapa- citeten) [(cid:133)]* Mbit/s (cid:215) km. Ungef(cid:228)r [55(cid:150)65 %]* av fj(cid:228)rrkapaciteten anv(cid:228)nds av Telenor eller tredje man (till exempel vid samtrafik). Cirka [35(cid:150)45 %]* finns tillg(cid:228)ng- lig f(cid:246)r uthyrning. Enligt parternas ber(cid:228)kningar uthyrdes cirka [65(cid:150)75 %]* av all den hyrda fj(cid:228)rrkapaciteten i Norge av Telenor. (178) Det finns andra som tillhandah(cid:229)ller n(cid:228)tinfrastruktur i Norge, inklusive Telia N(cid:228)ttj(cid:228)nster Norden AB som behandlas i avsnitt IV. N(cid:229)gra konkurrenter oroade sig emellertid (cid:246)ver att alla som skulle kunna tillhandah(cid:229)lla alternativ kabelinfrastruktur i stort sett kontrollerades av allm(cid:228)nnyttiga f(cid:246)retag som sades vara statligt (cid:228)gda eller eventuellt under statligt inflytande, exempelvis Jernbane- verket, Enitel (som (cid:228)r ett konsortium av elbolag) och ElTele. Kommissionens marknadsunders(cid:246)kning har dock inte visat p(cid:229) n(cid:229)gon intressekonflikt som skulle minska de konkurrerande leverant(cid:246)rernas motivering att erbjuda kapacitet i konkurrens med Telenor. (179) I Sverige ber(cid:228)knar Telia (vars kapacitetsinnehav kategori- seras annorlunda) sin regionala kapacitet till [(cid:133)]* Mbit/ s (cid:215) km och sin fj(cid:228)rrkapacitet till ungef(cid:228)r [(cid:133)]* Mbit/ s (cid:215) km. Cirka [20(cid:150)30 %]* av Telias n(cid:228)tkapacitet (cid:228)r uthyrd till tredje man (kunder och operat(cid:246)rer). Telia s(cid:228)ger att ingen s(cid:228)rskild kapacitet (cid:228)r (cid:246)ronm(cid:228)rkt f(cid:246)r eget bruk. I en oberoende rapport som parterna h(cid:228)nvisar till (29) gjordes uppskattningen att 43 % av den hyrda fj(cid:228)rrkapaciteten uthyrdes av Telia. Det finns andra som tillhandah(cid:229)ller fj(cid:228)rrn(cid:228)tsinfrastruktur i Sverige, av vilka Banverket och Svenska Kraftn(cid:228)t sades vara de st(cid:246)rsta. Andra stora alter- nativa leverant(cid:246)rer (cid:228)r bland andra Tele2, Stokab och flera kommuner. ˜ven om inga av dessa leverant(cid:246)rer av infrastruktur f(cid:246)r rikssamtal har en kapacitet som liknar Telias kan de dock var f(cid:246)r sig eller tillsammans erbjuda marknaden en v(cid:228)sentlig alternativ kapacitet, (cid:228)ven m(cid:246)rk kabel. Kommissionens marknadsunders(cid:246)kning har inte heller h(cid:228)r visat p(cid:229) n(cid:229)gra intressekonflikter som skulle kunna minska de alternativa leverant(cid:246)rernas motivering att erbjuda kapacitet i konkurrens med Telia. (29) En rapport av Price Waterhouse Coopers till Post- och telestyrel- sen. L 40/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 (180) F(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r det s(cid:229) att om priserna f(cid:246)r kapacitet i det ena landet skulle stiga i j(cid:228)mf(cid:246)relse med priserna i det andra skulle operat(cid:246)rer som beh(cid:246)ver kapacitet kunna t(cid:228)nkas leta efter l(cid:246)sningar som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att utnyttja kapacitet p(cid:229) andra sidan gr(cid:228)nsen (som (cid:228)r landbaserad och har flera termineringspunkter f(cid:246)r telekommunikation, medan infrastrukturen i andra grannl(cid:228)der som Danmark, Finland eller Ryssland inte skulle vara l(cid:228)mplig, antingen d(cid:228)rf(cid:246)r att det kr(cid:228)vs nya f(cid:246)rbindelser (cid:246)ver vattnet eller f(cid:246)r att den har f(cid:228)rre termi- neringspunkter). S(cid:229) om exempelvis Telenors kapacitets- priser skulle bli alltf(cid:246)r h(cid:246)ga i Norge, finns m(cid:246)jligheten att Telia Norge drar nytta av sin s(cid:228)rskilda st(cid:228)llning genom att erbjuda fj(cid:228)rrtransport i (cid:229)tminstone vissa delar av Norge, i synnerhet kommunikationer i nord-sydlig riktning, genom att leda trafiken (cid:246)ver gr(cid:228)nsen till Sve- rige via hyrda linjer, vidare (cid:246)ver Telias fj(cid:228)rrn(cid:228)t och slut- ligen tillbaka in i Norge, (cid:228)ven nu via hyrda linjer men denna g(cid:229)ng n(cid:228)ra (cid:246)verl(cid:228)mningspunkten. Detta skulle I sitt svar naturligtvis fungera p(cid:229) andra h(cid:229)llet ocks(cid:229). antydde parterna att detta var ett osannolikt scenario eftersom majoriteten av kunderna befinner sig i de s(cid:246)dra delarna av Sverige respektive Norge. Faktum kvarst(cid:229)r dock att f(cid:246)r en viss del av verksamheten skulle en s(cid:229)dan dirigeringsl(cid:246)sning vara ett g(cid:229)ngbart alternativ. ˜ven om Telenor kan t(cid:228)nkas avf(cid:228)rda s(cid:229)dana p(cid:229)st(cid:229)enden av f(cid:246)r- handlingstaktiska sk(cid:228)l kan f(cid:246)retaget inte helt bortse fr(cid:229)n detta som en konkurrensm(cid:228)ssig reaktion, och som s(cid:229)dant skulle hotet i viss utstr(cid:228)ckning verka h(cid:228)mmande p(cid:229) Telenors priss(cid:228)ttning. I alla h(cid:228)ndelser har b(cid:229)da sidor lika mycket att f(cid:246)rlora eftersom Telenordia kan uts(cid:228)ttas f(cid:246)r vederg(cid:228)llningsaktioner i Sverige om Telia Norge missgynnas av h(cid:246)ga priser i Norge. I sitt svar h(cid:228)vdar parterna att alla s(cid:229)dana aktioner skulle vara ett brott lagstiftning eller gemenskapslagstiftning. mot nationell Det m(cid:229)ste p(cid:229)pekas att m(cid:246)jligheten att kontrollera fram- tida missbruk genom nationell lagstiftning eller gemen- skapslagstiftning inte r(cid:228)ttf(cid:228)rdigar att man skapar eller f(cid:246)rst(cid:228)rker en dominerande st(cid:228)llning. Om samg(cid:229)endet skulle genomf(cid:246)ras skulle s(cid:229)dana hinder f(cid:246)rsvinna och parternas dominans p(cid:229) b(cid:229)da marknaderna f(cid:246)rst(cid:228)rkas. (181) F(cid:246)re samg(cid:229)endet kunde b(cid:229)da parterna, (cid:229)tminstone n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rs(cid:228)ljning till aff(cid:228)rskunder, ha kringg(cid:229)tt det dominerande f(cid:246)retagets nationella infrastruktur p(cid:229) den andras territorium via s(cid:228)rskild access, dvs. hyrda linjer eller virtuella privata n(cid:228)t. ˜ven denna m(cid:246)jlighet skulle elimineras genom samg(cid:229)endet. (182) F(cid:246)ljden blir att den f(cid:246)reslagna transaktionen skulle f(cid:246)r- st(cid:228)rka Telenors dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av infrastruktur f(cid:246)r fj(cid:228)rrn(cid:228)t och inter- nationella n(cid:228)t i Norge. Eftersom parterna (cid:229)tagit sig att avyttra (cid:246)verlappande verksamhet, kabel-tv och erbjuda tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet (se avsnitt IV nedan) beh(cid:246)ver det inte fastst(cid:228)llas om transaktionen skulle ha skapat eller st(cid:228)rkt en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den svenska mark- naden f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av infrastruktur f(cid:246)r fj(cid:228)rrn(cid:228)t och internationella n(cid:228)t. Abonnentaccess till telefonitj(cid:228)nster Abonnentaccess till lokala tj(cid:228)nster (183) I Sverige har Telia [90(cid:150)100 %]* av marknaden ber(cid:228)knat p(cid:229) int(cid:228)kter. Det finns ett antal konkurrenter med mycket sm(cid:229) marknadsandelar (cid:229)terst(cid:229)ende [0(cid:150)10 %]*, d(cid:228)ribland Tele 2 och Telenordia. Med en s(cid:229)dan marknadsandel har Telia uppenbart en domine- rande st(cid:228)llning. som st(cid:229)r f(cid:246)r (184) I Norge har Telenor monopolst(cid:228)llning med [90(cid:150)100 %]* av marknaden. En s(cid:229) stor marknadsandel tyder p(cid:229) en dominerande st(cid:228)llning. Telia har [0(cid:150)10 %]* (30), genom Telia Norge, och Tele 2 har mindre (cid:228)n [1(cid:150)10 %]*. (185) Samg(cid:229)endet skulle eliminera faktisk konkurrens fr(cid:229)n Telenordia i Sverige och fr(cid:229)n Telia Norge i Norge (31). Det skulle ocks(cid:229) eliminera den starkaste potentiella kon- kurrenten i Norge och Sverige. Slutligen skulle samg(cid:229)en- det (cid:246)ka den nya enhetens f(cid:246)rm(cid:229)ga och motivation att h(cid:246)ja (eller inte s(cid:228)nka) samtrafikpriserna eller f(cid:246)rs(cid:228)mra tillg(cid:229)ngen till accesssn(cid:228)tet f(cid:246)r inrikes tj(cid:228)nster av ovan- n(cid:228)mnda sk(cid:228)l. F(cid:246)re samg(cid:229)ende skulle exempelvis Telenor ha begr(cid:228)nsade m(cid:246)jligheter att h(cid:246)ja samtrafikpriserna visavi sina inhemska konkurrenter eftersom det skulle ha p(cid:229)verkat Telia Norge, vilket i sin tur kunde ha f(cid:229)tt Telia att anv(cid:228)nda sin f(cid:246)rhandlingsposition visavi Tele- nors eller Telenordias verksamhet i Sverige. Efter samg(cid:229)- endet f(cid:246)rsvinner denna h(cid:228)msko (32). (30) I en senare inlaga uppgav parterna siffrorna [0(cid:150)10 %]* ber(cid:228)knat p(cid:229) samtalsminuter och [0(cid:150)10 %]* ber(cid:228)knat p(cid:229) int(cid:228)kter i slutet av 1998. Argumentationen p(cid:229)verkas dock inte n(cid:228)mnv(cid:228)rt om man v(cid:228)ljer de f(cid:246)rra eller de senare uppgifterna. (31) ˜ven om det nya f(cid:246)retaget skulle (cid:246)ka sina marknadsandelar mycket litet i Norge och Sverige skulle de inneb(cid:228)ra att en stor andel av den lilla marknadsandel som det dominerande f(cid:246)retaget inte redan kontrollerar skulle f(cid:246)rsvinna. (32) Konkurrenter som erbjuder lokalsamtal skulle p(cid:229)verkas i st(cid:246)rre eller mindre utstr(cid:228)ckning av parternas (cid:246)kade m(cid:246)jligheter att h(cid:246)ja rivalernas kostnader beroende p(cid:229) om de erbjuder rikssamtal i bara ett land eller i b(cid:229)da, eller beroende p(cid:229) om de erbjuder rikssamtal och utlandssamtal i ett land eller b(cid:229)da, eller n(cid:229)gon kombination av ovanst(cid:229)ende. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/29 (186) Av de ovan beskrivna sk(cid:228)len och de mer allm(cid:228)nna sk(cid:228)l som presenterades i inledningen av konkurrensbed(cid:246)m- ningen, skulle koncentrationen f(cid:246)rst(cid:228)rka dominansen som dessa f(cid:246)retag i monopolst(cid:228)llning har p(cid:229) marknaden f(cid:246)r abonnentaccess till lokala tj(cid:228)nster. Fj(cid:228)rrtrafiktj(cid:228)nster Fj(cid:228)rrtrafik i Norge och Sverige (187) Enligt den information som parterna inkommit med uppgick fj(cid:228)rrtrafiken till cirka [(cid:133)]* miljoner minuter i Norge och cirka [(cid:133)]* miljoner minuter i Sverige. (188) Tabellen nedan visar marknadsandelarna f(cid:246)r fj(cid:228)rrtrafiken 1998 ber(cid:228)knade p(cid:229) int(cid:228)kter. Fj(cid:228)rrsamtal Enbart Sverige Enbart Norge Telia Telenor [65(cid:150)75 %]* [0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* [90(cid:150)100 %]* Telenordia [0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* Tele 2 Tele 8 [15(cid:150)25%]* [0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* Global One [0(cid:150)10 %]* Sonera [0(cid:150)10 %]* RSL Com [0(cid:150)10 %]* Netnet [0(cid:150)10 %]* (189) I Norge dominerar Telenor med [90(cid:150)100 %]* av mark- naden medan Telia Norge har [0(cid:150)10 %]*. Telia Norge har allts(cid:229) en sj(cid:228)ttedel av den marknadsandel som inte kontrolleras av det dominerande f(cid:246)retaget. I Sverige har Telia [70(cid:150)80 %]* av marknaden. Telenor finns represen- terat i samriskf(cid:246)retaget Telenordia som har [0(cid:150)10 %]* av marknaden. Dessa [0(cid:150)10 %]* motsvarar ungef(cid:228)r en fj(cid:228)r- dedel av den marknad som inte kontrolleras av det dominerande f(cid:246)retaget. f(cid:246)rsvann eftersom Telia Norge och Telenordia skulle f(cid:246)r- svinna som konkurrerande operat(cid:246)rer. Av ovanst(cid:229)ende sk(cid:228)l skulle samg(cid:229)endet ocks(cid:229) leda till att den potentiella konkurrens som Telia och Telenor kunde ha ut(cid:246)vat f(cid:246)r- svinner. N(cid:228)r det g(cid:228)ller att tillhandah(cid:229)lla fj(cid:228)rrtj(cid:228)nster (cid:228)r det viktigt att kunna f(cid:229) samtrafik med det dominerande f(cid:246)retagets n(cid:228)t och med andra konkurrenter. En konkur- rent som vill transportera fj(cid:228)rrtrafik m(cid:229)ste kanske betala f(cid:246)r att anv(cid:228)nda det dominerande f(cid:246)retagets n(cid:228)t (till exempel om det (cid:228)r ett samtal med f(cid:246)rval av operat(cid:246)r eller val av operat(cid:246)r f(cid:246)r enskilt samtal), betala hyra f(cid:246)r fj(cid:228)rrlinjerna, kanske (cid:228)ven detta till det dominerande f(cid:246)re- taget, och sedan betala f(cid:246)r samtrafik f(cid:246)r att leverera samtalet till det dominerande f(cid:246)retagets n(cid:228)t f(cid:246)r termine- ring. Ett dominerande f(cid:246)retag i monopolst(cid:228)llning har kontroll (cid:246)ver alla dessa kostnader. (191) Samg(cid:229)endet ger parterna (cid:246)kade m(cid:246)jligheter att eliminera konkurrenter genom att h(cid:246)ja priserna f(cid:246)r eller f(cid:246)rs(cid:228)mra samtrafiken f(cid:246)r tredje man som vill terminera samtal, eller genom att erbjuda sina kunder fj(cid:228)rrsamtal till priser som konkurrenterna inte kan erbjuda n(cid:228)r de har betalt de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga samtrafikavgifterna. P(cid:229) samma s(cid:228)tt skulle de ha (cid:246)kade m(cid:246)jligheter och st(cid:246)rre motivation att h(cid:246)ja rivalernas kostnader n(cid:228)r det g(cid:228)ller lokalsamtal eftersom deras egna dotterbolag som (cid:228)r verksamma p(cid:229) den andras territorium inte l(cid:228)ngre skulle kunna skadas av vederg(cid:228)llning i form av h(cid:246)jda priser. Fungerar Telia och Telenor som separata enheter h(cid:228)mmas prisutvecklingen f(cid:246)r fj(cid:228)rrtj(cid:228)nster och d(cid:228)rmed f(cid:246)rbunden support av vet- skapen dels om att de inte kan h(cid:246)ja priserna f(cid:246)r konkur- renter, inbegripet varandra, utan att skada sina egna intressen i det angr(cid:228)nsande territoriet, dels om att deras kunder eventuellt kunde ges ett incitament att leta efter s(cid:228)tt att anv(cid:228)nda gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande infrastruktur f(cid:246)r att kunna konkurrera med sin huvudleverant(cid:246)r genom pris- s(cid:228)ttningen. Efter samg(cid:229)endet skulle det inte finnas n(cid:229)gon anledning till (cid:229)terh(cid:229)llsamhet. De skulle (cid:228)ven kunna utnyttja sin kontroll av accessn(cid:228)tet i f(cid:246)rbindelserna med operat(cid:246)rer som beh(cid:246)ver samtrafik eftersom deras kon- troll (cid:246)ver accessn(cid:228)tet ger dem en konkurrensf(cid:246)rdel (cid:246)ver konkurrenterna. De skulle ocks(cid:229) kunna erbjuda fj(cid:228)rrpro- dukter (cid:246)ver ett mycket st(cid:246)rre geografiskt omr(cid:229)de och s(cid:228)lja till l(cid:228)gre priser (cid:228)n konkurrenternas, vars erbjudan- den fortfarande (cid:228)r begr(cid:228)nsade av nationsgr(cid:228)nserna. Till detta kommer att de har en mycket stark st(cid:228)llning p(cid:229) sina respektive nationella territorier n(cid:228)r det g(cid:228)ller att till- handah(cid:229)lla underliggande infrastruktur (kabelkapacitet). (190) Samg(cid:229)endet skulle leda till att den faktiska konkurrensen fr(cid:229)n Telia Norge i Norge och fr(cid:229)n Telenordia i Sverige (192) Den f(cid:246)reslagna transaktionen skulle f(cid:246)ljaktligen f(cid:246)rst(cid:228)rka parternas dominerande position p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r fj(cid:228)rrtj(cid:228)nster i Sverige respektive Norge. L 40/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 Internationella samtal (193) Den internationella marknaden kan uppfattas antingen som en marknad f(cid:246)r internationella telefontj(cid:228)nster eller som en marknad f(cid:246)r ett specifikt par av l(cid:228)nder. (194) Om man f(cid:246)rst tar marknaden som helhet uppgick den internationella samtalstrafiken 1998 till [(cid:133)]* miljoner minuter i Norge och [(cid:133)]* miljoner minuter i Sverige, enligt den information som parterna l(cid:228)mnat i CO-for- mul(cid:228)ret. (195) Tabellen nedan visar andelen av den nationella mark- naden i procent, ber(cid:228)knad p(cid:229) de samlade samtalsint(cid:228)k- terna fr(cid:229)n denna sektor. (198) Tabellen nedan visar den internationella taltelefonitrafi- ken mellan de nordiska l(cid:228)nderna i procent av antalet samtal fr(cid:229)n ursprungsland 1997 (k(cid:228)lla: Direction of traf- fic 1999, trafikstatistik fr(cid:229)n ITU). Fr(cid:229)n Fr(cid:229)n Fr(cid:229)n Fr(cid:229)n Till Sverige Norge Finland Danmark Sverige Norge Finland Danmark (cid:150) 12,7 13,6 10,3 26 (cid:150) 2,5 14,6 28,7 15,5 3,6 (cid:150) 2,9 9,4 1,8 (cid:150) Internationella samtal Enbart Norge Enbart Sverige (199) Ovanst(cid:229)ende tabeller visar att det nordiska trafikfl(cid:246)det Telia Telenor [0(cid:150)10 %]* [60(cid:150)70 %]* [80(cid:150)90 %]* [0(cid:150)10 %]* Telenordia [0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* Sammanlagt Tele 2 Tele 8 Global One Sonera RSL Com MCI WorldCom [0(cid:150)10%]* [20(cid:150)30 %]* [0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* Netnet [0(cid:150)10 %]* (196) Vad g(cid:228)ller den nationella marknaden visar andelarna tydligt att Telenor dominerar p(cid:229) den norska marknaden, med [80(cid:150)90 %]* av marknaden. ˜ven f(cid:246)r Sveriges del tyder Telias andel p(cid:229) [60(cid:150)70 %]* av de internationella samtalen p(cid:229) en dominerande st(cid:228)llning. (197) Dessa marknadsandelar visar dominansen m(cid:228)tt i parter- nas andelar av den sammanlagda internationella trafiken. F(cid:246)ljande analys g(cid:228)ller fl(cid:246)det av internationell trafik mel- lan specifika l(cid:228)nder. Betr(cid:228)ffande trafiken till individuella l(cid:228)nder s(cid:228)nde Telenor under 1998 [20(cid:150)30 %]* av sin internationella trafik till Sverige, [10(cid:150)20 %]* till Dan- mark och [0(cid:150)10 %]* till Finland. Telia s(cid:228)nde [15(cid:150)25 %]* av sin internationella trafik till Norge, [10(cid:150)20 %]* till Danmark och [0(cid:150)10 %]* till Finland. utg(cid:246)r en betydande del av trafikvolymen. (200) Samg(cid:229)endet kommer att leda till att faktisk konkurrens fr(cid:229)n Telia Norge i Norge och Telenordia i Sverige undanr(cid:246)js eftersom Telia Norge och Telenordia f(cid:246)rsvin- ner som konkurrerande leverantr(cid:246)er. Av ovann(cid:228)mnda sk(cid:228)l kommer samg(cid:229)endet ocks(cid:229) att leda till att den potentiella konkurrens som Telia och Telenor skulle ha kunnat ut(cid:246)va f(cid:246)rsvinner. (201) Dessutom skulle samg(cid:229)endet (cid:246)ka den sammanslagna enhetens motivation och m(cid:246)jlighet att diskriminera tredje man. I fr(cid:229)ga om inverkan p(cid:229) par av l(cid:228)nder enligt ovan skulle samg(cid:229)endet (cid:246)ka dess m(cid:246)jligheter och moti- vation att h(cid:246)ja (eller inte s(cid:228)nka) termineringsavgifterna, eller att f(cid:246)rs(cid:228)mra kvaliteten p(cid:229) samtrafiken. ˜ven om inte alla samtal m(cid:229)ste termineras i Norge eller Sverige (eftersom en del konkurrenter p(cid:229) v(cid:228)gen kanske enbart erbjuder utg(cid:229)ende samtalstj(cid:228)nster) skulle ocks(cid:229) de (cid:229)dra sig avgifter f(cid:246)r uppkoppling p(cid:229) det dominerande f(cid:246)reta- gets n(cid:228)t. D(cid:228)rmed (cid:228)r dessa operat(cid:246)rer ocks(cid:229) i h(cid:228)nderna p(cid:229) det dominerande f(cid:246)retaget n(cid:228)r det g(cid:228)ller delar av deras kostnader. (202) Parterna har h(cid:228)vdat att deras trafik (cid:246)ver den gr(cid:228)nsen (cid:228)r mycket liten och motsvarar endast en liten procentandel av deras oms(cid:228)ttning. Det konstaterades dock att [20(cid:150)30 %]* av Norges internationella trafik gick till Sve- rige och cirka [10(cid:150)20 %]* av Sveriges internationella tra- fik till Norge. Konkurrenter bland tredje man sade att internationell trafik mellan de tv(cid:229) l(cid:228)nderna motsvarade en betydande andel av deras int(cid:228)kter. Internationella tra- fikv(cid:228)gar (cid:228)r ofta ett s(cid:228)tt f(cid:246)r konkurrenter att komma in i l(cid:228)nder vars telekommarknader hittills har dominerats av f(cid:246)retag i monopolst(cid:228)llning. Tredje mans uppgifter till kommissionen bekr(cid:228)ftar att den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande tra- fiken var en viktigare del av deras samlade int(cid:228)kter (cid:228)n 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/31 allts(cid:229) p(cid:229)verka konkurrenternas parterna h(cid:228)vdade att den var f(cid:246)r dem. Detta samg(cid:229)ende kostnadsbas skulle mycket mer, eftersom konkurrenter brukar vara mer beroende av internationell trafik mellan Norge/Sverige (cid:228)n de dominerande f(cid:246)retagen verkar vara, inte bara p(cid:229) v(cid:228)garna i fr(cid:229)ga utan ocks(cid:229) f(cid:246)r kombinerade produkter- bjudanden. (203) Vad g(cid:228)ller samtal till Danmark och Finland kommer den sammanslagna enheten inte att beh(cid:246)va frukta vederg(cid:228)ll- ning om den h(cid:246)jer avr(cid:228)kningsavgiften f(cid:246)r andra opera- t(cid:246)rer i Norden. Den kan terminera sin egen utg(cid:229)ende trafik i dessa l(cid:228)nder via sina egna dotterbolag. Telias och Telenors dotterbolag i Danmark och Finland kan antingen terminera samtal genom att utnyttja sin r(cid:228)tt till tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet eller utnyttja samtrafik med de lokala f(cid:246)retagen i monopolst(cid:228)llning p(cid:229) reglerade villkor, trygga i f(cid:246)rvissningen att konkurrenter i Danmark och Finland har s(cid:228)mre m(cid:246)jligheter till vederg(cid:228)llning eftersom de inte har m(cid:246)jligheter att komma in med trafik i Norge eller Sverige s(cid:229) att de kan undg(cid:229) det dominerande f(cid:246)re- tagets avr(cid:228)knings- eller samtrafikavgifter (33). (204) F(cid:246)ljaktligen skulle den f(cid:246)reslagna transaktionen f(cid:246)rst(cid:228)rka den dominerande st(cid:228)llning som parterna har p(cid:229) mark- naderna f(cid:246)r internationell telefoni i Sverige respektive Norge och i b(cid:229)da l(cid:228)nderna tillsammans. P(cid:229) denna int(cid:228)ktsbasis ber(cid:228)knades Telia ha [50(cid:150)60 %]* av den svenska marknaden, Europolitan [20(cid:150)30 %]* och Comviq [10(cid:150)20 %]*. Ber(cid:228)knat p(cid:229) samtalsminuter var marknaden [(cid:133)]* miljarder. Telenors marknadsandel i Norge f(cid:246)r mobiltelefoni (GSM) l(cid:229)g p(cid:229) [65(cid:150)75 %]* och konkurrenten Netcom GSM ASA hade [25(cid:150)35 %]*. Enligt dessa ber(cid:228)kningar har parterna en mycket stark, om inte dominerande, st(cid:228)llning p(cid:229) sina respektive mark- nader. (207) Parterna h(cid:228)vdar att marknaderna (cid:228)r nationella och att inga (cid:246)verlappningar uppst(cid:229)r i Norge eller Sverige efter- som inget av deras dotterbolag anv(cid:228)nder den GSM-licens som de har tilldelats. Det faktum att dotterbolagen redan har satsat det arbete och de pengar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att f(cid:229) dessa GSM-licenser m(cid:229)ste emellertid uppfattas som ett tecken p(cid:229) uppenbara intentioner att tr(cid:228)da in p(cid:229) varand- ras marknader. Dessutom m(cid:229)ste man av den betydelse- fulla trafiken mellan Sverige och Norge och parternas m(cid:246)jligheter att terminera samtal till kostnader p(cid:229) sina hemmamarknader dra slutsatsen att b(cid:229)da parter, obero- ende av samg(cid:229)endet, skulle ha goda m(cid:246)jligheter att utnyttja sina GSM-licenser f(cid:246)r att g(cid:246)ra ett kraftfullt intr(cid:228)de p(cid:229) varandras hemmamarknader. Ett s(cid:229)dant intr(cid:228)de kunde, p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)rklaras nedan, ha byggt p(cid:229) att man avst(cid:229)r fr(cid:229)n roamingavgifter mellan Norge och Sverige. Samg(cid:229)endet skulle d(cid:228)rf(cid:246)r eliminera en betydande potentiell konkurrent i b(cid:229)de Norge och Sverige. Mobiltelefoni i Norge och Sverige (205) Telia och Telenor har mobil telekommunikationsverk- samhet i Sverige respektive Norge. Telia Norge har bevil- jats GSM-licens i Norge och Telenordia har beviljats GSM-licens i Sverige. De samg(cid:229)ende parterna skulle dra nytta av de licensinnehav de skulle ha i Danmark och Finland. (206) Under 1998 ber(cid:228)knades den svenska marknaden f(cid:246)r mobiltelefoni till ungef(cid:228)r [1 500(cid:150)2 000]* miljoner euro. (33) Telia (cid:228)ger kablar mellan Sverige och Danmark som enligt tredje man har tillr(cid:228)cklig kapacitet f(cid:246)r att klara all Telia/Telenor-trafik till Danmark. Dessutom (cid:228)ger Telia hela telef(cid:246)rbindelser fr(cid:229)n Sverige till Finland och fr(cid:229)n Sverige till Norge. (208) Betr(cid:228)ffande mobiltelefoni i Norden kan man identifiera samma problem som i samband med fast telefoni. Sam- g(cid:229)endet skulle ge parterna m(cid:246)jlighet att eliminera roa- mingavgifter eller s(cid:228)nka dem till en niv(cid:229) d(cid:228)r priset f(cid:246)r ett samtal mellan Norge och Sverige inte inneb(cid:228)r n(cid:229)got extra internationellt till(cid:228)gg. Det skulle vara intressant f(cid:246)r parterna att anv(cid:228)nda detta som en aff(cid:228)rsstrategi f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja konkurrenter. Faktum (cid:228)r att begreppet roa- mingavgifter bara skulle finnas i teorin eftersom betal- ningar fr(cid:229)n ett n(cid:228)t till ett annat bara skulle vara betal- ningar fr(cid:229)n ena sidan av den sammanslagna enheten till den andra. Konsumener i Sverige skulle kunna best(cid:228)lla tj(cid:228)nsterna i Norge och vice versa och st(cid:228)ndigt ha telefo- nen inst(cid:228)lld p(cid:229) roaming. Genom att avskaffa roaming- avgifter (eller s(cid:228)nka roamingavgifterna p(cid:229) samtal via deras delade n(cid:228)t till en niv(cid:229) d(cid:228)r de i praktiken behand- lades om inrikessamtal) skulle parterna kunna under- skrida konkurrenternas priserbjudanden eftersom kon- kurrenterna skulle tvingas beh(cid:229)lla roamingavgiftssys- temet eller riskera att korssubventionera varandra om trafiken inte var balanserad. L 40/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 (209) Av samma sk(cid:228)l som anges f(cid:246)r fast telefoni ovan kom- mer samg(cid:229)endet att (cid:246)ka m(cid:246)jligheterna och motivationen att h(cid:246)ja (eller inte s(cid:228)nka) termineringsavgifterna, eller att f(cid:246)rs(cid:228)mra kvaliteten p(cid:229) samtrafiken. Samma (cid:246)verv(cid:228)gan- den g(cid:228)ller f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till mobiln(cid:228)tet som f(cid:246)r alla andra tj(cid:228)nster d(cid:228)r tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet (cid:228)r viktigt f(cid:246)r att ope- rat(cid:246)ren skall kunna erbjuda tj(cid:228)nster. Det faktum att andra mobiloperat(cid:246)rer skulle beh(cid:246)va v(cid:228)nda sig till par- terna f(cid:246)r att terminera sin samtalstrafik i Norge och Sve- rige till parternas accessn(cid:228)t ger parterna samma st(cid:228)llning som de skulle ha n(cid:228)r de terminerar trafik fr(cid:229)n ett kon- ventionellt, fast n(cid:228)t. Mobiltelefoni i Irland (210) Det enda exemplet p(cid:229) (cid:246)verlappningar ut(cid:246)ver Sverige och Norge finns i Irland. Telia och Telenor har gemen- sam kontroll (cid:246)ver de mobiltelefonoperat(cid:246)rer som till- sammans utg(cid:246)r de enda tv(cid:229) operat(cid:246)rer som f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande (cid:228)r aktiva p(cid:229) den irl(cid:228)ndska mobila telekommark- naden. Telia har tillsammans med KPN och irl(cid:228)ndska staten gemensam kontroll (cid:246)ver Eircom (tidigare Telecom Eireann). Eircoms mobiloperat(cid:246)r (cid:228)r Eircell med en mark- nadsandel p(cid:229) [60(cid:150)70 %]*. Telenor har tillsammans med ESAT Telecom gemensam kontroll (cid:246)ver ESAT Digifone, den enda nuvarande konkurrenten, som har [30(cid:150)40 %]* av marknaden. (211) Vid hearingen f(cid:246)rklarade parterna att de skulle avyttra sina intressen i Irland s(cid:229) att (cid:246)verlappningen mellan Telia och Telenor f(cid:246)rsvinner helt. I de (cid:229)taganden parterna l(cid:228)mnat (se avsnitt IV) upprepas erbjudandet. Om inte avyttring sker skulle transaktionen ge det nya f(cid:246)retaget gemensam kontroll (cid:246)ver alla mobila telekommunika- tionsf(cid:246)retag, dvs. tv(cid:229) stycken, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r verksamma p(cid:229) den irl(cid:228)ndska mobila telekommunika- tionsmarknaden. Genom att ge den sammanslagna enhe- ten gemensam kontroll (cid:246)ver alla aktiva akt(cid:246)rer p(cid:229) mark- naden skulle samg(cid:229)endet, om inte parterna avyttrar l(cid:228)mpliga delar, leda till att de f(cid:229)r en dominerande st(cid:228)ll- ning i Irland. Operat(cid:246)rernas tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)t i Norge och Sverige (212) Hur starka operat(cid:246)rer, som tillhandah(cid:229)ller accessn(cid:228)ts- tj(cid:228)nster, (cid:228)r p(cid:229) marknaden kan bero p(cid:229) hur mycket trafik de kan terminera, vilket i sin tur beror p(cid:229) antalet abon- nenter och p(cid:229) hur stor trafikvolym som dirigeras till dem. Marknadsandelar f(cid:246)r accessn(cid:228)ttrafik genom Telenors n(cid:228)t (34) 1998: F(cid:246)retag i Norge Telenor Telia Tele 2 Tele 8 NetNet (cid:214)vriga Marknadsandel i int(cid:228)kter (procentsatsen f(cid:246)r samtalsminuter inom parentes) [90(cid:150)100 %]* ([90(cid:150)100 %]*) Marknadsandel i antal abonnenter (35) (f(cid:246)retag/privatkunder) [90(cid:150)100 %/90(cid:150)100 %]* [0(cid:150)10 %/0(cid:150)10 %]* [5(cid:150)15 %/0(cid:150)10 %]* Ej till(cid:228)mpligt [0(cid:150)10 %/0(cid:150)10 %]* [0(cid:150)10 %]* ([0(cid:150)10 %]*) [0(cid:150)10 %]* ([0(cid:150)10 %]*) [0(cid:150)10 %]* ([0(cid:150)10 %]*) [0(cid:150)10 %]* ([0(cid:150)10 %]*) [0(cid:150)10 %]* ([0(cid:150)10 %]*) (213) Oavsett om siffrorna anger int(cid:228)kter, samtalsminuter eller antal abonnenter har Telenor fortfarande kontroll (cid:246)ver accessn(cid:228)tet. Telenor har inga okombinerade accesserbju- danden om access och f(cid:246)re 1998 var deras marknads- andel 100 %. Sedan 1998 har konkurrensen utvecklats. Parterna s(cid:228)ger att ungef(cid:228)r [(cid:133)]* kunder valde Telia Norge som f(cid:246)rvald operat(cid:246)r, cirka [(cid:133)]* valde Tele 2 och cirka [(cid:133)]* valde Tele 1 Europe. Dessa nya konkur- renter kan inte skaffa sig int(cid:228)kter genom samtalstermi- nering och det (cid:228)r bara konkurrenter med egen fast access, exempelvis radion(cid:228)t eller f(cid:246)retagskunder med en fast l(cid:228)nk till en annan operat(cid:246)r som verkligen kan kon- kurrera med det dominerande f(cid:246)retaget. (34) Parterna p(cid:229)pekade att dessa siffror endast inbegriper marknads- andelar f(cid:246)r trafik som kopplas upp p(cid:229) Telenors n(cid:228)t och att deras marknadsandelar skulle bli mindre om trafiken genom andra n(cid:228)t ocks(cid:229) lades till. Eftersom Telenor inte erbjuder tilltr(cid:228)de till access- n(cid:228)tet kommer emellertid majoriteten av den trafik som kopplas upp p(cid:229) konkurrerande accessn(cid:228)t (cid:228)nd(cid:229) att kopplas upp p(cid:229) Telenors n(cid:228)t via f(cid:246)rval av operat(cid:246)r eller val av operat(cid:246)r f(cid:246)r enskilda samtal. Vad betr(cid:228)ffar terminering skulle endast n(cid:228)t med tilltr(cid:228)de till egna fasta accessn(cid:228)t kunna terminera trafiken och de skulle endast kunna v(cid:228)nta sig att f(cid:229) terminera en andel i proportion till deras storlek i f(cid:246)rh(cid:229)llande till Telenor. Avvikelsen kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte uppg(cid:229) till mer (cid:228)n ett f(cid:229)tal procentenheter. (35) Summan blir mer (cid:228)n 100 eftersom vissa abonnenter med auto- matiskt eller manuellt f(cid:246)rval av operat(cid:246)r anv(cid:228)nder mer (cid:228)n en tele- komoperat(cid:246)r. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/33 (214) I Sverige uppskattar parterna att Telia hade cirka [90(cid:150)100 %]* av accessn(cid:228)tint(cid:228)kterna och [90(cid:150)100 %]* av samtalsminuterna eller [90(cid:150)100 %]* av abonnenterna. En s(cid:229)dan h(cid:246)g marknadsandel tyder p(cid:229) en dominerande st(cid:228)llning. F(cid:246)rval av operat(cid:246)r (cid:228)r (cid:228)nnu inte tillg(cid:228)ngligt i Sverige men skulle inf(cid:246)ras den 11 september 1999. P(cid:229) grund av tvister om hur f(cid:246)rvalet skulle genomf(cid:246)ras, d(cid:228)r Telia har v(cid:228)grat att (cid:246)verf(cid:246)ra kunder till andra operat(cid:246)rer om inte vissa villkor uppfylls, har man kommit (cid:246)verens om att f(cid:246)rl(cid:228)nga (cid:246)verf(cid:246)ringsperioden med ytterligare tv(cid:229) m(cid:229)nader till den 11 november 1999. (215) B(cid:229)de Telia och Telenor kan d(cid:228)rf(cid:246)r anses vara domine- rande p(cid:229) denna marknad. Samg(cid:229)endet kommer att st(cid:228)rka Telenors dominerande st(cid:228)llning i Norge genom att det eliminerar Telia, som tillsammans med Tele 2 (cid:228)r Telenors starkaste faktiska konkurrent. Som f(cid:246)rklaras i inledningen till konkurrensbed(cid:246)mningen kommer sam- g(cid:229)endet att eliminera den potentiella konkurrens som existerar mellan parterna. (216) P(cid:229) grund av elimineringen av faktisk och potentiell kon- kurrens kommer den nya enheten att ha st(cid:246)rre m(cid:246)jlig- heter att (cid:246)ka konkurrenternas kostnader f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet, vilket beskrivs i inledningen till konkurrens- bed(cid:246)mningen. (217) F(cid:246)ljden blir att den f(cid:246)reslagna transaktionen skulle st(cid:228)rka parternas dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r operat(cid:246)rstilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)t i Sverige och Norge. Operat(cid:246)rernas tilltr(cid:228)de till fj(cid:228)rrn(cid:228)t och internationella n(cid:228)t (218) Siffrorna (cid:246)ver marknadsandelar av fj(cid:228)rrsamtal och inter- nationella samtal illustrerar parternas dominerande st(cid:228)ll- ning i fr(cid:229)ga om s(cid:229)dan trafik. Operat(cid:246)rer som f(cid:246)rs(cid:246)ker erbjuda tilltr(cid:228)de till fj(cid:228)rrn(cid:228)t eller internationella n(cid:228)t p(cid:229) det nationella omr(cid:229)det skulle hindras av att inte kunna erbjuda samtalsterminering som motprestation. ˜ven om de g(cid:229)r med p(cid:229) att ta fj(cid:228)rrtrafik och internationell trafik fr(cid:229)n nya accessn(cid:228)tsoperat(cid:246)rer skulle de f(cid:229) sv(cid:229)rt att erbjuda konkurrenskraftiga priser f(cid:246)r fj(cid:228)rrtrafiken efter- som de m(cid:229)ste ha samtrafik med det dominerande f(cid:246)reta- get f(cid:246)r att kunna terminera samtalet. Under alla omst(cid:228)n- digheter kommer operat(cid:246)rer att vara beroende av det dominerande f(cid:246)retagets n(cid:228)t f(cid:246)r sin samtalsuppkoppling och d(cid:228)rf(cid:246)r ocks(cid:229) en del av sina kostnader. P(cid:229) den inter- nationella sidan skulle de inte kunna f(cid:246)rhandla effektivt med operat(cid:246)rer utanf(cid:246)r Norge och Sverige som letar efter en operat(cid:246)r som kan terminera samtal f(cid:246)r deras r(cid:228)kning i Norge och Sverige, eftersom deras priser skulle beh(cid:246)va inbegripa kostnader f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet. Det dominerande f(cid:246)retaget skulle n(cid:228)r som helst kunna g(cid:246)ra deras insatser verkningsl(cid:246)sa genom utj(cid:228)mningsstra- tegier. Eftersom det dominerande f(cid:246)retaget skulle kunna kombinera n(cid:228)ten (cid:246)ver de tv(cid:229) l(cid:228)nderna och ha kontroll (cid:246)ver tilltr(cid:228)det f(cid:246)r slutanv(cid:228)ndare, skulle f(cid:246)retaget ha en kostnadsposition som konkurrenterna inte kan t(cid:228)vla med. Den f(cid:246)reslagna transaktionen skulle d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:228)rka Telenors dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r till- handah(cid:229)llande av infrastruktur f(cid:246)r fj(cid:228)rrn(cid:228)t och interna- tionella n(cid:228)t i Norge. Eftersom parterna (cid:229)tagit sig att avyttra (cid:246)verlappande verksamhet, kabel-tv och erbjuda tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet (se avsnitt IV nedan) beh(cid:246)ver det inte fastst(cid:228)llas om transaktionen skulle ha skapat eller st(cid:228)rkt en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den svenska mark- naden f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av infrastruktur f(cid:246)r fj(cid:228)rrn(cid:228)t och internationella n(cid:228)t. Datakommunikation f(cid:246)r f(cid:246)retag (219) Tabellen nedan visar marknadsandelarna ber(cid:228)knade p(cid:229) en nationell marknadsdefinition: Procent av marknaden f(cid:246)r aff(cid:228)rsdata- kommunikation Telia Telenor Sammanlagt Enbart i Norge [10(cid:150)20 %]* [60(cid:150)70 %]* [70(cid:150)80 %]* Enbart i Sverige [65(cid:150)75 %]* [10(cid:150)20 %]* [80(cid:150)90 %]* de st(cid:246)rsta (220) Parternas dominans skulle (cid:246)ka efter samg(cid:229)endet efter- skulle (cid:246)ka. Samg(cid:229)endet som deras marknadsandelar skulle eliminera den st(cid:246)rsta konkurrenten till operat(cid:246)ren i monopolst(cid:228)llning i b(cid:229)de Sverige och Norge. I Sverige, skulle bli Tele2 med konkurrenterna [5(cid:150)15 %]*, Global One med [0(cid:150)10 %]*, MCI WorldCom I Norge med [0(cid:150)10 %]* och Sonera med [0(cid:150)10 %]*. skulle de st(cid:246)rsta konkurrenterna bli Posten SDS med [0(cid:150)10 %]*, IBM med [0(cid:150)10 %]*, Global One med [0(cid:150)10 %]*, Equant med [0(cid:150)10 %]* och Fellesdata med [0(cid:150)10 %]*. Dessutom skulle samg(cid:229)endet eliminera den mest effektiva, potentiella konkurrenten. (221) Det finns exempel p(cid:229) f(cid:246)retag som (cid:228)r aktiva p(cid:229) denna marknad och som i huvudsak tillhandah(cid:229)ller en nordisk datakommunikationsprodukt. Ett s(cid:229)dant f(cid:246)retag (cid:228)r Tele- nordia, samriskf(cid:246)retaget mellan Telenor, BT och Tele Danmark, som (cid:228)r s(cid:228)rskilt inriktat p(cid:229) att tillhandah(cid:229)lla L 40/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 s(cid:229)dana tj(cid:228)nster i Sverige och i Norden, bland annat till som s(cid:246)ker kommunikationsl(cid:246)sningar, f(cid:246)retagskunder och Nordicom, en tj(cid:228)nst fr(cid:229)n Telenordia, Tele Danmark och Telenor genom vilken de erbjuder h(cid:246)ghastighetsl(cid:246)s- ningar f(cid:246)r f(cid:246)retag i Norden. Tredje man har ocks(cid:229) givit flera exempel p(cid:229) nordiska f(cid:246)retag som har visat intresse f(cid:246)r tj(cid:228)nster begr(cid:228)nsade till deras specifika, nordiska tele- kommunikationsbehov. (222) Samg(cid:229)endet skulle kunna inverka p(cid:229) marknaden f(cid:246)r aff(cid:228)rsdatakommunikation p(cid:229) tv(cid:229) s(cid:228)tt. Det ena (cid:228)r tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)t och den andra tillg(cid:229)ng till infrastruktur. De konkurrenter p(cid:229) aff(cid:228)rsdatamarknaden som s(cid:246)ker tilltr(cid:228)de via det allm(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)tet skulle visavi par- terna ha den konkurrensm(cid:228)ssiga nackdelen att de inte skulle kunna erbjuda tj(cid:228)nster som var likv(cid:228)rdiga de som parterna kan erbjuda. Framf(cid:246)r allt skulle parterna kunna utnyttja sin kontroll (cid:246)ver accessn(cid:228)tet f(cid:246)r att kombinera erbjudanden om datakommunikation med accessn(cid:228)ts- tj(cid:228)nster, t. ex. taltelefoni, i hela Norden. I detta samman- hang kan parterna erbjuda produkter som har utformats s(cid:228)rskilt f(cid:246)r den nordiska marknaden och som inneb(cid:228)r t(cid:228)ckning av de fyra nordiska l(cid:228)nderna. ˜ven om det inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att avg(cid:246)ra om dessa produkter kan anses utg(cid:246)ra en avskild marknad, har kommissionen i sin unders(cid:246)kning funnit att en del nordiska f(cid:246)retag har visat intresse f(cid:246)r tj(cid:228)nster begr(cid:228)nsade till deras specifika, nor- diska telekommunikationsbehov. S(cid:229)dana (cid:148)nordiska(cid:148) pro- dukter skulle kunna vara avg(cid:246)rande f(cid:246)r en k(cid:246)pare som skall v(cid:228)lja en datakommunikationsprodukt f(cid:246)r f(cid:246)retag. ¯tminstone i Norge och Sverige skulle parternas kon- kurrenter inte kunna erbjuda aff(cid:228)rsdataprodukter som inbegrep accessn(cid:228)tstj(cid:228)nster eftersom de skulle vara bero- ende av parterna om de beh(cid:246)vde erbjuda access, och parterna skulle ha st(cid:246)rre m(cid:246)jligheter att (cid:246)ka deras kost- nader eller att diskriminera dem, av sk(cid:228)l som framg(cid:229)r ovan. Detta skulle inneb(cid:228)ra ett of(cid:246)rdelaktigt l(cid:228)ge f(cid:246)r konkurrenterna. (223) Dessutom skall man komma ih(cid:229)g att parterna, vilket f(cid:246)r- klaras i inledningen till konkurrensbed(cid:246)mningen, kan vidta konkurrensbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder betr(cid:228)ffande alla datakommunikationstj(cid:228)nster (liksom andra telekomtj(cid:228)ns- ter) i Norden. I Danmark och Finland (cid:228)r tilltr(cid:228)det till accessn(cid:228)tet reglerat och ett mer kostnadseffektivt till- tr(cid:228)de (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:246)jligt j(cid:228)mf(cid:246)rt med i Norge och Sverige, d(cid:228)r tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet inte (cid:228)r obligatoriskt. Denna situation och den kostnadsinternalisering som blir f(cid:246)lj- den av samg(cid:229)endet skulle troligen h(cid:246)ja de accesskost- nader som den sammanslagna enhetens konkurrenter m(cid:229)ste (cid:229)dra sig i Sverige och Norge f(cid:246)r att kunna f(cid:246)rse sina kunder med nordiska regionaltj(cid:228)nster. D(cid:228)remot kommer den kombinerade enheten sj(cid:228)lv att forts(cid:228)tta att dra nytta av de mer liberala accessbest(cid:228)mmelserna i Danmark och Finland och kunna terminera samtal i de l(cid:228)nderna p(cid:229) s(cid:228)tt. Genom att anv(cid:228)nda det (cid:246)vertag som den sammanslagna enheten ett kostnadsrelaterat har tack vare sin st(cid:228)rkta position p(cid:229) accessn(cid:228)tsniv(cid:229) kan den utest(cid:228)nga konkurrenter i Norden. (224) Parterna skulle (cid:228)ven kunna utnyttja sin starka st(cid:228)llning i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rhyrda f(cid:246)rbindelser (se resonemanget ovan). (225) Om samg(cid:229)endet st(cid:228)rker den kombinerade enhetens st(cid:228)ll- ning gentemot andra teleoperat(cid:246)rer kommer privata datan(cid:228)t som f(cid:246)rs(cid:246)ker f(cid:229) samtrafik som operat(cid:246)rer f(cid:246)r- modligen att bli de f(cid:246)rsta offren, eftersom deras f(cid:246)r- handlingsposition (cid:228)r relativt l(cid:229)st. Telia/Telenor kommer att kunna erbjuda gynnsamma villkor f(cid:246)r kombinations- erbjudanden, med tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet, till priser som (cid:228)r utformade s(cid:229) att en datan(cid:228)toperat(cid:246)r inte kan g(cid:246)ra mycket annat (cid:228)n att acceptera att k(cid:246)pa tj(cid:228)nsterna i fr(cid:229)ga fr(cid:229)n Telia/Telenor. Den sammanslagna enheten kan d(cid:228)r- med f(cid:229) eventuella konkurrenters erbjudanden att inte bli konkurrenskraftiga, (cid:229)tminstone vad g(cid:228)ller terminering av lokalsamtal, (cid:246)ver ett mycket st(cid:246)rre omr(cid:229)de (cid:228)n de skulle ha kunnat f(cid:246)re samg(cid:229)endet. (226) I Norge f(cid:246)rser Telenor ett antal leverant(cid:246)rer av datakom- munikation till f(cid:246)retag med n(cid:228)ttransport. Dess st(cid:246)rsta kund (cid:228)r Telia Norge, som 1998 f(cid:246)rv(cid:228)rvade n(cid:228)ttransport- tj(cid:228)nster f(cid:246)r [(cid:133)]* miljoner euro. Telia Norge k(cid:246)pte (cid:228)ven fysiska komponenter f(cid:246)r [(cid:133)]* miljoner euro fr(cid:229)n Tele- nor. Samg(cid:229)endet g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r parterna att interna- lisera dessa kostnader och d(cid:228)rmed ge den sammanslagna enheten ytterligare konkurrensf(cid:246)rdelar. (227) Vad g(cid:228)ller m(cid:246)jligheterna att erbjuda pannordiska tele- komtj(cid:228)nster kommer samg(cid:229)endet att eliminera den potentiella konkurrensen mellan Telia och Telenor. Detta (cid:228)r de enda tv(cid:229) f(cid:246)retag som f(cid:246)re samg(cid:229)endet kan erbjuda en tj(cid:228)nst som omfattar deras eget land f(cid:246)rutom Finland och Danmark med privilegierat tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet och de enda som kan (cid:148)byta sig till(cid:148) tilltr(cid:228)de till varandras accessn(cid:228)t mot andra f(cid:246)rm(cid:229)ner. Slutligen f(cid:229)r man inte gl(cid:246)mma att Telenordia, TeleDanmark och Telenor har etablerat Nordicom, ett samriskf(cid:246)retag med syfte att f(cid:246)rse f(cid:246)retag i Norden med h(cid:246)ghastighetstj(cid:228)ns- ter. Samg(cid:229)endet kommer att eliminera den faktiska och potentiella konkurrens som finns mellan Telia och Nor- dicom. (228) F(cid:246)ljden blir att den f(cid:246)reslagna transaktionen skulle st(cid:228)rka parternas dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r datakommunikation f(cid:246)r f(cid:246)retag i Sverige och Norge. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/35 Beskrivning av Internet Internet, peering och transiteringsavtal svenska n(cid:228)t och med dess internationella n(cid:228)t. Telia har peeringavtal med [(cid:133)]* Internetleverant(cid:246)rer, bland annat Telenor, vid Oslos Internetknutpunkt (NIX). Telia har [(cid:133)]* transitkunder. (229) Tekniskt sett (cid:228)r Internet ett globalt n(cid:228)t av routrar och datorservrar som (cid:228)r sammanl(cid:228)nkade med kablar, vanligt- vis telekomkablar. B(cid:229)de Telia och Telenor (cid:228)ger kapacitet som anv(cid:228)nds f(cid:246)r Internettj(cid:228)nster, men de s(cid:228)nder inte all sin Internettrafik genom egna n(cid:228)t. Internettrafiken kan indelas i tre grupper: (cid:151) trafik som s(cid:228)nds av Internetleverant(cid:246)rer till (en) tran- sitleverant(cid:246)r, (cid:151) trafik som termineras av en Internetleverant(cid:246)r p(cid:229) eget n(cid:228)t (dvs. direkt till slutanv(cid:228)ndarna eller andra Internetleverant(cid:246)rer som (cid:228)r kunder), och (cid:151) trafik som s(cid:228)nds av Internetleverant(cid:246)rer till sekun- d(cid:228)ra peeringgr(cid:228)nssnitt (trafik som s(cid:228)nds i enlighet med peeringavtal inneb(cid:228)r inga betalningar mellan avtalsparterna (36). (230) Parterna har gett f(cid:246)ljande beskrivning av sina n(cid:228)t och f(cid:246)rdelat sina siffror (cid:246)ver trafikfl(cid:246)det s(cid:229) att de visar trafik inom var och en av de tre ovanst(cid:229)ende kategorierna: Telia (231) P(cid:229) toppen av Telias n(cid:228)tinfrastruktur i Sverige finns [(cid:133)]* k(cid:228)rnnoder, [(cid:133)]*. P(cid:229) n(cid:228)sta niv(cid:229) handhar Telia [(cid:133)]* dis- tributionsnoder. F(cid:246)rutom dessa [(cid:133)]* noder handhar Telia [(cid:133)]* uppringningsnoder p(cid:229) det allm(cid:228)nna kopplade telefonn(cid:228)tet. Telia har ing(cid:229)tt peeringavtal med [(cid:133)]* Internetleverant(cid:246)rer vid den nationella Internetknut- punkten i Stockholm (D-GIX) och [(cid:133)]* privat peering [(cid:133)]* med [(cid:133)]*. Bland de [(cid:133)]* Internetleverant(cid:246)rerna finns Telenor och Telenordia. Telia s(cid:228)ljer inte nationell levererar inte till dessa Internetprotokoll- transit (dvs. baserad transport av dessa Internetleverant(cid:246)rers Internet- kommunikationer inom nationsgr(cid:228)nserna) eller termine- ringar men s(cid:228)ljer internationell transit till andra Internet- leverant(cid:246)rer. Telias andel av transitmarknaden inom EES (cid:228)r cirka [5(cid:150)15 %]*, p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden sjunker andelen till [0(cid:150)10 %]*. (232) I Norge har Telia ett Internetn(cid:228)t med en nod i [(cid:133)]* sammankopplat med Telias som centrum. Detta (cid:228)r (233) Telias internationella infrastruktur (stamn(cid:228)tet) f(cid:246)r Inter- net best(cid:229)r av [(cid:133)]* noder i Europa och [(cid:133)]* i USA. Telias amerikanska Internettrafik dirigeras fr(cid:229)n Sverige via kabelsystemet [(cid:133)]* och vidare antingen genom kabelsystemen [(cid:133)]* eller (37). I USA k(cid:246)per Telia transit av [(cid:133)]*. Telia har ocks(cid:229) peering med cirka [(cid:133)]* Inte- netleverant(cid:246)rer i USA. Vad betr(cid:228)ffar den europeiska tra- fiken k(cid:246)per Telia transit av n(cid:246)toperat(cid:246)rerna f(cid:246)r under- operat(cid:246)rer [(cid:133)]* fr(cid:229)n [(cid:133)]*. Telia har ocks(cid:229) peering med [(cid:133)]* Internetleverant(cid:246)rer vid LINX (London InterNet Exchange). (234) Telia ber(cid:228)knar att cirka [25(cid:150)35 %]* av den trafik som uppkopplas i Telias n(cid:228)t skickas till transitleverant(cid:246)rer, [20(cid:150)30 %]* eget n(cid:228)t och i [40(cid:150)50 %]* skickas till sekund(cid:228)ra peeringgr(cid:228)nssnitt. termineras f(cid:246)retagets (235) Betr(cid:228)ffande (cid:228)r geografiska Internettrafikens destination ber(cid:228)knar Telia att cirka [50(cid:150)60 %]* av dess slutanv(cid:228)ndar- trafik fr(cid:229)n den svenska inhemska marknaden skickas till till Europa, varav USA. ¯terst(cid:229)ende [40(cid:150)50 %]* g(cid:229)r [30(cid:150)40 %]* (varav inrikes/skandinavisk [25(cid:150)35 %]* dirigeras till Sverige, [0(cid:150)10 %]* till Norge, [0(cid:150)10 %]* till Danmark och [0(cid:150)10 %]* till Finland). Av Telias sammanlagda svenska trafik g(cid:229)r [0(cid:150)10 %]* till Telenordia och mindre (cid:228)n [0(cid:150)10 %]* till Telenor. Betr(cid:228)f- fande trafik som kopplas upp i Norge ber(cid:228)knar Telia att [25(cid:150)35 %]* termineras i Norge, [0(cid:150)10 %]* i Sverige, [0(cid:150)10 %]* i Danmark och [0(cid:150)10 %]* i Finland. Av Telias sammanlagda norska trafik g(cid:229)r [0(cid:150)10 %]* till Telenor och mindre (cid:228)n [0(cid:150)10 %]* till Telenordia. trafik Telenor (236) P(cid:229) toppen av sin infrastruktur i Norge har Telenor [(cid:133)]* k(cid:228)rnnoder. ([(cid:133)]*. ) P(cid:229) niv(cid:229)n d(cid:228)runder driver Telenor [(cid:133)]* distributionsnoder och [(cid:133)]* accessnoder. Telenor ing(cid:229)r peeringavtal med alla Internetleverant(cid:246)rer som finns vid Oslos Internetknutpunkt. Telenor s(cid:228)ljer transit- tj(cid:228)nster till [(cid:133)]* Internetleverant(cid:246)rer men dess andel av transitmarknaden i EES (cid:228)r f(cid:246)rsumbar och under [0(cid:150)10 %]*. (36) Kommissionens beslut i WorldCom/MCI-(cid:228)rendet som n(cid:228)mns i sk(cid:228)l 106 ovan. (37) [(cid:133)]* L 40/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 (237) I Sverige (cid:228)ger Telenor via Telenordia Internetinfrastruk- tur med h(cid:246)g kapacitet. P(cid:229) n(cid:228)tets toppniv(cid:229) handhar Tele- nordia [(cid:133)]* k(cid:228)rnnoder ([(cid:133)]*). P(cid:229) niv(cid:229)n d(cid:228)runder har Telenordia [(cid:133)]* distributionsnoder. Telenordia (cid:228)ger radioaccessn(cid:228)t som f(cid:246)rbinder f(cid:228)rre (cid:228)n [(cid:133)]* f(cid:246)retag med dess Internetst(cid:228)mn(cid:228)t. Telenordia f(cid:246)rbinder resten av sina kunder genom samtrafiksavtal med Telia. (238) Dessutom (cid:228)ger Telenor via Telenordia [(cid:133)]* vid Internet- knutpunkten i [(cid:133)]*, d(cid:228)r Telenor har ing(cid:229)tt [(cid:133)]* pee- ringavtal. Ut(cid:246)ver detta kontrollerar Telenordia en kabel ansluten till en nod p(cid:229) [(cid:133)]*. Telenordia kontrollerar en l(cid:228)nk mellan [(cid:133)]* och [(cid:133)]* och skickar Inernettrafik (cid:246)ver [(cid:133)]*. Telenordia k(cid:246)per transittj(cid:228)nster fr(cid:229)n [(cid:133)]* f(cid:246)r sin europeiska trafik. F(cid:246)retaget har ocks(cid:229) ing(cid:229)tt transit- avtal med [(cid:133)]*. Cirka [55(cid:150)65 %]* av Telenordias Inter- netrafik (cid:228)r internationell och [70(cid:150)80 %]* av den interna- tionella trafiken g(cid:229)r till USA. USA-trafiken s(cid:228)nds via en kabel som byggts av TAT-konsortiet (TAT-12). (243) (239) Betr(cid:228)ffande Telenors stamn(cid:228)t (cid:228)ger Telenor [(cid:133)]* noder i [(cid:133)]*, [(cid:133)]* vid den internationella knutpunkten i [(cid:133)]* och [(cid:133)]* i [(cid:133)]*. Trafiken till F(cid:246)renta staterna g(cid:229)r via Norge till [(cid:133)]* genom [(cid:133)]* -kabeln, vidare till Kanada genom [(cid:133)]* kabel. Fr(cid:229)n Kanada g(cid:229)r den sedan via [(cid:133)]* till Telenors nod i [(cid:133)]*. Telenor hyr kapacitet p(cid:229) [(cid:133)]*-n(cid:228)tet och [(cid:133)]*-n(cid:228)tet av [(cid:133)]*. (240) Telenor bed(cid:246)mer att cirka [50(cid:150)60 %]* av all dess Inter- nettrafik riktas till transitleverant(cid:246)rer, medan [20(cid:150)30 %]* termineras i f(cid:246)retagets egna n(cid:228)t och [15(cid:150)25 %]* utv(cid:228)xlas genom peeringavtal. nadsandel p(cid:229) [50(cid:150)60 %]* och Telia [5(cid:150)15 %]* r(cid:228)knat p(cid:229) v(cid:228)rdet om man l(cid:228)gger samman uppringbar och s(cid:228)rskild anslutning. Den sammanlagda marknadsandelen skulle s(cid:229)lunda vara [60(cid:150)70 %]*. Betr(cid:228)ffande fast anslutning har Telenor en marknadsandel p(cid:229) [30(cid:150)40 %]* r(cid:228)knat p(cid:229) v(cid:228)rde och antal abonnenter medan Tele2 och EUNet (cid:228)r de n(cid:228)st st(cid:246)rsta akt(cid:246)rerna med [5(cid:150)15 %]* var, f(cid:246)ljda av Telia med [0(cid:150)10 %]*. F(cid:246)r uppringbar anslutning (cid:228)r siff- rorna r(cid:228)knat p(cid:229) v(cid:228)rdet f(cid:246)ljande: Telenor [60(cid:150)70 %]*, Telia [10(cid:150)20 %]*, Tele2 [5(cid:150)15 %]*. Ber(cid:228)knat p(cid:229) antal abonnenter skulle parterna f(cid:229) en h(cid:246)gre sammanlagd marknadsandel p(cid:229) [80(cid:150)90 %]* (Telenor [65(cid:150)75 %]* och Telia [10(cid:150)20 %]*). p(cid:229) v(cid:228)rdet r(cid:228)knade f(cid:246)ljande: I Sverige har Telia, uppringbar och s(cid:228)rskild anslutning sammantaget, [30(cid:150)40 %]* efter v(cid:228)rde och Telenordia [0(cid:150)20 %]*. Detta ger en sammanlagd marknadsandel p(cid:229) [40(cid:150)50 %]*. Betr(cid:228)ffande fast anslutning (cid:228)r marknads- andelarna Telia [30(cid:150)40 %]*, Tele2 [20(cid:150)30 %]*, Telenordia [10(cid:150)20 %]*, MCI WorldCom [5(cid:150)15 %]* och Global One [0(cid:150)10 %]*. Ber(cid:228)knad p(cid:229) antal abonnenter med fast eller uppringbar anslutning skulle parterna ha en h(cid:246)gre sammanlagd marknadsandel p(cid:229) [50(cid:150)60 %]*. Betr(cid:228)ffande uppringbar anslutning (cid:228)r andelarna ber(cid:228)knade p(cid:229) v(cid:228)rdet f(cid:246)ljande: Tele2 Telenordia Telia [30(cid:150)40 %]* och BIP [0(cid:150)10 %]*. Ber(cid:228)knad p(cid:229) antal abon- nenter med uppringbar anslutning blir parternas sam- manlagda marknadsandel i Sverige [50(cid:150)60 %]*. Enligt den information som l(cid:228)mnades i anm(cid:228)lan har parternas marknadsandelar varit relativt stabila under de senaste tre (cid:229)ren, s(cid:228)rskilt i j(cid:228)mf(cid:246)relse med den st(cid:246)rsta konkurren- ten, Tele2, som enligt samma k(cid:228)lla har haft en stadigt ned(cid:229)tg(cid:229)ende trend under samma period b(cid:229)de av abon- nenter med fast och uppringbar anslutning. [30(cid:150)40 %]*, [10(cid:150)20 %]*, (241) Betr(cid:228)ffande den geografiska destinationen f(cid:246)r Telenors trafik uppskattar f(cid:246)retaget att cirka [70(cid:150)80 %]* av den Internettrafik som kopplas upp i Norge (cid:228)r internationell varav [50(cid:150)60 %]* s(cid:228)nds till F(cid:246)renta staterna, [0(cid:150)10 %]* termineras i de nordiska l(cid:228)nderna [(cid:133)]* och (cid:229)terst(cid:229)ende [0(cid:150)10 %]* i andra europeiska l(cid:228)nder. Telenor ber(cid:228)knar att [0(cid:150)10 %]* av all f(cid:246)retagets Internettrafik termineras i Telias n(cid:228)t och mindre (cid:228)n [0(cid:150)10 %]* i Telenordias. (244) P(cid:229) grund av parternas starkare st(cid:228)llning p(cid:229) kapacitet- marknaderna och starkare kontroll (cid:246)ver accessn(cid:228)tet skulle en f(cid:246)ljd av samg(cid:229)endet bli att de blev domine- rande i Sverige och att deras redan dominerande st(cid:228)ll- ning p(cid:229) den norska marknaden st(cid:228)rktes. Parterna har redan kapacitet att diskriminera sina konkurrenter till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r sin egen Internetleverant(cid:246)rsverksamhet, till exempel genom att kombinera telefonabonnemang och Internetleverant(cid:246)rstj(cid:228)nster. Dessutom kommer parterna att kunna korssubventionera sin Internetleverant(cid:246)rsverk- samhet med de (cid:246)kade vinsterna fr(cid:229)n accessn(cid:228)ttj(cid:228)nsterna. Internetleverant(cid:246)rstj(cid:228)nster (242) Telia och Telenor (cid:228)r aktiva som Internetleverant(cid:246)rer i b(cid:229)de Sverige och Norge. I Norge har Telenor en mark- (245) I avsaknad av tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet skulle Internetleve- rant(cid:246)rer i Norge och Sverige f(cid:229) allt s(cid:228)mre m(cid:246)jligheter att konkurrera i j(cid:228)mf(cid:246)relse med de sammanslagna par- terna. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta har de b(cid:229)da samg(cid:229)ende parterna (cid:246)ppet tillk(cid:228)nnagivit att de kommer att flytta all sin tele- kommunikationstrafik till en IP-plattform med s(cid:228)rskilda accesspunkter n(cid:228)ra slutanv(cid:228)ndarna. Utan tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet skulle konkurrenterna, om de ocks(cid:229) gick 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/37 IP-teknik, (cid:246)ver till inte kunna leverera h(cid:246)ghastighets- anslutning eftersom de inte skulle vara i en position d(cid:228)r de kan placera sin egen elektroniska utrustning b(cid:229)de i anv(cid:228)ndarens lokaler och i den huvudsakliga distribu- tionsramen. Det kommer att bli sv(cid:229)rt f(cid:246)r Internetleve- rant(cid:246)rer att konkurrera med detta stora integrerade och tekniskt avancerade n(cid:228)t, som t(cid:228)cker (cid:229)tminstone Sverige inbegriper parternas infra- och Norge och eventuellt struktur Internetleverant(cid:246)rerna kan i hela Norden. hamna i en situation d(cid:228)r de bara kan n(cid:229) slutanv(cid:228)ndarna via uppringbar anslutning i ett allt omodernare allm(cid:228)nt kopplat telefonn(cid:228)t. f(cid:246)r att (246) F(cid:246)r det andra skulle de samg(cid:229)ende parterna kunna elimi- nera konkurrerande Internetleverant(cid:246)rer helt och h(cid:229)llet i avsaknad av tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet. Utan s(cid:229)dant tilltr(cid:228)de finns inga garantier Internetleverant(cid:246)rer kan erbjuda bredbandstj(cid:228)nster (snabba Internetanslutningar) eftersom de inte skulle kunna tillhandah(cid:229)lla h(cid:246)ghastig- hetsanslutning utan att ha sin utrustning b(cid:229)de i anv(cid:228)n- darnas lokaler och i den huvudsakliga distributions- ramen. Breband (cid:228)r v(cid:228)sentligt f(cid:246)r de framv(cid:228)xande Inter- netapplikationer som inbegriper video och taltransmis- sion. De samg(cid:229)ende parterna kan best(cid:228)mma sig f(cid:246)r att erbjuda bredbandstj(cid:228)nster (cid:229)t konkurrenter p(cid:229) (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)l- jarbasis, men det finns inga garantier f(cid:246)r att de kommer att g(cid:246)ra det till konkurrenskraftiga priser. Det (cid:228)r mera troligt att de samg(cid:229)ende parterna kommer att beh(cid:229)lla bredband enbart f(cid:246)r sig sj(cid:228)lva s(cid:229) att deras Internetleve- rant(cid:246)rer i sin verksamhet kan erbjuda snabba Internet- tj(cid:228)nster till slutanv(cid:228)ndarna. (247) F(cid:246)ljden blir att den f(cid:246)reslagna transaktionen skulle skapa en dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r den sammanslagna enhe- ten p(cid:229) marknaden f(cid:246)r Internetaccess i Sverige och st(cid:228)rka den dominerande st(cid:228)llning som Telenor redan har p(cid:229) den marknaden i Norge. Annonsering p(cid:229) Internet (248) Enligt parterna (cid:228)r den svenska annonsmarknaden p(cid:229) Internet en omogen, framv(cid:228)xande marknad som det inte finns mycket p(cid:229)litlig information om. Parterna h(cid:228)vdar (cid:150) en uppfattning som de upprepar i sitt svar p(cid:229) meddelan- det om inv(cid:228)ndningar (cid:150) att Telias verksamhet (cid:228)r extremt begr(cid:228)nsad och helt och h(cid:229)llet bedrivs via Scandinavia OnLine. Den information som kommissionen inh(cid:228)mtat under unders(cid:246)kningens g(cid:229)ng tyder p(cid:229) att detta inte (cid:228)r helt korrekt. Kommissionen har f(cid:229)tt information om att Telia och Telenor via Scandinavia OnLine kontrollerar den st(cid:246)rsta svenska webbplatsen, Passagen och Evreka. Dessutom (cid:228)r Telia verksamt p(cid:229) den svenska annonsmarknaden p(cid:229) Internet via minst fyra webbplatser: Telia Internet, Telia E-post- katalog, Telias Gula Sidorna och Telias webbplats. Telia respektive den sjunde st(cid:246)rsta s(cid:228)ljer eller byter annonsrutor och sponsorer p(cid:229) alla dessa webbplatser. (249) Enligt parterna (cid:228)r Telias och d(cid:228)rmed Scandinavia OnLi- nes marknadsandel ungef(cid:228)r [10(cid:150)20 %]*. Denna siffra mots(cid:228)gs av en klagande enligt vilken endast tre av de ovann(cid:228)mnda webbplatserna (Passagen, Evreka och Telia Internet) st(cid:229)r f(cid:246)r [0(cid:150)10 %]* av int(cid:228)kterna f(cid:246)r Internet- annonsering. Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att den klagande inte har kunnat l(cid:228)mna fram uppgifter som bekr(cid:228)ftar p(cid:229)st(cid:229)endet. D(cid:228)rf(cid:246)r har kommissionen ingen anledning att tro att siffrorna som parterna har l(cid:228)mnat inte skulle vara kor- som Telenor har rekta. Dessutom har Telenordia, gemensam kontroll (cid:246)ver, en marknadsandel p(cid:229) ungef(cid:228)r 1 %. Parterna bestrider detta p(cid:229)st(cid:229)ende och s(cid:228)ger att IRM (Institutet f(cid:246)r reklam- och mediestatistik) uppskattade den totala svenska marknaden f(cid:246)r Internetannonsering 1998 till 207 miljoner svenska kronor, av vilka Scandi- navia OnLines int(cid:228)kter var 29,9 miljoner svenska kro- nor, eller 14,4 % av marknaden. Motsvarande siffror f(cid:246)r 1999 var (uppskattade) 408 miljoner respektive 50 mil- joner svenska kronor, vilket ger Scandinavia OnLine en marknadsandel p(cid:229) 16,4 %. N(cid:228)r int(cid:228)kterna f(cid:246)r Telias andra webbplatser, Gula Sidorna och Emfas togs med i ber(cid:228)kningen, blev den totala uppskattade andelen 16,4 %. (250) I Sverige opererar Telia, med undantag f(cid:246)r de tv(cid:229) ovan- n(cid:228)mnda webbplatserna, helt och h(cid:229)llet via Scandinavia OnLine. Telenor har ingen annonsverksamhet p(cid:229) Inter- net i Sverige utanf(cid:246)r Scandinavia OnLine. Mot bakgrund av det faktum att parterna redan har f(cid:246)renat sin verk- samhet i Scandinavia OnLine kommer fusionen inte att ha n(cid:229)gon direkt konkurrensm(cid:228)ssig effekt p(cid:229) Internet- annonseringen i Sverige. (251) I Norge kontrollerar parterna via Scandinavia OnLine den st(cid:246)rsta norska webbplatsen med en marknadsandel p(cid:229) [40(cid:150)50 %]* r(cid:228)knat p(cid:229) v(cid:228)rdet. F(cid:246)retaget Telenor (cid:228)r utanf(cid:246)r Scandinavia OnLine aktivt via ABC Startsiden AS och Telenor Media. Telenor s(cid:228)ljer eller byter annons- rutor p(cid:229) sina gula sidor. Denna verksamhet (cid:228)r emellertid av f(cid:246)rsumbar ekonomisk betydelse. Scandinavia OnLine (cid:228)r marknadsledande med p(cid:229) [40(cid:150)50 %]*. De tre st(cid:246)rsta konkurrenterna (cid:228)r Nettavisen med [10(cid:150)20 %]*, Aftenposten med [10(cid:150)20 %]* och Dag- bladet [0(cid:150)10 %]*. Av samma sk(cid:228)l som angavs f(cid:246)r Sverige ovan kommer samg(cid:229)endet inte att ha n(cid:229)gon direkt kon- kurrensm(cid:228)ssig effekt p(cid:229) Internetannonseringen i Norge. en marknadsandel (252) Efter hearingen och p(cid:229) grundval av de argument som parterna lade fram i sitt svar anser kommissionen att parterna inte kommer att kunna anv(cid:228)nda sin (cid:246)kade marknadskraft som Internetleverant(cid:246)r som ett p(cid:229)tryck- ningsmedel f(cid:246)r att kontrollera annonsmarknaden p(cid:229) Internet. Kommissionen har inte funnit n(cid:229)gra uppgifter i form av statistik eller unders(cid:246)kningar som visar att kon- L 40/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 trollen (cid:246)ver den startsida p(cid:229) Internet som Internetleve- rant(cid:246)rerna tillhandah(cid:229)ller som standard (cid:228)r n(cid:229)gon avg(cid:246)- rande konkurrenskraft p(cid:229) annonsmarknaden p(cid:229) Internet. Det (cid:228)r framf(cid:246)r allt inget som hindrar en anv(cid:228)ndare fr(cid:229)n att byta till en annan startsida och inget tyder p(cid:229) att s(cid:229)dana byten skulle ske s(cid:228)rskilt s(cid:228)llan. (253) Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att koncentrationen inte kommer att skapa eller st(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r Internetannonsering i Sverige och Norge. F(cid:246)rs(cid:228)ljning av annonsplatser i lokala telefonkataloger och f(cid:246)retagskataloger (254) Under detta f(cid:246)rfarandes g(cid:229)ng har Telenor slutit avtal om att avyttra sina svenska dotterbolag Lokaldelen och F(cid:246)re- tagsinfo och d(cid:228)rmed avl(cid:228)gsnat eventuella (cid:246)verlappningar mellan parternas verksamheter p(cid:229) denna marknad i Sve- rige och d(cid:228)rmed ocks(cid:229) avl(cid:228)gsnat alla inv(cid:228)ndningar betr(cid:228)ffande konkurrens som dessa verksamheter kunde ha gett upphov till. Dessa marknader beh(cid:246)ver allts(cid:229) inte utv(cid:228)rderas ytterligare. Abonnentv(cid:228)xlar (255) Telia (cid:228)r huvudsakligen verksamt inom installation och distribution av abonnentv(cid:228)xlar i Sverige och har en marknadsandel p(cid:229) cirka [45(cid:150)55 %]*. I Sverige (cid:228)r Telenor verksamt via Internordia, ett samriskf(cid:246)retag med Tele- Danmark som har en marknadsandel p(cid:229) ungef(cid:228)r [0(cid:150)10 %]*. De st(cid:246)rsta konkurrenternas marknadsandelar (cid:228)r f(cid:246)ljande: Alcatel [20(cid:150)30 %]*, Philips [0(cid:150)10 %]*, Sie- mens [0(cid:150)10 %]* och Enator Dotcom [0(cid:150)10 %]*. (256) I Norge har Telenors marknadsandel ber(cid:228)knats till [50(cid:150)60 %]*. Telia tillhandah(cid:229)ller via Telia Norge stora abonnentv(cid:228)xlar och har en marknadsandel som ber(cid:228)k- nats till [10(cid:150)20 %]*. Den fr(cid:228)msta konkurrenten (cid:228)r Alca- tel med en andel p(cid:229) [25(cid:150)35 %]*. (257) Marknadsandelar av s(cid:229)dan omfattning (cid:228)r starka indikato- rer p(cid:229) att vardera parten har en dominerande st(cid:228)llning i sitt hemland. Parternas starka st(cid:228)llning beror p(cid:229) det his- toriska faktum att Telia och Telenor, som telefonopera- t(cid:246)rer i monopolst(cid:228)llning, har haft en privilegierad st(cid:228)ll- ning n(cid:228)r det g(cid:228)ller att terminera s(cid:229)dan utrustning till telekommunikationssystem. Detta bekr(cid:228)ftas av den h(cid:246)ga medvetenhet som finns om varum(cid:228)rkena Telia och Tele- nor i Sverige respektive Norge. som leverant(cid:246)rer av abonnentv(cid:228)xlar (258) Parterna h(cid:228)vdar att intr(cid:228)deshindren (cid:228)r l(cid:229)ga, i synnerhet f(cid:246)r befintliga tillverkare som vill komma in p(cid:229) mark- naden som distribut(cid:246)rer i st(cid:228)llet f(cid:246)r att s(cid:228)lja genom tredje man. Tillverkarnas starka st(cid:228)llning krymper emel- lertid n(cid:229)got p(cid:229) grund av standardiseringen av tekniken f(cid:246)r abonnentv(cid:228)xlar, vilket minskar k(cid:228)nnedomen om till- verkarnas varum(cid:228)rke och g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r distribut(cid:246)- rer att tillhandah(cid:229)lla service (cid:229)t en rad olika abonnent- v(cid:228)xlar fr(cid:229)n olika tillverkare. (259) Kunder l(cid:228)gger stor vikt vid installation, underh(cid:229)ll och annan service efter f(cid:246)rs(cid:228)ljningen och det (cid:228)r distribut(cid:246)ren som har hela ansvaret f(cid:246)r produkten och tillh(cid:246)rande ser- vice visavi kunderna. En distribut(cid:246)r som har byggt upp ett namn som leverant(cid:246)r av abonnentv(cid:228)xlar med service efter f(cid:246)rs(cid:228)ljningen kan dra nytta av denna styrka. Tillver- karna har inte de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga serviceorganisationerna och anv(cid:228)nder d(cid:228)rf(cid:246)r distribut(cid:246)rer som parterna. Parter- nas argument om att tillverkare kan tr(cid:228)da in p(cid:229) mark- naden (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r tvivelaktigt. (260) Vid hearingen f(cid:246)rklarade parterna att de skall avyttra sina (cid:246)verlappande verksamheter s(cid:229) att (cid:246)verlappningarna mellan Telia och Telenor i Sverige och Norge f(cid:246)rsvinner helt. Om det inte bekr(cid:228)ftas att s(cid:229) kommer att ske, kom- mer det anm(cid:228)lda samg(cid:229)endet att st(cid:228)rka Telias och Tele- nors dominerande st(cid:228)llning i Norge respektive Sverige p(cid:229) marknaden f(cid:246)r installation och distribution av abon- nentv(cid:228)xlar. II. TELEVISIONSTJ˜NSTER A. Relevanta produktmarknader (261) Telia och Telenor (cid:228)r aktiva p(cid:229) flera omr(cid:229)den som gene- rellt sett kan beskrivas som distribution av televisions- tj(cid:228)nster. F(cid:246)r Telenor inbegriper detta tillhandah(cid:229)llande av satellittransponderkapacitet i Norden (i Norge, Sve- rige, Danmark och Finland), direktdistribution i hemmet av satellit-tv i Norden av Canal Digital, ett samriskf(cid:246)re- tag med Canal+, kabel-tv-verksamhet i Norge AVidi AS och verksamhet i samband med teknisk service till betal-tv inbegripet det f(cid:246)retagsspecifika Conaxsystemet. Telias huvudsakliga verksamhet p(cid:229) detta omr(cid:229)de (cid:228)r dess kabel-tv-verksamhet i Sverige via Telia InfoMedia Televi- sion AB och i Danmark via Stofa. B(cid:229)da f(cid:246)retagen (cid:228)r aktiva p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r ink(cid:246)p av program och f(cid:246)r- s(cid:228)ljning av programr(cid:228)ttigheter till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/39 (262) Ett allm(cid:228)nt drag p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r distribution av tele- visionstj(cid:228)nster (cid:228)r den p(cid:229)g(cid:229)ende utvecklingen fr(cid:229)n analog till digital teknik. I sin anm(cid:228)lan angav parterna inte att separata, relevanta marknader skulle etableras f(cid:246)r analog och digital teknik p(cid:229) olika distributionsniv(cid:229)er. Kommis- sionen har i beslut 1999/242/EG (38) tillk(cid:228)nnagivit att betal-tv-tj(cid:228)nster inte kan delas upp i analoga respektive digitala tj(cid:228)nster. ˜ven om analoga och digitala tj(cid:228)nster f(cid:246)r n(cid:228)varande existerar sida vid sida, (cid:228)r de flesta k(cid:228)llor inom branschen ense om att digitaltj(cid:228)nsterna gradvis l(cid:229)ng kommer att ers(cid:228)tta de analoga p(cid:229) medell(cid:229)ng till sikt. Parallellt med denna utveckling f(cid:246)rv(cid:228)ntas (cid:228)ven tv- distributionen, Internet och telefonin att konvergera. (263) I samband med (cid:246)verg(cid:229)ngen till den digitala v(cid:228)rlden och den d(cid:228)rav f(cid:246)ljande utvecklingen av nya tj(cid:228)nster med enorm tillv(cid:228)xtpotential f(cid:246)r betal-tv och kringtj(cid:228)nster, inbegripet Internet, (cid:228)r Telias kundbas av avg(cid:246)rande bety- delse i bed(cid:246)mningen av det anm(cid:228)lda samg(cid:229)endet. Som kommer att f(cid:246)rklaras nedan har den huvudsakliga driv- kraften bakom expansionen p(cid:229) den relevanta geografiska marknaden f(cid:246)r kabel-tv, direktdistribution i hemmet och SMATV (39) varit introduktionen av reklamfinansierade kanaler och miniavgiftskanaler (mini-pay). F(cid:246)rm(cid:229)gan att locka till sig annons(cid:246)rer och de d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ng- ande int(cid:228)kterna ligger i hur stor kundbas man kan erbjuda programleverant(cid:246)rer och annons(cid:246)rer. I en digi- tal milj(cid:246) kommer tillg(cid:229)ng till en stor kundbas att vara (cid:228)nnu mer avg(cid:246)rande f(cid:246)r framg(cid:229)ngen f(cid:246)r en serviceleve- rant(cid:246)r som det nya f(cid:246)retaget Newco. (264) B(cid:229)da parternas nuvarande marknadsstyrka, som (cid:228)r ett direkt resultat av deras respektive kundbaser, kommer att f(cid:246)rst(cid:228)rkas av f(cid:246)rdelarna med den fullst(cid:228)ndiga verti- kala integration som uppn(cid:229)s genom detta samg(cid:229)ende p(cid:229) alla niv(cid:229)er i tv-distributionskedjan. Den marknadsstyrka som den vertikala integrationen ger kommer i framtiden att gynna Newco allt mer i den framtida digitala kontext som beskrivs ovan. Newcos konkurrenter inbegripet Netcom/MTG, har en mycket mindre kundbas, som vis- serligen (cid:228)r v(cid:228)rdefull n(cid:228)r det g(cid:228)ller analoga tv-int(cid:228)kter men som i en framtida digital kontext (cid:228)r otillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att t(cid:228)vla med Newcos konkurrensm(cid:228)ssiga f(cid:246)rdelar som bygger p(cid:229) dess stora kundbas och d(cid:228)rmed ocks(cid:229) p(cid:229) dess oj(cid:228)mf(cid:246)rligt st(cid:246)rre f(cid:246)rm(cid:229)ga att locka till sig annons(cid:246)rer och programleverant(cid:246)rer. gramleverant(cid:246)rer och som kommer att f(cid:246)rst(cid:228)rkas i den digitala milj(cid:246)n, m(cid:229)ste analyseras tillsammans med f(cid:246)r- st(cid:228)rkningen av Newcos st(cid:228)llning p(cid:229) n(cid:228)rliggande mark- nader. Den vertikala integrationen kommer att ge Newco en stark eller dominerande st(cid:228)llning (cid:246)ver alla f(cid:246)r distribution av telekom- relevanta infrastrukturer munikationstj(cid:228)nster, liksom inom kabel-tv, direktdistri- bution i hemmet och digital markbunden television och ligger bra till f(cid:246)r att utveckla Internet och interaktiva tj(cid:228)nster. Efter koncentrationen (cid:228)r det inte bara program- ing(cid:229) leverant(cid:246)rerna som har en stark motivation att avtal med Newco, utan Newco sj(cid:228)lvt kommer att ha ett incitament f(cid:246)r att utnyttja sin privilegierade st(cid:228)llning p(cid:229) infrastrukturniv(cid:229)n som p(cid:229)tryckningsmedel i de efterf(cid:246)l- jande distributionsleden. Newco kommer framf(cid:246)r allt att f(cid:246)r att ha ekonomisk motivation att skaffa sig de mest v(cid:228)rdefulla programmen fr(cid:229)n program- leverant(cid:246)rer och programf(cid:246)retag och d(cid:228)rmed f(cid:229) den framv(cid:228)xande multimediamarknaden i de skandinaviska sin f(cid:246)rdel. l(cid:228)nderna att o(cid:229)terkalleligen sl(cid:229) (cid:246)ver Genom att g(cid:246)ra s(cid:229) skulle Newco ha motivation och m(cid:246)jlighet att sikta in sig p(cid:229) befintliga konkurrenter, som Netcom/MTG, som f(cid:246)re den f(cid:246)reslagna koncentrationen (cid:228)r viktiga akt(cid:246)rer p(cid:229) marknaden i fr(cid:229)ga om att (cid:228)ga pro- gram och om relationer med individuella abonnenter genom analoga avkodare. investera rej(cid:228)lt till Satellitkapacitet (266) Satellits(cid:228)ndningar anv(cid:228)nds f(cid:246)r att distribuera tv-signaler, telefoni och andra kommunikationstj(cid:228)nster. N(cid:228)r det g(cid:228)l- ler tv-signaler kan kunden antingen vara ett programf(cid:246)- retag som till exempel CNN, Eurosport och Canal+ eller en tv-distribut(cid:246)r som Canal Digital, Telia och Telenor. I tj(cid:228)nsten kan ing(cid:229) tillhandah(cid:229)llande av uppl(cid:228)nknings- tj(cid:228)nster (s(cid:228)ndning till satelliten), kodning och flera andra tekniska tj(cid:228)nster. F(cid:246)rv(cid:228)rv och distribution av tv-signaler (267) I sin anm(cid:228)lan skiljer inte parterna p(cid:229) tillhandah(cid:229)llande av tv-distributionsinfrastruktur (oavsett om det handlar om satellits(cid:228)ndning eller kabelinfrastruktur) och pakete- ring och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av olika individuella tv-kanaler eller samlade kanalpaket. (265) Newcos st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden, som bygger p(cid:229) dess stora kundbas och d(cid:228)rmed ocks(cid:229) p(cid:229) dess oj(cid:228)mf(cid:246)rligt st(cid:246)rre f(cid:246)rm(cid:229)ga att locka till sig annons(cid:246)rer och pro- (38) ˜rende IV/36. 237 (cid:150) TPS. Beslut av den 3 mars 1999, EGT L 90, 2. 4. 1999, s. 6. (39) Small Master Antenna TV. (268) Parterna h(cid:228)vdar emellertid att direktdistribution i hem- met och kabel-tv b(cid:246)r ses som separata marknader och att det mot den bakgrunden inte finns n(cid:229)gon (cid:246)verlapp- ning mellan Telias och Telenors nuvarande verksamhe- ter. Parterna bygger detta argument p(cid:229) (cid:229)sikten att direkt- L 40/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 distribution i hemmet och kabel-tv ur programf(cid:246)retagets perspektiv kompletterar varandra snarare (cid:228)n ers(cid:228)tter varandra, dvs. programf(cid:246)retagen vill n(cid:229) s(cid:229) m(cid:229)nga tittare som m(cid:246)jligt. Till st(cid:246)d f(cid:246)r detta har parterna l(cid:228)mnat upp- gifter om att alla programf(cid:246)retag s(cid:228)ljer r(cid:228)ttigheterna till sina program i Norden separat f(cid:246)r direktdistribution i hemmet och kabel. Dessutom p(cid:229)st(cid:229)r de att f(cid:246)r kunderna (cid:228)r utbytbarheten ointressant, dvs. kunderna har antingen i n(cid:228)rheten, och (cid:228)r d(cid:229) inte intresserade av en kabel direktdistribution i hemmet, eller (cid:228)r (cid:148)tvungna(cid:148) att anv(cid:228)nda direktdistribution eftersom de inte har kabel i n(cid:228)rheten. Telia har l(cid:228)mnat in uppgifter om att dess kabelverksamhet inte har f(cid:246)rlorat en enda kund till n(cid:229)gon operat(cid:246)r som tillhandah(cid:229)ller direktdistribution i hemmet under de senaste tre (cid:229)ren. Parterna anser ocks(cid:229) att deras definition av separata marknader f(cid:229)r st(cid:246)d i kommissionens beslut 94/922/EG (40) och 96/177/EG (41) l ((cid:228)rende IV/M. 496 MSG Media Services och (cid:228)rende IV/M. 490 Nordic Satellite Distribution). (269) Kommissionens unders(cid:246)kning tyder emellertid p(cid:229) att fr(cid:229)- gan om marknadsdefinition kan vara mer komplicerad (cid:228)n parterna menar. Ett kabel-tv-n(cid:228)t eller direktdistribu- tion har som funktion att tillhandah(cid:229)lla en l(cid:228)nk mellan programf(cid:246)retagen och tittarna. Distribut(cid:246)ren av tv (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r aktiv b(cid:229)de som k(cid:246)pare p(cid:229) marknaden i f(cid:246)reg(cid:229)- ende led f(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)rv av programr(cid:228)ttigheter och p(cid:229) mark- naden i efterf(cid:246)ljande led f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av tv- tj(cid:228)nster till individuella tittare och mellanh(cid:228)nder, som hyresv(cid:228)rdar eller fastighets(cid:228)gare och operat(cid:246)rer av sm(cid:229) (SMATV). Det kan vara och medelstora kabel-tv-n(cid:228)t l(cid:228)mpligt att skilja mellan utbytbarheten mellan kabel och direktdistribution i hemmet p(cid:229) (cid:229) ena sidan mark- naden i f(cid:246)reg(cid:229)ende led f(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)rv av program och (cid:229) andra sidan marknaderna i efterf(cid:246)ljande led f(cid:246)r distribu- tion av tv till tittare och (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare, trots det konkur- rensm(cid:228)ssiga f(cid:246)rh(cid:229)llande som r(cid:229)der mellan dessa verk- samheter. (270) F(cid:246)r marknaden i efterf(cid:246)ljande led (allts(cid:229) d(cid:228)r en operat(cid:246)r som erbjuder kabel eller direktdistribution i hemmet s(cid:228)l- jer sina tj(cid:228)nster till slutkunder) bestrider tredje man par- ternas argument att kabel och direktdistribution (cid:228)r sepa- rata marknader. Det finns visserligen en del tekniska och kommersiella skillnader mellan dessa distributionsmeto- der, men dessa skillnader (cid:228)r inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis st(cid:246)rre (cid:228)n mellan exempelvis tv(cid:229) konkurrerande kabelt-tv-opera- t(cid:246)rer. (271) Det kan exempelvis vara m(cid:246)jligt att g(cid:246)ra en distinktion mellan tillhandah(cid:229)llande av infrastrukturservice som s(cid:229)dan (den fysiska anslutningen av kabelstrukturen i byggnaden till exempelvis Telias n(cid:228)t) och s(cid:228)ndningen av tv-signaler. I de flesta fall (cid:228)r det samma enhet som (cid:228)ger infrastrukturen och tv-s(cid:228)ndaren. Det (cid:228)r emellertid inte (40) EGT L 364, 31. 12. 1994, s. 1. (41) EGT L 53, 2. 3. 1996, s. 20. alltid s(cid:229). Inom SMATV kan exempelvis infrastrukturen (cid:228)gas av en bostadsr(cid:228)ttsf(cid:246)rening medan tredje man f(cid:246)ru- tom att s(cid:228)nda tv-signalerna kan vara ansvarig f(cid:246)r drift och underh(cid:229)ll av kabelstrukturen i byggnaden (272) ˜ven p(cid:229) kundsidan kan det vara s(cid:229) att det antingen r(cid:229)der identitet mellan ink(cid:246)paren av infrastruktur och ink(cid:246)paren av program eller inte. S(cid:229)dan identitet finns normalt f(cid:246)r direktdistribution i hemmet, d(cid:228)r ett enskilt hush(cid:229)ll installerar en parabolantenn och en avkodare och d(cid:228)refter k(cid:246)per smarta kort (infrastruktur) f(cid:246)r att ta emot ett urval av tv-signaler. I fr(cid:229)ga om kabel (cid:228)r den som sluter avtal om infrastruktur med s(cid:228)ndaren f(cid:246)r titta- rens r(cid:228)kning normalt en fastighets(cid:228)gare (hyresv(cid:228)rd) eller en bostadsr(cid:228)ttsf(cid:246)rening, som tar ut en avgift av hyres- g(cid:228)sterna f(cid:246)r denna tj(cid:228)nst som en del av hyran. Dess- utom kan de enskilda hush(cid:229)llen, p(cid:229) samma s(cid:228)tt som de hush(cid:229)ll som har direktdistribution i hemmet, k(cid:246)pa r(cid:228)t- ten att se vissa tv-signaler. (273) En sv(cid:229)righet med att skilja mellan infrastruktur- och s(cid:228)ndningstj(cid:228)nster (cid:228)r att leverant(cid:246)rerna i olika m(cid:229)n kom- binerar tillhandah(cid:229)llandet av dessa tv(cid:229) tj(cid:228)nster. Telia s(cid:228)l- jer till exempel ett brett urval av kanaler som ing(cid:229)r i ett basutbud till fastighets(cid:228)garen som ett paket tillsammans med infrastrukturtj(cid:228)nsterna genom att koppla fastighe- tens interna n(cid:228)t till Telias och, m(cid:246)jligen, bibeh(cid:229)lla och driva fastighetens interna n(cid:228)t. Detta inneb(cid:228)r att Telias kabeln(cid:228)t har ett oproportionerligt l(cid:229)gt antal enskilda hush(cid:229)ll som direkta kunder. Andra kabeloperat(cid:246)rer erbjuder ett smalare basutbud och har d(cid:228)rmed fler enskilda hush(cid:229)ll som direkta kunder. (274) N(cid:229)gra bland tredje man har h(cid:228)vdat att distributions- metoden (cid:228)r ointressant, eftersom b(cid:229)de direktdistribution i hemmet och kabel ger tittaren tillg(cid:229)ng till mer eller mindre samma sortiment av tv-kanaler, (cid:228)ven om vissa kanaler endast kan f(cid:229)s fr(cid:229)n en av de tv(cid:229) operat(cid:246)rer som erbjuder direktdistribution i hemmet. I detta h(cid:228)nseende b(cid:246)r det ocks(cid:229) noteras att kunder tycks betala i stort sett samma pris f(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara tj(cid:228)nster avseende kabel och direktdistribution. Exempelvis betalar enskilda hush(cid:229)ll i Sverige samma pris (199 svenska kronor) f(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara paket av tv-kanaler fr(cid:229)n Telias eller n(cid:229)gon konkurrents kabelverksamhet och Telenors direktdistribution i hem- met. Det enda konkurrerande paketet f(cid:246)r direktdistribu- tion fr(cid:229)n Viasat (cid:228)r omkring 10 % dyrare. Tredje man har ocks(cid:229) gett exempel p(cid:229) enskilda hush(cid:229)ll i kabelanslutna omr(cid:229)den (d(cid:228)ribland Telias) som har investerat i utrust- ning f(cid:246)r mottagning av direktdistribution i hemmet och de har h(cid:228)vdat att denna utveckling kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas (cid:246)ka med inf(cid:246)randet av digitala tj(cid:228)nster, d(cid:228)r den tillg(cid:228)ngliga kapaciteten f(cid:246)r tv-kanaler, liksom f(cid:246)r andra tj(cid:228)nster som Internet och telefoni, kan komma att g(cid:246)ra utbudet p(cid:229) kabel och direktdistribution mindre enhetligt och d(cid:228)ri- genom (cid:246)ka kundernas incitament att byta system. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/41 (275) Om den f(cid:246)reslagna koncentrationen godk(cid:228)ndes skulle Newco, i samband med den ovann(cid:228)mnda konvergensen, inom en n(cid:228)ra framtid erbjuda ett paket med tj(cid:228)nster som taltelefoni, h(cid:246)ghastighetsanslutning till Internet, digital betal-tv och digitala interaktiva tj(cid:228)nster. Dessa tj(cid:228)nster skulle naturligt nog leda till att Newco f(cid:229)r ett st(cid:246)rre antal enskilda avtalsf(cid:246)rh(cid:229)llanden direkt med hus- h(cid:229)ll, vilket skulle komplettera de nuvarande kollektiva avtalen mellan Telia och hyresv(cid:228)rdar/fastighets(cid:228)gare. P(cid:229) samma s(cid:228)tt som de har gjort avseende analoga avkodare kommer hyresv(cid:228)rdar att fr(cid:229)ns(cid:228)ga sig ansvar f(cid:246)r enskilda anv(cid:228)ndares betalning f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av digitala avko- dare f(cid:246)r Internet, interaktiva tj(cid:228)nster, betal-tv och pay- per-view. Dessa tj(cid:228)nster kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att kr(cid:228)va enskilda avtal mellan Newco och anv(cid:228)ndarna. Detta inneb(cid:228)r dock inte att de f(cid:246)rdelar som Telia har f(cid:229)tt genom avtalen med hyresv(cid:228)rdar kommer att f(cid:246)rsvinna. Tv(cid:228)rtom kommer Newco att kunna anv(cid:228)nda denna kol- lektiva f(cid:246)rhandlingsmodell i betydande m(cid:229)n minska den tid och den anstr(cid:228)ngning som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att byta (cid:246)ver till den nya digitala flermarknadsmilj(cid:246)n och f(cid:246)retagets m(cid:246)jligheter att kombinera olika tj(cid:228)nster kommer att bli ett nyckelinslag i dess f(cid:246)rm(cid:229)ga att erh(cid:229)lla s(cid:229)dana kontrakt (42). f(cid:246)r att (276) Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r troligt att den p(cid:229)st(cid:229)dda (cid:229)tskillnaden mellan kabel och direktdistribution i hemmet i sinom tid kom- mer att bli mindre relevant i den nya digitala milj(cid:246)n. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kommer, som n(cid:228)mns ovan, trenden p(cid:229) de relevanta geografiska marknaderna att g(cid:229) mot en alltmer liknande konkurrensstruktur, i den mening att alla distri- but(cid:246)rer av tv till slutkund kommer att ha individuella abonnemangsavtal med sina tittare vilket, som n(cid:228)mns ovan, (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r de digitala avkodarna. Hyresv(cid:228)r- dar kommer inte l(cid:228)ngre att agera som ensamma repre- sentanter f(cid:246)r majoriteten av tittarna och kommer d(cid:228)ri- genom att ha en mindre viktig roll i distributionskedjan. B(cid:229)de kabel och direktdistribution i hemmet kommer att handl(cid:228)ggas i individuella avtal som sluts direkt med tit- tarna. F(cid:246)r det andra st(cid:229)r det klart att kunder kommer att bed(cid:246)ma det nya digitala utbudet efter dess kapacitet att tillhandah(cid:229)lla ett attraktivt och brett sortiment av tj(cid:228)ns- ter. De flesta kunder kommer troligen inte att ha n(cid:229)gra starka preferenser f(cid:246)r n(cid:229)gon viss teknisk metod f(cid:246)r leve- rans av de nya digitala tj(cid:228)nsterna, antingen genom direktdistribution i hemmet, bredbandskabel eller kabel/ satellit i kombination med ett traditionellt kopparbaserat telen(cid:228)t som returkanal f(cid:246)r de interaktiva tj(cid:228)nsterna. Newcos kontroll (cid:246)ver alla dessa leveransformer skulle dock betydligt minska konkurrensen om lokal anslut- ning f(cid:246)r tittare. tribution i hemmet f(cid:246)rv(cid:228)rvar s(cid:228)ndningsr(cid:228)tten till pro- gram) vara l(cid:228)mpligt att skilja mellan k(cid:246)p av s(cid:228)ndnings- r(cid:228)ttigheter f(cid:246)r tv-kanaler och k(cid:246)p av enskilda program, s(cid:229)som enskilda filmer, sport och andra evenemang. En annan potentiell (cid:229)tskillnad (cid:228)r den mellan (cid:229) ena sidan program i form av reklamfinansierade tv-kanaler och tv- kanaler som finansieras genom l(cid:229)ga abonnemangsavgif- ter (s(cid:229) kallade miniavgiftskanaler, mini-pay), d(cid:228)r den som tillhandah(cid:229)ller kabel eller direktdistribution i hemmet agerar som en grossist och normalt kombinerar flera kanaler i ett paket och (cid:229) andra sidan premiumbetal-tv- kanaler. I praktiken har m(cid:229)nga tv-kanaler i den f(cid:246)rsta kategorin en int(cid:228)ktsbas som (cid:228)r en blandning av reklam- int(cid:228)kter och abonnemangsavgifter. B(cid:229)da typerna av tv- kanaler har ett gemensamt intresse av att uppn(cid:229) en s(cid:229) bred distribution som m(cid:246)jligt, eftersom det med endast sm(cid:229) tillkommande kostnader kommer att (cid:246)ka reklamin- t(cid:228)kterna, som (cid:228)r direkt beroende av antalet anslutna hush(cid:229)ll, eller int(cid:228)kterna fr(cid:229)n abonnemangsavgifter. De flesta programf(cid:246)retag av denna typ kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)ka komma med i basutbudet fr(cid:229)n alla operat(cid:246)rer som tillhandah(cid:229)ller direktdistribution i hemmet, kabel eller SMATV, oavsett om tittarna beh(cid:246)ver avkodare f(cid:246)r att ta emot basutbudet eller ej. Programf(cid:246)retag som s(cid:228)n- der premiumkanaler (fr(cid:228)mst filmer och sport) f(cid:229)r sina int(cid:228)kter fr(cid:229)n relativt h(cid:246)ga abonnemangsavgifter som tit- taren betalar f(cid:246)r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till den specifika kanalen och de ing(cid:229)r aldrig i basutbudet. Distribut(cid:246)ren av kabel- s(cid:228)ndningar eller direktdistribution i hemmet agerar ofta som en agent f(cid:246)r premiumkanalen, som normalt fastst(cid:228)l- ler priserna. Programf(cid:246)retag med premiumkanaler riktar fr(cid:228)mst in sig p(cid:229) hush(cid:229)ll som redan har investerat i avko- dare eller andra metoder f(cid:246)r att ta emot krypterade tv- signaler. s(cid:228)ndningsverksamheten p(cid:229) (278) Flera programf(cid:246)retag uppger att de betraktar kabel, direktdistribution i hemmet och SMATV som konkurre- rande distributionskanaler. Syns(cid:228)ttet beror p(cid:229) att de vis- f(cid:229) s(cid:229) bred distribution som m(cid:246)jligt och serligen vill grundar en ekonomisk modell som kr(cid:228)ver en viss minsta distribution i ett visst omr(cid:229)de, men att det inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att uppn(cid:229) en hundraprocentig marknadspenetration f(cid:246)r att verksam- l(cid:246)nsam. Enligt dessa programf(cid:246)retag heten skall f(cid:246)rbli har detta faktum, f(cid:246)re den anm(cid:228)lda koncentrationen, givit programf(cid:246)retag en viss flexibilitet i f(cid:246)rhandlingarna med olika distribut(cid:246)rer, som skulle f(cid:246)rsvinna n(cid:228)r Newco bildas. (277) F(cid:246)r det andra kan det i de tidigare marknadsleden (d(cid:228)r den som distribuerar kabel-tv-s(cid:228)ndningar eller direktdis- (42) Den 27 augusti 1999 tillk(cid:228)nnagav Telia ett avtal med HSB Malm(cid:246), enligt vilket Telia kommer att ansluta 34 000 l(cid:228)genheter till en bredbandsl(cid:246)sning som innefattar Internet med h(cid:246)g hastighet, mobiltelefoni och digitala TV-tj(cid:228)nster. (279) Slutligen finns det ett antal aspekter som pekar p(cid:229) att det kan finnas en viss utbytbarhet mellan Telias, Tele- nors och Canal Digitals verksamhet avseende kabels(cid:228)nd- ningar, direktdistribution i hemmet och SMATV, b(cid:229)de i fr(cid:229)ga om tv-distribution till slutkund i senare marknads- led och ink(cid:246)p av program i tidigare marknadsled. Av ovan angivna sk(cid:228)l (cid:228)r fr(cid:229)gan om marknadsdefinition emellertid inte avg(cid:246)rande f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av den f(cid:246)re- slagna koncentrationen. Om parternas argument om L 40/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 bristen p(cid:229) horisontell (cid:246)verlappning skulle godtas, skulle den f(cid:246)reslagna koncentrationen p(cid:229) de efterf(cid:246)ljande dis- tributionsmarknaderna f(cid:246)rst(cid:228)rka Telias dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den svenska marknaden f(cid:246)r kabel-tv. ˜ven om n(cid:229)gon av de alternativa marknadsdefinitionerna skulle anv(cid:228)ndas (kombinerade nationella marknader f(cid:246)r kabels(cid:228)ndningar och direktdistribution i hemmet eller skandinaviska eller nordiska marknader), skulle den f(cid:246)re- slagna koncentrationen skapa eller f(cid:246)rst(cid:228)rka en domine- rande st(cid:228)llning. P(cid:229) motsvarande s(cid:228)tt skulle den anm(cid:228)lda transaktionen skapa en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) mark- naden f(cid:246)r ink(cid:246)p av program, oavsett om parternas verk- samhet med kabel, direktdistribution i hemmet och SMATV anses vara p(cid:229) samma eller n(cid:228)rliggande mark- nader (se nedan). F(cid:246)rs(cid:228)ljning till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare av programr(cid:228)ttigheter (280) Parterna har anf(cid:246)rt att de, liksom de st(cid:246)rsta konkurren- terna om direktdistribution i hemmet och kabeldistribu- tion, ing(cid:229)r avtal direkt med programf(cid:246)retagen. Mark- naden f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare av programr(cid:228)ttig- heter (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande begr(cid:228)nsad till f(cid:246)rs(cid:228)ljning till sm(cid:229) och oberoende kabeloperat(cid:246)rer (SMATV). Tele- nor och, i mindre utstr(cid:228)ckning, Telia (cid:228)r verksamma p(cid:229) denna marknad, som (cid:228)r knuten till marknaderna f(cid:246)r ink(cid:246)p av program i den mening att en distribut(cid:246)rs r(cid:228)tt att anv(cid:228)nda vissa program f(cid:246)r sin egen distributions- verksamhet och f(cid:246)r sin verksamhet med f(cid:246)rs(cid:228)ljning till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare normalt regleras i ett enda avtal med pro- gramf(cid:246)retaget. Teknologi f(cid:246)r tekniska tj(cid:228)nster i samband med betal-tv (281) Tekniska tj(cid:228)nster i samband med betal-tv innefattar tj(cid:228)nster som kryptering och dekryptering av tv-signaler, hantering av system f(cid:246)r villkorad tillg(cid:229)ng, marknads- f(cid:246)ring av avkodare och smarta kort. Telenor har utveck- lat ett f(cid:246)retagsspecifikt system f(cid:246)r villkorad tillg(cid:229)ng f(cid:246)r kryptering och dekryptering av tv-signaler (Conax). Vissa av de tekniska funktionerna (cid:228)r mycket k(cid:228)nsliga ur kom- mersiell synvinkel, eftersom de ger tillg(cid:229)ng till kund- information och detaljer i avtal med programf(cid:246)retag. B(cid:229)da parterna tillhandah(cid:229)ller dessa tj(cid:228)nster internt. De tillhandah(cid:229)ller dessutom tj(cid:228)nsterna till konkurrerande kabel-tv-operat(cid:246)rer. ovan) och h(cid:228)vdat att marknaderna f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av direktdistribution i hemmet, kabel-tv, f(cid:246)rs(cid:228)ljning av programr(cid:228)ttigheter till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare och tekniska tj(cid:228)nster i samband med betal-tv (cid:228)r nationella. De har ocks(cid:229) beto- nat att dessa verksamheter beh(cid:246)ver st(cid:246)d fr(cid:229)n nationella serviceorganisationer, att r(cid:228)ttsordningarna skiljer sig (cid:229)t och att programf(cid:246)retag normalt s(cid:228)ljer programr(cid:228)ttighe- terna nationellt. (283) I sitt svar p(cid:229) meddelandet enligt artikel 18 i koncentra- tionsf(cid:246)rordningen anf(cid:246)rde parterna att marknaden f(cid:246)r satellittransponderkapacitet (cid:228)r europeisk och att andra satellitf(cid:246)retag som Eutelsat och Astra tillhandah(cid:229)ller en tj(cid:228)nst som (cid:228)r utbytbar med Telenors tj(cid:228)nster. (284) Parternas argument i svaret mots(cid:228)gs dock av att Telia hyr transponderkapacitet av NSAB. N(cid:228)r Telia gjorde denna strategiska investering var ett av de alternativ som (cid:246)verv(cid:228)gdes att hyra kapacitet av Eutelsat, d(cid:228)r Telia i egenskap av Sveriges dominerande teleoperat(cid:246)r (cid:228)r aktie(cid:228)gare. Telia f(cid:246)rkastade alternativet med Eutelsat, trots att den efterfr(cid:229)gade kapaciteten kunde f(cid:229)s fr(cid:229)n f(cid:246)r ungef(cid:228)r h(cid:228)lften av det pris som NSAB Eutelsat erbj(cid:246)d, trots att aktieinnehavet i Eutelsat skulle ha gett st(cid:246)rre m(cid:246)jligheter att p(cid:229)verka satellitleverant(cid:246)rens strate- giska beslut. Sk(cid:228)let till att Telia trots dessa f(cid:246)rdelar beslutade att inte hyra kapacitet av Eutelsat (cid:228)r att det inte ger en attraktiv t(cid:228)ckning f(cid:246)r s(cid:228)ndningar som (cid:228)r rik- tade till de nordiska l(cid:228)nderna och att n(cid:228)stan alla potenti- ella tittare i det omr(cid:229)det har sina parabolantenner rik- tade mot Telenors och NSAB:s satelliter. Ur ett program- f(cid:246)retags perspektiv skulle d(cid:228)rf(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av varje annan satellitposition f(cid:246)r s(cid:228)ndningar till nordiska tittare medf(cid:246)ra betydande kostnader f(cid:246)r att (cid:246)vertyga en till- r(cid:228)ckligt stor andel tittare att antingen sluta se alla pro- gram av nordiskt intresse som erbjuds fr(cid:229)n Telenors och NSAB:s satelliter eller att investera i en andra parabolan- tenn. Ur tittarperspektiv (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att helt enkelt v(cid:228)nda parabolantennen mot Eutelsat eller Astra, eftersom det inte finns n(cid:229)got nordiskt programf(cid:246)retag som s(cid:228)nder fr(cid:229)n de satelliterna. Parternas p(cid:229)st(cid:229)ende om att marknaden f(cid:246)r satellittransponderkapacitet (cid:228)r euro- peisk kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte godtas. Kommissionen st(cid:229)r s(cid:229)lunda fast vid den st(cid:229)ndpunkt den intog i NSD-(cid:228)rendet, n(cid:228)mli- gen att marknaden f(cid:246)r transponderkapacitet via satellit (cid:228)r nordisk. B. Relevanta geografiska marknader (282) F(cid:246)r tv-distributionsmarknaderna har parterna i stor utstr(cid:228)ckning h(cid:228)nvisat till tidigare kommissionsbeslut (se (285) Tredje man g(cid:246)r g(cid:228)llande att marknaderna f(cid:246)r tv-distribu- tion till slutkund och f(cid:246)r ink(cid:246)p av program b(cid:246)r ses som skandinaviska (Norge, Sverige och Danmark) eller nor- 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/43 transponderkapacitet via satellit diska (de tidigare n(cid:228)mnda l(cid:228)nderna plus Finland). De fr(cid:228)msta sk(cid:228)len h(cid:228)rf(cid:246)r har att g(cid:246)ra med att parternas verksamheter i f(cid:246)reg(cid:229)ende marknadsled (cid:228)r vidare (cid:228)n nationella. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta r(cid:229)der det allm(cid:228)n enighet om att tillhandah(cid:229)lls p(cid:229) skandinavisk eller nordisk bas. F(cid:246)r det andra har tredje man, till skillnad mot parterna, h(cid:228)vdat att avtal om r(cid:228)t- tigheter att distribuera program (kommersiella kanaler och betal-tv-program, s(cid:229)som filmer och sportr(cid:228)ttigheter) ofta ing(cid:229)s p(cid:229) skandinavisk eller nordisk grund. Kulturella och spr(cid:229)kliga faktorer betraktas inte som betydande hin- der mot att i stor utstr(cid:228)ckning s(cid:228)nda samma material i alla skandinaviska l(cid:228)nder och i alla l(cid:228)nderna finns det t. ex. en tradition med textade program. Tredje man f(cid:246)r- v(cid:228)ntar sig vidare att Newco kommer att vidareutveckla sina ink(cid:246)p som omfattar hela Skandinavien eller hela Norden f(cid:246)r att s(cid:228)nda till alla sina tv-distributionsverk- samheter i senare marknadsled, vilket kommer att g(cid:246)ra konkurrensvillkoren (cid:228)nnu mera homogena. Det (cid:228)r tyd- ligt att parternas argument om att enskilda kabel-tv-kun- der inte kan byta till leverant(cid:246)rer utanf(cid:246)r det egna lan- det inte hindrar att en vidare marknadsdefinition (cid:246)ver- v(cid:228)gs i fr(cid:229)ga om ink(cid:246)p av program, f(cid:246)rs(cid:228)ljning av r(cid:228)ttig- heter till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare och teknik f(cid:246)r betal-tv. F(cid:246)r tv-dis- slutkunder begr(cid:228)nsas kundernas, och tributionen till s(cid:228)rskilt kabel-tv-tittarnas, val av leverant(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande av de tillg(cid:228)ngliga tekniska accessmetoderna och de s(cid:228)ndningsr(cid:228)ttigheter som de olika distribut(cid:246)rerna innehar. Mot bakgrund av (cid:246)verg(cid:229)ngen till digitala tj(cid:228)ns- ter i kombination med trenden mot avtal om distribu- tionsr(cid:228)ttigheter som omfattar hela Norden, kan det vara l(cid:228)mpligt att betrakta (cid:228)ven denna marknad som bredare, det vill s(cid:228)ga som skandinavisk eller nordisk. (286) Det (cid:228)r emellertid inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r detta beslut att fastst(cid:228)lla den exakta geografiska r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r mark- naden, eftersom den anm(cid:228)lda transaktionen skulle skapa eller f(cid:246)rst(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) flera niv(cid:229)er i distributionskedjan f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av tv-tj(cid:228)nster, oavsett om bed(cid:246)mningen g(cid:246)rs p(cid:229) nationell, skandinavisk eller nordisk niv(cid:229) (se nedan). C. Konkurrensbed(cid:246)mning Satellitkapacitet (287) Telenor (cid:228)r transponderkapacitet den st(cid:246)rsta leverant(cid:246)ren satellit- i Norden. F(cid:246)retagets Thor- och av Intelsat-satelliter (43) p(cid:229) 1 grad v(cid:228)st har sammanlagt 48 transpondrar. Parterna h(cid:228)vdade i sitt svar att alla Tele- nors transpondrar (cid:228)r l(cid:228)mpade f(cid:246)r att s(cid:228)nda tv-signaler. Endast 34 av Telenors transpondrar (cid:228)r dock s(cid:229) kallade BSS-transpondrar, vilka av tekniska sk(cid:228)l (cid:228)r l(cid:228)mpade f(cid:246)r att s(cid:228)nda tv-signaler f(cid:246)r direktdistribution i hemmet. De (cid:229)terst(cid:229)ende 14 Intelsat-transpondrarna kan till exempel anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att s(cid:228)nda till kabel-tv-n(cid:228)t, men de (cid:228)r inte l(cid:228)mpade f(cid:246)r s(cid:228)ndningar som avser direktdistribution i hemmet. Alla Telenors satellittranspondrar har nordisk t(cid:228)ckning. Telenor har vidare konkreta planer p(cid:229) att (cid:246)ka sina kapacitet (cid:228)nnu mer inom den n(cid:228)rmaste framtiden, genom att lansera en ny satellit. Telenor och Canal Digi- tal har investerat betydande belopp i sina tekniska anl(cid:228)ggningar och har etablerat den enda nordiska platt- formen f(cid:246)r s(cid:228)ndning av digitala tv-signaler. (288) Telia (cid:228)ger inte n(cid:229)gon satellitkapacitet, men (cid:228)r sedan 1997 en av NSAB:s st(cid:246)rsta kunder. NSAB (cid:228)r Telenors enda konkurrent med ett s(cid:228)rskilt nordiskt t(cid:228)cknings- omr(cid:229)de. Parterna anf(cid:246)rde i sitt svar att Telia inte (cid:228)r en strategisk kund till NSAB. Detta argument (cid:228)r dock brist- f(cid:228)lligt, eftersom det bygger p(cid:229) antagandet att Telia inte kommer att anv(cid:228)nda sina hyrda transpondrar f(cid:246)r att utveckla n(cid:229)gra tj(cid:228)nster som skulle kunna locka kunderna att vilja vara p(cid:229) samma satellit som Telia. I den m(cid:229)n detta antagande (cid:228)r korrekt, (cid:228)r detta en av konsekven- serna av den f(cid:246)reslagna koncentrationen, vilket kommer att f(cid:246)rklaras nedan. Faktum kvarst(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r att Telia, n(cid:228)r f(cid:246)retaget f(cid:246)r [(cid:133)]* att NSAB-transpondrar, hade utveckla direktdistribution i hemmet i konkurrens med Telenor och d(cid:228)rf(cid:246)r hyrde BSS-transpondrar, som (cid:228)r s(cid:228)r- skilt anpassade f(cid:246)r att s(cid:228)nda signaler f(cid:246)r direktdistribu- tion i hemmet (se ovan). Hyresperioden motsvarar satel- litens f(cid:246)rv(cid:228)ntade livstid. [l(cid:229)ngsiktigt]* hyresavtal konkreta planer p(cid:229) ingick ett (289) N(cid:228)r hyresavtalet sl(cid:246)ts utgjorde dessa transpondrar bara [(cid:133)]* av NSAB:s kapacitet och ur NSAB:s synvinkel stod det klart att Telia avs(cid:229)g att utveckla en konkurrerande tj(cid:228)nst f(cid:246)r direktdistribution i hemmet. P(cid:229)st(cid:229)endet om att Telia inte (cid:228)r en strategisk kund till NSAB kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte godtas. (290) Bortsett fr(cid:229)n investeringen i hyra av satellittranspondrar (vars (cid:229)rliga kostnad utg(cid:246)r en betydande andel av Telias oms(cid:228)ttning fr(cid:229)n kabel-tv-verksamheten), har Telia gjort en strategisk investering i uppl(cid:228)nkningsanl(cid:228)ggningar i Stockholm. Ur teknisk synvinkel skulle Telia d(cid:228)rf(cid:246)r utan den f(cid:246)reslagna koncentrationen befinna sig i en god position f(cid:246)r att inleda distribution av tv-signaler och andra signaler direkt till enskilda kunder via satellit (se nedan). (43) Telenor hyr alla tillg(cid:228)ngliga transpondrar p(cid:229) Intelsat-satelliten p(cid:229) 1 grad v(cid:228)st. L 40/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 (291) Efter koncentrationen skulle Newco kontrollera mellan 34 och [(cid:133)]* BSS-transpondrar (beroende p(cid:229) huruvida de NSAB-transpondrar som Telia hyr r(cid:228)knas med eller inte) av totalt 51 BSS-transpondrar p(cid:229) 1 grad v(cid:228)st och 5 grader (cid:246)st. Newco skulle d(cid:228)rmed kontrollera [60(cid:150)80 %)* av det totala antalet transpondrar som l(cid:228)mpar sig f(cid:246)r tv- s(cid:228)ndningar f(cid:246)r direktdistribution i hemmet i Norden. Som anf(cid:246)rts ovan anser Telenor att [(cid:133)]* av f(cid:246)retagets [(cid:133)]* transpondrar (cid:228)r l(cid:228)mpade f(cid:246)r tv-s(cid:228)ndning i Norden. Om alla dessa [(cid:133)]* transpondrar skulle tas med i ber(cid:228)k- ningen, skulle Newcos andel av den tillg(cid:228)ngliga trans- ponderkapaciteten f(cid:246)r tv-s(cid:228)ndning (cid:246)ka till [(cid:133)]* av [(cid:133)]* ((cid:229)terigen beroende p(cid:229) huruvida man r(cid:228)knar med de NSAB-transpondrar som Telia hyr eller ej). Detta skulle utg(cid:246)ra [70(cid:150)80 %)* av den totala tillg(cid:228)ngliga kapaciteten. (292) Parterna p(cid:229)st(cid:229)r i sitt svar att NSAB har fler tillg(cid:228)ngliga transpondrar (cid:228)n vad som anges ovan. Detta (cid:228)r inte kor- rekt. NSAB har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande tv(cid:229) satelliter p(cid:229) sin posi- (Sirius I och Sirius II). Den f(cid:246)rst- tion 5 grader (cid:246)st n(cid:228)mnda har fyra BSS-transpondrar i drift. Den senare har 32 transpondrar. Sex av dessa 32 transpondrar (cid:228)r emellertid endast l(cid:228)mpade f(cid:246)r andra kommunikations- (cid:228)ndam(cid:229)l (cid:228)n tv-s(cid:228)ndning. Tretton av de (cid:229)terst(cid:229)ende 26 transpondrarna (cid:228)gs inte av Newco, utan av GEAmeri- com och de (cid:228)r inte riktade mot Norden (44). Det totala antalet transpondrar f(cid:246)r tv-s(cid:228)ndning som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r NSAB (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r 17 (eller 11 om de transpondrar som hyrs av Telia r(cid:228)knas av), s(cid:229)som anges i ovanst(cid:229)ende procenttal. (293) Parterna anser ocks(cid:229) att NSAB:s transpondrar b(cid:246)r (cid:246)kas med det antal transpondrar som finns tillg(cid:228)ngliga p(cid:229) Sirius III-satelliten, som (cid:228)gs av NSAB. Denna satellit hyrs f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ut till Astra och anv(cid:228)nds inte f(cid:246)r nordisk s(cid:228)ndning. N(cid:228)r detta hyresarrangemang upph(cid:246)r i oktober 1999 planerar NSAB att flytta satelliten till sin egen position p(cid:229) 5 grader (cid:246)st. Om denna flyttning sker, skulle Sirius III ers(cid:228)tta Sirius I som inte kan anv(cid:228)ndas samtidigt eftersom b(cid:229)da satelliterna s(cid:228)nder p(cid:229) samma frekvenser. NSAB skulle d(cid:229) ha totalt 27 tillg(cid:228)ngliga transpondrar (el- ler 21 om de transpondrar som Telia hyr dras av) och inte 31, som parterna h(cid:228)vdar i sitt svar. fram (cid:246)vertygande argument flyttas till 5 grader (cid:246)st och beh(cid:229)llas i den positionen. En av de faktorer som p(cid:229)verkar detta beslut (cid:228)r den f(cid:246)re- slagna koncentrationens konsekvenser f(cid:246)r NSAB:s f(cid:246)r- m(cid:229)ga att locka till sig programf(cid:246)retag. Parterna har dock inte lagt f(cid:246)r varf(cid:246)r det skulle f(cid:246)rb(cid:228)ttra NSAB:s konkurrensm(cid:228)ssiga st(cid:228)llning att placera Sirius III p(cid:229) 5 grader (cid:246)st. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta har b(cid:229)de Telenor och NSAB v(cid:228)sentlig ledig kapacitet (cid:228)ven i den nuvarande analoga milj(cid:246)n som kr(cid:228)ver en transponder f(cid:246)r att s(cid:228)nda tv-kanaler. I den digitala milj(cid:246)n skulle den nuvarande kapaciteten m(cid:229)ngdubblas, eftersom en trans- ponder kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att s(cid:228)nda 6(cid:150)8 tv-kanaler. Detta kommer att inneb(cid:228)ra att de nu tillg(cid:228)ngliga Telenor-satel- literna rent tekniskt kommer att kunna s(cid:228)nda alla nuva- rande analoga signaler i digitalt format. Detsamma g(cid:228)ller NSAB. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r till skillnad fr(cid:229)n vad parterna h(cid:228)v- dar oklart i vilket avseende NSAB:s marknadsst(cid:228)llning skulle f(cid:246)rst(cid:228)rkas genom att ny transponderkapacitet l(cid:228)ggs till vid dess satellitposition. F(cid:246)r det andra har Tele- nor, som n(cid:228)mnts ovan, planer p(cid:229) att placera (cid:228)nnu en satellit p(cid:229) 1 grad v(cid:228)st (Thor IV). Enligt vad som anges i anm(cid:228)lan planerar man att lansera Thor IV (cid:229)r 2002 (45). S(cid:229)ledes (cid:228)r det troligt att Telenor inom den n(cid:228)rmaste framtiden kommer att besvara eller (cid:246)vertr(cid:228)ffa alla even- tuella potentiella f(cid:246)rdelar av att skapa ny kapacitet. F(cid:246)r det tredje, vilket kommer att f(cid:246)rklaras nedan, finns det starka tecken p(cid:229) att den f(cid:246)reslagna koncentrationen i den anm(cid:228)lda formen skulle ha f(cid:246)rsvagat NSAB:s konkur- rensm(cid:228)ssiga st(cid:228)llning betydligt. Fr(cid:229)gan om NSAB:s till- g(cid:228)ngliga kapacitet (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r i stort sett irrelevant f(cid:246)r denna bed(cid:246)mning. (295) NSAB (cid:228)gs av SSC och Teracom, som har 37,5 % var, och av Tele Danmark med 25 %. NSAB (cid:228)r inte vertikalt integrerat med n(cid:229)gon av Telias eller Telenors vertikalt integrerade verksamheter. Unders(cid:246)kningen har gett vid handen att Newco p(cid:229) grund av sin st(cid:228)llning som den enda vertikalt integrerade leverant(cid:246)ren av satellittrans- pondrar med nordisk t(cid:228)ckning skulle vara den enda leve- rant(cid:246)ren som skulle vara i st(cid:229)nd att erbjuda programf(cid:246)- retag en kombinerad tj(cid:228)nst best(cid:229)ende av satellitinfra- struktur och distribution till slutkund (kabel och direkt- distribution i hemmet). Efter koncentrationen skulle antalet tittare som (cid:228)r anslutna till Newcos distribution till slutkund ha (cid:246)kat och omfatta upp till 70 % av alla hush(cid:229)ll med tv (se nedan). Det faktum att Telia skulle bidra med det st(cid:246)rsta kabel-tv-n(cid:228)tet i Sverige (med ca 1,3 miljoner anslutna hem) i Newco skulle avsev(cid:228)rt ha (cid:246)kat Newcos m(cid:246)jlighet att (cid:246)vertyga k(cid:246)pare av satellit- transponderkapacitet att inte k(cid:246)pa s(cid:229)dan kapacitet fr(cid:229)n den enda konkurrenten, NSAB. (294) Som vid alla framtida h(cid:228)ndelser finns det en viss grad av os(cid:228)kerhet om huruvida Sirius III verkligen kommer att (44) N(cid:228)r Telia utv(cid:228)rderade de olika s(cid:228)ndningsalternativen f(cid:246)r direktdis- tribution i hemmet kom f(cid:246)retaget fram till att de endast kunde anv(cid:228)nda GEAmericom-transpondrarna om det hyrde alla tretton transpondrarna, eftersom hela str(cid:229)len skulle beh(cid:246)va riktas om mot det nordiska omr(cid:229)det. (296) Telenor har redan p(cid:229)b(cid:246)rjat en aggressiv strategi f(cid:246)r att f(cid:246)rm(cid:229) programf(cid:246)retag att byta fr(cid:229)n NSAB- till Telenor- (45) Enligt uppgifter p(cid:229) Telenors hemsida kan Thor IV komma att lan- seras redan (cid:229)r 2000 eller 2001. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/45 satelliter (och transponderkapacitet skall ha erbjudits utan kostnad till minst en av NSAB:s kunder (46)). Par- terna har bestritt detta i sitt svar och h(cid:228)vdat att de inte har erbjudit n(cid:229)gon kostnadsfri kapacitet, utan ett avtal som bygger p(cid:229) genomslagskraft, enligt vilket betalningen f(cid:246)r satellitkapaciteten grundas p(cid:229) det antal tittare som programf(cid:246)retaget n(cid:229)r. Det (cid:228)r sv(cid:229)rt f(cid:246)r kommissionen att inta n(cid:229)gon fast st(cid:229)ndpunkt i dessa fr(cid:229)gor innan Konkur- rensverket har avgjort tvisten. Den relevanta slutsatsen av detta exempel bekr(cid:228)ftar dock att programf(cid:246)retag kan (cid:246)vertalas att v(cid:228)lja satellitleverant(cid:246)r p(cid:229) grundval av avtal som (cid:228)r knutna till det genomslag som uppn(cid:229)s. Efter koncentrationen skulle Newco d(cid:228)rf(cid:246)r ha haft en betyd- ligt starkare st(cid:228)llning (cid:228)n NSAB som inte kommer att kunna garantera n(cid:229)gra tittare anslutning till kabels(cid:228)nd- ningar eller direktdistribution i hemmet, eftersom f(cid:246)reta- get inte (cid:228)r integrerat i senare marknadsled. Dessutom skulle koncentrationen inte bara ha (cid:246)kat Newcos m(cid:246)jlig- heter att erbjuda programf(cid:246)retag access till distribution till slutkund, utan samtidigt ha minskat NSAB:s m(cid:246)jlig- heter till detta, eftersom Telias kabel-tv-enhet inte l(cid:228)ngre skulle ha varit lika intresserad av att f(cid:246)ra tj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls via NSAB. (297) Det f(cid:246)refaller vidare som om tredje man nu tvivlar p(cid:229) att NSAB kommer att vara en livskraftig konkurrent om den f(cid:246)reslagna koncentrationen skulle bli av i sin anm(cid:228)lda form. Det kan h(cid:228)vdas att denna st(cid:229)ndpunkt delades av Telenor, eftersom det f(cid:246)retaget kort innan den anm(cid:228)lda transaktionen tillk(cid:228)nnagavs valde att inte forts(cid:228)tta sitt tidigare samarbete med NSAB om mark- nadsf(cid:246)ringen av Nordenparabolen. Denna analoga para- bolantenn kan ta emot signaler fr(cid:229)n Telenor och NSAB samtidigt. Om Telenor hade trott att ett stort antal pro- gramf(cid:246)retag skulle stanna hos NSAB efter det att den anm(cid:228)lda transaktionen har genomf(cid:246)rts, skulle det ha varit I sitt svar anf(cid:246)rde parterna att Telenors avtal med NSAB om mark- nadsf(cid:246)ringen av Nordenparabolen l(cid:246)pte ut 1998 och att f(cid:246)retaget beslutade att det l(cid:229)g i f(cid:246)retagets kommersiella intresse att inte forts(cid:228)tta med samarbetet, men att Tele- nor trots detta fortfarande marknadsf(cid:246)r Nordenparabo- len. Detta argument bem(cid:246)ter dock inte den centrala fr(cid:229)- gan, n(cid:228)mligen att Telenors handlingar bekr(cid:228)ftar att f(cid:246)re- taget anser sig troligen vinna p(cid:229) att tittare anv(cid:228)nder parabolantenner som (cid:228)r riktade mot endast en av de tv(cid:229) nordiska satellitpositionerna (47). Under alla omst(cid:228)ndig- heter kommer Telenors beslut att avsluta samarbetet om Nordenparabolen att f(cid:229) konsekvenser f(cid:246)r NSAB:s kon- kurrensm(cid:228)ssiga st(cid:228)llning, eftersom ett stort antal tittare i forts(cid:228)tta detta samarbete. logiskt att (46) Det svenska konkurrensverket har uppm(cid:228)rksammats p(cid:229) detta, se (cid:228)rende med diarienummer 353/1999. N(cid:229)got beslut har (cid:228)nnu inte fattats. (47) P(cid:229) Canal digitals hemsida s(cid:228)gs f(cid:246)ljande: (cid:148)Alla kanaler som vi distri- buerar kan tas emot fr(cid:229)n en och samma satellitposition. Detta inneb(cid:228)r att du inte beh(cid:246)ver installera flera mikrov(cid:229)gshuvuden p(cid:229) din parabolantenn. (cid:148) Norden inte kommer att kunna ta emot signaler fr(cid:229)n dess satelliter. (298) Unders(cid:246)kningen visar d(cid:228)rf(cid:246)r att den anm(cid:228)lda koncentra- tionen skulle ha givit Newco m(cid:246)jlighet att i betydande utstr(cid:228)ckning minska eller till och med undanr(cid:246)ja kon- kurrensen fr(cid:229)n NSAB. Detta skulle inte bara ha skapat en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r tillhanda- h(cid:229)llande av satellittransponderkapacitet, utan (cid:228)ven ha f(cid:246)rst(cid:228)rkt Newcos kontroll (cid:246)ver alla niv(cid:229)er i tv-distribu- tionskedjan. Det skulle ha givit Newco en m(cid:229)lvaktsfunk- tion, d(cid:228)r alla f(cid:246)retag som vill delta p(cid:229) n(cid:229)gon niv(cid:229) i dis- tributionskedjan skulle beh(cid:246)va avtala med Newco om transponderkapacitet. (299) Parterna har f(cid:246)r det f(cid:246)rsta h(cid:228)vdat att Newco inte kom- mer att bli en (cid:148)flaskhalsleverant(cid:246)r(cid:148) av satellittranspon- i Norden. De grundar i huvudsak detta derkapacitet p(cid:229)st(cid:229)ende p(cid:229) att det finns en konkurrerande leverant(cid:246)r av s(cid:229)dana tj(cid:228)nster, NSAB, och att NetCom/MTG (48) spe- lar en nyckelroll som k(cid:246)pare av transponderkapacitet f(cid:246)r sina egna tv-distributionsintressen. NetCom/MTG (cid:228)r verksamt som programf(cid:246)retag genom bland annat TV3 och TV1000, som distribueras i samtliga skandinaviska l(cid:228)nder. F(cid:246)retaget (cid:228)r ocks(cid:229) verksamt inom kabel-tv i Sve- rige, genom Kabelvision, och inom analog direktdistri- bution i hemmet i alla skandinaviska l(cid:228)nder, via Viasat. F(cid:246)retaget har inga egna intressen i n(cid:229)gon satellitverk- samhet, utan hyr kapacitet av Telenor och NSAB. (300) Parternas argument om Netcom/MTG:s roll som k(cid:246)pare av transponderkapacitet beaktar dock inte helt och h(cid:229)llet den f(cid:246)reslagna koncentrationens effekter p(cid:229) medell(cid:229)ng till l(cid:229)ng sikt. Det (cid:228)r riktigt att Netcom/MTG har en viss konkurrensm(cid:228)ssig styrka, d(cid:228)ribland tv-kanalernas varu- m(cid:228)rken. Denna styrka b(cid:246)r dock inte (cid:246)verskattas. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta f(cid:246)rv(cid:228)rvar Netcom/MTG de flesta av programmen f(cid:246)r sina kanaler av tredje man, bland annat produktions- studior och sportarrang(cid:246)rer i USA och i andra l(cid:228)nder. (48) Netcom, MTG och Kinnevik (cid:228)r noterade separat p(cid:229) Stockholms Fondb(cid:246)rs. Netcom och MTG (cid:228)r ocks(cid:229) noterade separat p(cid:229) NAS- DAQ. Kommissionen har underr(cid:228)ttats om att f(cid:246)retagen genom att bibeh(cid:229)lla dessa separata noteringar m(cid:229)ste uppfylla b(cid:246)rskrav om oberoende ledning och armsl(cid:228)ngds avst(cid:229)nd. Parterna har dock antagit att Netcom och MTG b(cid:246)r betraktas om en koncern i denna bed(cid:246)mning, eftersom Kinnevik (familjen Stenbeck) har betydande intressen i b(cid:229)da f(cid:246)retagen. Vad detta beslut betr(cid:228)ffar har kommis- sionen f(cid:246)ljt detta antagande, vilket (cid:228)r det mest f(cid:246)rdelaktiga f(cid:246)r de anm(cid:228)lande parterna. telefoniintressen beskrivs under avsnittet som handlar om telefonitj(cid:228)nster. ) (Netcom/Tele2:s L 40/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 D(cid:228)rmed (cid:228)r f(cid:246)retaget i viss utstr(cid:228)ckning s(cid:229)rbart, eftersom de flesta tittare inte (cid:228)r lojala mot tv-kanaler utan mot specifika program som i framtiden kan k(cid:246)pas in av andra programf(cid:246)retag. Detta inneb(cid:228)r att Netcom/MTG (cid:228)r beroende av att bibeh(cid:229)lla sin nuvarande distributions- niv(cid:229) (som ligger till grund f(cid:246)r f(cid:246)retagets reklamint(cid:228)kter och andra int(cid:228)kter) f(cid:246)r att kunna finansiera det fortsatta ink(cid:246)pet av attraktiva program och d(cid:228)rigenom beh(cid:229)lla tittarnas lojalitet. Parterna h(cid:228)vdade i sitt svar att Net- com/MTG redan har ing(cid:229)tt flera avtal, vissa med ensam- r(cid:228)tt, med olika produktionsstudior och sportarrang(cid:246)rer i USA och i andra l(cid:228)nder. Detta argument r(cid:246)r fr(cid:228)mst Net- com/MTG:s nuvarande st(cid:228)llning p(cid:229) det efterf(cid:246)ljande marknadsledet f(cid:246)r distribution till slutkund, vilket kom- mer att analyseras nedan. Vid bed(cid:246)mningen av koncen- trationens p(cid:229)verkan p(cid:229) satellittranspondermarknaden (cid:228)r det tillr(cid:228)ckligt att konstatera att flertalet av de angivna avtalen kommer att l(cid:246)pa ut mellan 1999 och 2003 och de har d(cid:228)rmed en begr(cid:228)nsad varaktighet, oavsett vilket skydd de f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ger Netcom/MTG. Ett av de stora sportavtal som parterna st(cid:246)der sig p(cid:229) f(cid:246)r att bevisa Netcom/MTG:s starka st(cid:228)llning avser italiensk ligafotboll. Parterna p(cid:229)pekade i svaret att Netcom/MTG har dessa r(cid:228)ttigheter till (cid:229)r 2001. Den 1 september 1999 tillk(cid:228)n- nagavs emellertid att Canal Digital hade f(cid:246)rv(cid:228)rvat de nordiska r(cid:228)ttigheterna till italiensk ligafotboll och kom- mer att b(cid:246)rja sina s(cid:228)ndningar den 12 september 1999. Eftersom Canal Digital tydligen (cid:228)r i st(cid:229)nd att bjuda (cid:246)ver Netcom/MTG f(cid:246)r s(cid:229)dana stora sportavtal, g(cid:229)r det inte att betrakta dessa leveransavtal som permanenta inslag p(cid:229) marknaden vid bed(cid:246)mningen av huruvida Netcom/MTG kommer att ha m(cid:246)jlighet och incitament att st(cid:246)dja NSAB som en alternativ satellitleverant(cid:246)r till Newco. (301) F(cid:246)r det andra kan Netcom/MTG:s relativa styrka i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till Newco illustreras av det faktum att Netcom/ MTG (cid:228)ven f(cid:246)re koncentrationen har tvingats att accep- tera ett mycket of(cid:246)rdelaktigt distributionsavtal med Telia. Faktum (cid:228)r att Netcom/MTG m(cid:229)ste betala Telia f(cid:246)r att f(cid:229) sin popul(cid:228)raste tv-kanal, TV3, distribuerad i Telias kabeln(cid:228)t. Parterna f(cid:246)rs(cid:246)kte i sitt svar bestrida denna slut- sats genom att h(cid:228)vda att TV3 inte (cid:228)r det enda program- f(cid:246)retag som betalar Telia f(cid:246)r distribution i dess kabel-tv- n(cid:228)t. Detta argument (cid:228)r dock bristf(cid:228)lligt. Att Telia, en dominerande kabel-tv-operat(cid:246)r, har kunnat (cid:229)l(cid:228)gga alla programf(cid:246)retag of(cid:246)rdelaktiga villkor (cid:228)ndrar inte slutsat- sen att Netcom/MTG (cid:228)r beroende av Telia f(cid:246)r sin distri- bution och att detta beroende skulle (cid:246)ka efter bildandet av Newco. (303) Om man trots det ovan anf(cid:246)rda skulle godta att Net- com/MTG som Newcos st(cid:246)rsta konkurrent skulle kunna ha ett incitament att anv(cid:228)nda NSAB-satelliterna f(cid:246)r att inte bli helt beroende av Newco, skulle det (cid:228)nd(cid:229) vara allt sv(cid:229)rare f(cid:246)r f(cid:246)retaget att forts(cid:228)tta st(cid:246)dja NSAB om de flesta andra programf(cid:246)retag skulle byta till Newcos satel- liter. Ju f(cid:228)rre kunder NSAB f(cid:229)r, desto h(cid:246)gre priser m(cid:229)ste f(cid:246)retaget ta ut f(cid:246)r att t(cid:228)cka sina driftskostnader, inbegri- pet framtida investeringar i digital kapacitet. Det (cid:228)r inte rimligt att, som parterna g(cid:246)r i sitt svar, anta att NSAB kommer att s(cid:228)nka priserna om det skulle f(cid:229) mer oan- v(cid:228)nd kapacitet n(cid:228)r programf(cid:246)retag byter till Newco. Det (cid:228)r riktigt att investeringar i satelliter i stor utstr(cid:228)ckning utg(cid:246)r icke (cid:229)tervinningsbara kostnader, men det kan inte f(cid:246)ruts(cid:228)ttas att NSAB skulle forts(cid:228)tta med sin nordiska s(cid:228)ndningsverksamhet om uthyrningen av satellitkapaci- tet inte kan generera en rimlig avkastning p(cid:229) det inve- sterade kapitalet. Om NSAB efter koncentrationen inte l(cid:228)ngre kan locka till sig nordiska programf(cid:246)retag (cid:228)r det mera troligt att f(cid:246)retaget s(cid:228)ljer eller hyr ut satelliterna till en annan operat(cid:246)r, som skulle flytta dem till en annan banposition, (cid:228)n att det forts(cid:228)tter med en f(cid:246)rlustbring- ande verksamhet, som parterna p(cid:229)st(cid:229)r. Det (cid:228)r inte heller riktigt att p(cid:229)st(cid:229), som parterna gjort i sitt svar, att NSAB inte (cid:228)r beroende av int(cid:228)kter fr(cid:229)n sina nordiska s(cid:228)nd- ningsverksamheter, eftersom de st(cid:229)r f(cid:246)r de flesta av NSAB:s totala int(cid:228)kter. (304) Situationen f(cid:246)r Newco skulle bli den omv(cid:228)nda, n(cid:228)mligen att ju fler kunder f(cid:246)retaget kunde locka till sig genom att erbjuda vertikalt kombinerade tj(cid:228)nster (se de ovan- n(cid:228)mnda avtalen som bygger p(cid:229) genomslagskraft), desto l(cid:228)gre priser skulle det beh(cid:246)va ta ut. Newco skulle d(cid:228)rf(cid:246)r ha en betydande kostnadsf(cid:246)rdel j(cid:228)mf(cid:246)rt med NSAB. F(cid:246)r det andra skulle Netcom/MTG i sin egenskap av pro- gramf(cid:246)retag f(cid:246)r kommersiell tv och betal-tv ha blivit (cid:228)nnu mera beroende av Newco f(cid:246)r distribution (cid:228)n vad f(cid:246)retaget hittills varit av Telia eller Telenor. Detta skulle ytterligare ha minskat Netcom/MTG:s m(cid:246)jligheter att h(cid:228)mma Newcos marknadsinflytande genom att st(cid:246)dja NSAB. F(cid:246)r det tredje kan NSAB av tekniska sk(cid:228)l inte n(cid:229) ett stort antal tittare, fr(cid:228)mst i Norge och Danmark, vars mottagningsutrustning endast (cid:228)r riktad mot Telenors satellitposition och d(cid:228)rf(cid:246)r inte kan ta emot signaler fr(cid:229)n NSAB. Alla programf(cid:246)retag, (cid:228)ven Netcom/MTG, skulle d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rlora m(cid:229)nga hush(cid:229)lls anslutning till direktdistri- bution i hemmet om de inte s(cid:228)ndes fr(cid:229)n Telenors satelli- ter. (305) Parterna har i sitt svar p(cid:229)pekat att i den digitala milj(cid:246)n kommer det inte l(cid:228)ngre att vara s(cid:229), eftersom dessa kun- der kommer att beh(cid:246)va k(cid:246)pa en ny avkodare och van- ligtvis ett nytt mikrov(cid:229)gshuvud. (302) Dessa omst(cid:228)ndigheter verkar undergr(cid:228)va parternas argu- ment att Netcom/MTG skulle kunna uppv(cid:228)ga Newcos uppenbara styrka vid tillhandah(cid:229)llandet av satellittrans- ponderkapacitet eller i andra led i distributionskedjan. (306) Det r(cid:229)der allm(cid:228)n enighet om att alla tittare beh(cid:246)ver en ny avkodare f(cid:246)r att ta emot digitala signaler, men det st(cid:229)r klart att detta inte p(cid:229)verkar m(cid:246)jligheten att n(cid:229) kun- 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/47 der med direktdistribution i hemmet som (cid:228)r inst(cid:228)llda p(cid:229) enbart Telenors satellitposition. Parterna har motiverat n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att byta ut parabolantennens mikro- v(cid:229)gshuvud med att det vanligtvis beh(cid:246)vs ett nytt mikro- v(cid:229)gshuvud, eftersom gamla huvuden inte (cid:228)r kompatibla med nya analoga och digitala avkodare. Parterna har inte f(cid:246)rklarat varf(cid:246)r de anser att det skulle vara relevant att unders(cid:246)ka kraven i samband med (cid:246)verg(cid:229)ngen till digital milj(cid:246) genom att j(cid:228)mf(cid:246)ra behovet av att ers(cid:228)tta gamla analoga mikrov(cid:229)gshuvud, som uppenbarligen (cid:228)r inkompatibla (cid:228)ven med nya analoga avkodare. (309) Mot bakgrund av det ovanst(cid:229)ende m(cid:229)ste det konstateras att den f(cid:246)reslagna koncentrationen i den anm(cid:228)lda for- men ger upphov till betydande farh(cid:229)gor i fr(cid:229)ga om till- handah(cid:229)llande av satellittransponderkapacitet. Effekterna av Newcos st(cid:228)llning p(cid:229) detta omr(cid:229)de skulle dessutom ha givit upphov till konkurrensproblem p(cid:229) marknader i efterf(cid:246)ljande marknadsled (se nedan). Det m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r konstateras att den anm(cid:228)lda koncentrationen skulle ha skapat en s(cid:229)dan dominerande st(cid:228)llning som medf(cid:246)r att den effektiva konkurrensen p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mmas p(cid:229) den nordiska marknaden f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av satel- littransponderkapacitet. Tv-distribution till slutkund (enskilda hush(cid:229)ll) (307) Tredje man h(cid:229)ller inte med om att det (cid:228)r tekniskt n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till digitala s(cid:228)ndningar att ers(cid:228)tta befintliga parabolantenner eller mikrov(cid:229)gshuvud. Ur kommersiell synvinkel kan vidare n(cid:228)mnas att b(cid:229)de Canal Digital och Telia har b(cid:246)rjat med digitala tj(cid:228)nster och de erbjuder kunder f(cid:246)retagsspecifika avkodare, som inte accepterar Netcom/MTG:s smarta kort, till subventione- rade priser. Parternas argument vid hearingen (cid:150) att Net- com/MTG skulle kunna (cid:148)(cid:229)ka sn(cid:229)lskjuts(cid:148) p(cid:229) parternas investeringar i digital teknik (cid:150) f(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte st(cid:246)d av sakomst(cid:228)ndigheterna. Mot bakgrund av det ovanst(cid:229)ende kan parternas p(cid:229)st(cid:229)ende om att (cid:246)verg(cid:229)ngen till digitala tj(cid:228)nster kommer att minska Netcom/MTG:s beroende av Newcos inte godtas. Parternas andra p(cid:229)st(cid:229)ende kan f(cid:246)ljaktligen inte heller godtas (cid:150) Netcom/ MTG skulle inte ha kunnat st(cid:246)dja NSAB och d(cid:228)rigenom undanr(cid:246)jt koncentrationens ovann(cid:228)mnda negativa effek- ter f(cid:246)r NSAB:s konkurrensm(cid:228)ssiga st(cid:228)llning. satellittj(cid:228)nster (310) Som anges ovan anser parterna att den relevanta mark- naden f(cid:246)r tv-distribution till slutkund b(cid:246)r bed(cid:246)mas p(cid:229) nationell niv(cid:229) och p(cid:229) grundval av separata marknader f(cid:246)r kabel-tv och direktdistribution i hemmet. ¯ andra sidan finns det m(cid:229)nga tecken p(cid:229) att marknaden b(cid:246)r ses i ett vidare sammanhang, b(cid:229)de ur produktsynpunkt och geografisk synpunkt. Eftersom kommissionen anser att den f(cid:246)reslagna koncentrationen skulle skapa eller f(cid:246)r- st(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning oavsett vilken av dessa metoder att behandla effekterna av den f(cid:246)reslagna koncentrationen b(cid:229)de p(cid:229) den niv(cid:229) som parterna f(cid:246)resl(cid:229)r och p(cid:229) en kom- binerad marknad f(cid:246)r kabel-tv och direktdistribution i hemmet (nationell och skandinavisk/nordisk). som anv(cid:228)nds, kommer detta avsnitt (308) I sitt svar g(cid:246)r parterna slutligen g(cid:228)llande att de hotas av ett nytt marknadsintr(cid:228)de fr(cid:229)n Intelsat. Telenor hyr och driver all s(cid:228)ndningskapacitet vid Intelsats satellit p(cid:229) 1 grad v(cid:228)st. Parterna har inte l(cid:228)mnat n(cid:229)gon f(cid:246)rklaring till varf(cid:246)r det inte skulle vara rimligt att anta att Telenor ocks(cid:229) skulle vara inblandat i eventuell ny kapacitet som Intelsat kan komma placera p(cid:229) 1 grad v(cid:228)st. Intrycket av att det (cid:228)r troligt att Telenor skulle samarbeta om eventu- ell ny kapacitet som tillf(cid:246)rs av Intelsat f(cid:246)rst(cid:228)rks av det faktum att Telenor uppenbarligen har tillg(cid:229)ng till Intel- sats konfidentiella aff(cid:228)rsplaner. Parterna har inte heller kunnat ge n(cid:229)gra sk(cid:228)l f(cid:246)r varf(cid:246)r Intelsat, om f(cid:246)retaget skulle g(cid:229) in p(cid:229) marknaden oberoende av Telenor, inte skulle ha samma sv(cid:229)righeter att locka till sig programf(cid:246)- retag som beskrivits ovan avseende NSAB. Om n(cid:229)got borde Intelsat f(cid:229) (cid:228)nnu st(cid:246)rre sv(cid:229)righeter, eftersom f(cid:246)re- inte har n(cid:229)gon marknadsst(cid:228)llning att bygga ett taget marknadsintr(cid:228)de p(cid:229). Kommissionen kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte godta att det finns n(cid:229)got som tyder p(cid:229) att Newcos st(cid:228)ll- ning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r satellittransponderkapacitet skulle begr(cid:228)nsas av att Intelsat g(cid:229)r in p(cid:229) marknaden. i) Nationella separata marknader f(cid:246)r kabel-tv och direkt- distribution i hemmet A. Kabel-tv (311) I Norge (cid:228)ger Telenor det n(cid:228)st st(cid:246)rsta kabel-tv-n(cid:228)tet, som omkring [30(cid:150)40 %]* av alla norska hush(cid:229)ll med kabel-tv (cid:228)r anslutna till. I likhet h(cid:228)rmed (cid:228)ger Telia det n(cid:228)st st(cid:246)r- sta kabel-tv-n(cid:228)tet i Danmark. Enligt anm(cid:228)lan har Telia en andel p(cid:229) [10(cid:150)20 %]* av alla anslutna hush(cid:229)ll i Dan- mark [30(cid:150)40 %]* om kabel och SMATV kombineras). f(cid:246)r Tele Danmarks andel uppges vara [80(cid:150)90 %]* kabel-tv och [50(cid:150)60 %]* om SMATV r(cid:228)knas med. Om man antar att den relevanta marknaden f(cid:246)r kabel-tv-dis- tributon (cid:228)r nationell, (cid:228)r det f(cid:246)r detta beslut inte n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att bed(cid:246)ma effekterna av den f(cid:246)reslagna koncentra- tionen i Norge och Danmark. L 40/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 till hush(cid:229)ll anslutna 1 250 000 (312) Telia (cid:228)ger det st(cid:246)rsta kabel-tv-n(cid:228)tet i Sverige. ¯r 1998 n(cid:228)t var ([50(cid:150)60 %]* av alla svenska hush(cid:229)ll med kabel-tv) (49). Dessutom var 50 000 SMATV-hush(cid:229)ll anslutna till Telias n(cid:228)t. Antalet hush(cid:229)ll som (cid:228)r anslutna till Telias n(cid:228)t har (cid:246)kat de senaste fyra (cid:229)ren. Av de konkurrerande opera- t(cid:246)rerna (Netcom/MTG-gruppen) [10(cid:150)20 %]*, Stj(cid:228)rn TV [10(cid:150)20 %]* och Sweden on Line [0(cid:150)10 %]*. Kabelvision Telias har (313) I anm(cid:228)lan uttryckte parterna (cid:229)sikten att marknadsande- lar b(cid:246)r m(cid:228)tas p(cid:229) grundval av int(cid:228)kter fr(cid:229)n betal-tv i st(cid:228)l- let f(cid:246)r antal anslutna hush(cid:229)ll. P(cid:229) denna grund, och om betal-tv-int(cid:228)kter, som parterna f(cid:246)resl(cid:229)r, definieras som f(cid:246)r betal-tv- int(cid:228)kter som betalas av enskilda hush(cid:229)ll tj(cid:228)nster, uppges Telias marknadsandel i Sverige vara [20(cid:150)30 %]*. Kabelvision skulle d(cid:229) ha [30(cid:150)40 %]*, Stj(cid:228)rn TV [20(cid:150)30 %]* och Sweden on Line [10(cid:150)20 %]*. (314) De stora skillnader som f(cid:246)ljer av de tv(cid:229) ber(cid:228)kningsmeto- som Telia derna kan f(cid:246)rklaras av de aff(cid:228)rsmetoder anv(cid:228)nder j(cid:228)mf(cid:246)rt med dess konkurrenter. Telia s(cid:228)ljer normalt ett kombinationspaket best(cid:229)ende av infrastruk- turtj(cid:228)nster och ett relativt stort antal tv-kanaler som ett (cid:148)gratis basutbud(cid:148) till hyresv(cid:228)rdar och andra fastighets(cid:228)- gare. Telia betraktar inte int(cid:228)kterna fr(cid:229)n denna f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning som int(cid:228)kter fr(cid:229)n betal-tv. F(cid:246)retaget r(cid:228)knar endast med int(cid:228)kter fr(cid:229)n enskilda hush(cid:229)ll som betalar f(cid:246)r att ta emot extra kanaler ut(cid:246)ver basutbudet. Kabelvision och de andra kabeloperat(cid:246)rerna har en annorlunda aff(cid:228)rs- strategi. De tillhandah(cid:229)ller endast ett relativt smalt bas- utbud av fr(cid:228)mst markbundna must carry-kanaler, och s(cid:228)ljer d(cid:228)rf(cid:246)r enligt parternas definition de flesta av sina tj(cid:228)nster som betal-tv. Denna definitions svagheter (cid:228)r uppenbara, eftersom den i praktiken inneb(cid:228)r att alla Telia-kunder som bara abonnerar p(cid:229) basutbudet inte genererar n(cid:229)gon oms(cid:228)ttning alls enligt den f(cid:246)reslagna marknadsdefinitionen. Om emellertid en annan kund abonnerar p(cid:229) exakt samma kanaler i ett av de konkurre- rande operat(cid:246)rernas n(cid:228)t skulle st(cid:246)rre delen av den gene- rerade oms(cid:228)ttningen omfattas av parternas definition. Mer (cid:228)n [45(cid:150)55 %]* av Telias int(cid:228)kter fr(cid:229)n kabel-tv h(cid:228)r- r(cid:246)r fr(cid:229)n hyresv(cid:228)rdar och fastighets(cid:228)gare. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rt att parterna har f(cid:246)rs(cid:246)kt utesluta denna del av Telias oms(cid:228)ttning fr(cid:229)n sin definition av mark- naden f(cid:246)r betal-tv. Det (cid:228)r s(cid:228)rskilt anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rt efter- som de har gjort detta utan att beakta den oms(cid:228)ttning som uteslutits (cid:246)ver huvud taget. P(cid:229) grundval av de senaste uppgifter som l(cid:228)mnats skulle Telias marknads- andel vara [55(cid:150)65 %]* st(cid:246)rre (cid:228)n Kabelvisions om de totala int(cid:228)kterna skulle anv(cid:228)ndas som ber(cid:228)kningsgrund. (315) Viktigare (cid:228)r att unders(cid:246)kningen har visat att Telia lik- som dess konkurrenter normalt anger sitt marknads- inflytande genom att h(cid:228)nvisa till antal anslutna hush(cid:229)ll och inte till int(cid:228)kter fr(cid:229)n betal-tv (se till exempel Telias (cid:229)rsredovisning f(cid:246)r 1997). V(cid:228)rderingen vid f(cid:246)rv(cid:228)rv av kabeln(cid:228)t g(cid:246)rs ocks(cid:229) i allm(cid:228)nhet p(cid:229) grundval av antalet anslutna hush(cid:229)ll. Digitaliseringen f(cid:246)rv(cid:228)ntas allm(cid:228)nt (cid:246)ka betydelsen av kabel-tv-n(cid:228)tets storlek (cid:228)nnu mer, bland annat f(cid:246)r att den g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att sprida de stora inve- steringarna p(cid:229) ett st(cid:246)rre antal kunder. Mot bakgrund av det ovanst(cid:229)ende drar kommissionen slutsatsen att det relevanta m(cid:229)ttet p(cid:229) parternas marknadsstyrka (cid:228)r antalet anslutna hush(cid:229)ll. (316) Parterna har h(cid:228)vdat att det inte finns n(cid:229)gra geografiska koncessionsomr(cid:229)den f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av kabel-tv- tj(cid:228)nster i Sverige. Det betyder att den viktigaste enskilda faktorn f(cid:246)r att en kabel-tv-operat(cid:246)r skall vara konkur- renskraftig i den analoga milj(cid:246)n (cid:228)r m(cid:246)jligheten att till- handah(cid:229)lla eftertraktade kanaler och program till priser som (cid:228)r attraktiva f(cid:246)r hyresv(cid:228)rdar och/eller enskilda hus- h(cid:229)ll, beroende p(cid:229) vilken distributionsmetod som v(cid:228)ljs. Som angetts ovan har Telia eftersom f(cid:246)retaget kontrolle- rar (cid:246)ver [55(cid:150)65 %]* av marknaden, redan f(cid:246)re den f(cid:246)re- slagna koncentrationen kunnat uppn(cid:229) avsev(cid:228)rt b(cid:228)ttre villkor fr(cid:229)n programf(cid:246)retag (cid:228)n andra svenska kabel-tv- operat(cid:246)rer, (cid:228)ven distributionsvillkoren f(cid:246)r TV3, som parterna betraktar som en (cid:148)must carry(cid:148)-kanal. Denna m(cid:246)jlighet att uppn(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nliga villkor (cid:228)r ett tecken p(cid:229) Telias dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den svenska marknaden f(cid:246)r kabel-tv-tj(cid:228)nster. Tillv(cid:228)xten av Telias kabel-tv-verk- samhet under de senaste fyra (cid:229)ren bekr(cid:228)ftar vidare att ingen av de mindre kabel-tv-operat(cid:246)rerna har kunnat utmana denna st(cid:228)llning i n(cid:229)gon betydande m(cid:229)n. (317) De vertikala effekterna av den f(cid:246)reslagna koncentratio- nen skulle f(cid:246)rst(cid:228)rka Telias dominerande st(cid:228)llning avse- v(cid:228)rt. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta skulle Newco, som f(cid:246)rklarats ovan, fungera som m(cid:229)lvakt f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llandet av satellit- kapacitet. Tv-kanaler som levereras i ett kabel-tv-n(cid:228)t n(cid:229)r normalt kabeloperat(cid:246)ren via satellit. Detta inneb(cid:228)r att Newco kommer att kunna erbjuda programf(cid:246)retag en kombinerad tj(cid:228)nst best(cid:229)ende av satellits(cid:228)ndning och access till Telias kabel-tv-n(cid:228)t. F(cid:246)re koncentrationen kunde Telia inte g(cid:246)ra detta (50). Ingen av de andra svenska kabeloperat(cid:246)rerna (cid:228)r vertikalt integrerad med satellittj(cid:228)nster. Efter koncentrationen skulle Newco d(cid:228)r- f(cid:246)r f(cid:229) en unik f(cid:246)rm(cid:229)ga att locka till sig programf(cid:246)retag. (318) F(cid:246)r det andra, vilket kommer att f(cid:246)rklaras nedan, skulle Newco i sin egenskap av ink(cid:246)pare av program bli en (49) Enligt Telia passeras [(cid:133)]* svenska hush(cid:229)ll (av totalt 3 980 000) av (50) Telias planer p(cid:229) att lansera direktdistribution i hemmet kommer dess kabeln(cid:228)t, dvs. (cid:228)r bel(cid:228)gna inom 50 meter fr(cid:229)n kabeln. att f(cid:246)rklaras nedan. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/49 obligatorisk partner f(cid:246)r alla programf(cid:246)retag som vill v(cid:228)nda sig till svenska och andra nordiska tittare. Ur ett programf(cid:246)retags perspektiv (cid:228)r marknaden inte begr(cid:228)n- sad till svensk kabel-tv. I st(cid:228)llet vill programf(cid:246)retag nor- malt f(cid:229) en s(cid:229) vidstr(cid:228)ckt distribution som m(cid:246)jligt. Under- s(cid:246)kningen har visat att distributionsavtal mellan pro- gramf(cid:246)retag och nordiska distribut(cid:246)rer av kabel-tv och direktdistribution i hemmet ofta omfattar hela Skandina- vien eller Norden och t(cid:228)cker r(cid:228)ttigheter till kabel-tv, SMATV och/eller direktdistribution i hemmet. Om man finns separata nationella marknader f(cid:246)r antar att det kabel-tv och direktdistribution i hemmet (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r klart relevant att Newco skulle ha en betydande verk- samhet p(cid:229) ett antal n(cid:228)rliggande marknader och att f(cid:246)re- taget totalt skulle kontrollera tillg(cid:229)ngen till n(cid:228)stan dub- belt s(cid:229) m(cid:229)nga nordiska hush(cid:229)ll som Telia gjorde innan koncentrationen. Newco kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att ha en (cid:228)nnu starkare st(cid:228)llning vid f(cid:246)rhandlingar med programf(cid:246)retag (cid:228)n vad Telia har haft hittills. (319) Som kommer att f(cid:246)rklaras nedan skulle Newco f(cid:246)r det tredje vara i st(cid:229)nd att inf(cid:246)ra Telenors f(cid:246)retagsspecifika teknik som en faktisk nordisk standard f(cid:246)r tv-s(cid:228)ndning. Detta skulle inneb(cid:228)ra att andra svenska kabel-tv-opera- t(cid:246)rer skulle beh(cid:246)va f(cid:229) sin krypteringsteknik p(cid:229) licens fr(cid:229)n sin dominerande konkurrent. Till f(cid:246)ljd av den f(cid:246)re- slagna koncentrationen skulle d(cid:228)rf(cid:246)r en ny form av beroendef(cid:246)rh(cid:229)llande skapas mellan Telia och de andra svenska kabel-tv-operat(cid:246)rerna. (320) Paterna h(cid:228)vdar i sitt svar att Telias st(cid:228)llning som kabel- tv-operat(cid:246)r i Sverige kan utmanas av andra befintliga kabel-tv-operat(cid:246)rer, bredbandsn(cid:228)tspecialister och till och med enskilda kabel-tv-kunder, som (cid:228)ger inomhusn(cid:228)t som de enligt parterna skulle kunna driva sj(cid:228)lva. Detta p(cid:229)st(cid:229)ende f(cid:229)r inte st(cid:246)d av de faktiska omst(cid:228)ndigheterna. Parterna anf(cid:246)rde i svaret att Telia redan har f(cid:246)rlorat flera kontrakt. Ovan framgick ju dock att allt fler hush(cid:229)ll i sj(cid:228)lva verket anslutits till Telias kabeln(cid:228)t under de senaste fyra (cid:229)ren. Parterna har allts(cid:229) inte visat att det (cid:228)r s(cid:229) troligt att Telias tillv(cid:228)xttrend kommer att v(cid:228)nda att de begr(cid:228)nsar sitt marknadsbeteende f(cid:246)r att inte tappa kun- der, s(cid:228)rskilt med tanke p(cid:229) vilka konkurrensf(cid:246)rdelar kon- centrationen ger. (321) Telias redan tidigare dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den svenska kabel-tv-marknaden skulle sammanfattningsvis st(cid:228)rkas avsev(cid:228)rt genom vertikal integrering med satellit- tj(cid:228)nster och Newcos starka st(cid:228)llning som programin- k(cid:246)pare. D(cid:228)rmed skulle Newco kunna f(cid:229) (cid:228)nnu f(cid:246)rm(cid:229)nli- gare distributionsavtal (cid:228)n Telia. Den f(cid:246)reslagna koncen- trationen skulle d(cid:228)rf(cid:246)r minska (cid:246)vriga svenska kabel-tv- operat(cid:246)rers konkurrenskraft ytterligare. Newcos st(cid:228)llning som leverant(cid:246)r av tekniska tj(cid:228)nster skulle dessutom skapa ett nytt beroende mellan Telia och (cid:246)vriga svenska kabel-tv-operat(cid:246)rer, som skulle ha (cid:228)nnu mindre m(cid:246)jlig- heter att effektivt konkurrera med Newco. (322) Parterna anf(cid:246)r att den p(cid:229)g(cid:229)ende (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n analog till digital s(cid:228)ndningsteknik kommer att ge befintliga och nya konkurrenter nya m(cid:246)jligheter. I detta sammanhang kan det noteras att Telia redan har introducerat digitala tj(cid:228)nster i sitt kabel-tv-n(cid:228)t (51). De flesta mindre svenska kabel-tv-operat(cid:246)rer har hittills inte kunnat investera s(cid:229) mycket som Telia och som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att uppgradera kabel-tv-n(cid:228)ten till digitala n(cid:228)t. Som anf(cid:246)rts ovan anv(cid:228)n- der Telia en strategi d(cid:228)r de flesta hush(cid:229)ll som (cid:228)r anslutna till dess kabeln(cid:228)t f(cid:229)r ett analogt basutbud med ganska m(cid:229)nga tv-kanaler, vilket inneb(cid:228)r att f(cid:229) avkodare anv(cid:228)nds i n(cid:228)tet j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra kabeloperat(cid:246)rer. Att Newcos kabel-tv-n(cid:228)t har ett litet antal (analoga) avko- dare l(cid:228)r g(cid:246)ra det l(cid:228)ttare att inf(cid:246)ra digitala avkodare, eftersom tittarna inte beh(cid:246)ver (cid:246)vertalas att g(cid:246)ra en andra investering. Telias avtalssystem med hyresv(cid:228)rdar eller fastighets(cid:228)gare i st(cid:228)llet f(cid:246)r direkt med enskilda hus- h(cid:229)ll v(cid:228)ntas underl(cid:228)tta lanseringen av digitala tj(cid:228)nster. Parterna bestred detta i svaret och gav ett exempel fr(cid:229)n F(cid:246)renade kungariket som de anser visar att operat(cid:246)rer med m(cid:229)nga analoga avkodare har b(cid:228)ttre f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar att introducera digitala avkodare. ˜ven om det f(cid:246)rh(cid:229)ller sig s(cid:229) i F(cid:246)renade kungariket, tycks marknadsvillkoren vara annorlunda i de nordiska l(cid:228)nderna. Enligt ett press- meddelande fr(cid:229)n Canal Digital (52) hade endast 20 % av f(cid:246)retagets nya digitala kunder tidigare haft en analog utrustning. Telia har inte l(cid:228)mnat motsvarande uppgifter om lanseringen av digitala tj(cid:228)nster i sitt kabel-tv-n(cid:228)t. Parternas argument att lanseringen av digitala tj(cid:228)nster ger en konkurrensnackdel kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte godtas. (323) N(cid:228)r v(cid:228)l kabel-tv-n(cid:228)tet konverterats digitalt kommer alla hush(cid:229)ll att beh(cid:246)va digitala avkodare f(cid:246)r att ta emot sig- naler. Telia erbjuder subventionerade digitala avkodare till de hush(cid:229)ll som abonnerar p(cid:229) dess digitala tj(cid:228)nster. Som framg(cid:229)r nedan skulle Newco efter koncentrationen kunna anv(cid:228)nda Telenors egen teknik i de digitala avko- darna i sitt distributionsn(cid:228)t. De digitala avkodarna kom- mer att beh(cid:246)vas f(cid:246)r kringtj(cid:228)nster som Internetuppkopp- ling, best(cid:228)llvideo, prelimin(cid:228)r best(cid:228)llvideo eller betal-tv. Dessa tj(cid:228)nster borde vara attraktiva f(cid:246)r tittarna. Det (51) Telenor planerar att lansera digitala tj(cid:228)nster i sitt kabel-tv-n(cid:228)t n(cid:228)sta (cid:229)r. (52) Den 5 juli 1999. L 40/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 finns d(cid:228)rf(cid:246)r ingen anledning till att inf(cid:246)randet av digitala tj(cid:228)nster skulle f(cid:246)rsvaga Telias st(cid:228)llning p(cid:229) den svenska marknaden f(cid:246)r kabel-tv. Newcos betydligt starkare st(cid:228)ll- ning p(cid:229) digitala kabel-tv-tj(cid:228)nster (cid:228)n (cid:246)vriga svenska kabel-tv-operat(cid:246)rer l(cid:228)r tv(cid:228)rtom utg(cid:246)ra en viktig konkur- rensf(cid:246)rdel, som ytterligare minskar mindre kabel-tv-ope- rat(cid:246)rers m(cid:246)jligheter att utmana Newco. (324) Sammanfattningsvis framg(cid:229)r av vad som anf(cid:246)rts ovan att den f(cid:246)reslagna koncentrationen enligt parternas marknadsdefinition skulle st(cid:228)rka Telias dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den svenska marknaden f(cid:246)r kabel-tv-tj(cid:228)ns- ter. ras av Netcom/MTG-koncernen (bland annat de svenska, norska och danska TV3 och TV1000) och Canal Digital erbjuder Canal+ och Kanal5 samt dess systerkanaler i Norge och Danmark. Den st(cid:246)rsta icke markbundna tv- kanalen i Sverige (cid:228)r TV3 medan Kanal5 (cid:228)r n(cid:228)st st(cid:246)rst. B(cid:229)da (cid:228)r reklamfinansierade kommersiella kanaler. TV3 har fler tittare (omkring [5(cid:150)15 %]*) men Kanal5 har n(cid:228)s- tan f(cid:246)rdubblat sin tittarandel p(cid:229) senare (cid:229)r och har nu omkring [0(cid:150)10 %]*. Den andra sortens kanaler som bara erbjuds av en leverant(cid:246)r (cid:228)r premiumbetalkanaler, till exempel Canal+ fr(cid:229)n Canal Digital och TV1000 fr(cid:229)n Viasat. B. Direktdistribution i hemmet (327) Det (cid:228)r som framg(cid:229)r ovan riktigt som parterna h(cid:228)vdar att Viasat f(cid:246)re koncentrationen lyckats f(cid:246)rh(cid:229)llandevis b(cid:228)ttre med marknadsf(cid:246)ringen av sin analoga direktdistri- bution. Betydelsen av detta b(cid:246)r dock inte (cid:246)verskattas. De flesta hush(cid:229)llens analoga avkodare kan ta emot sig- naler fr(cid:229)n b(cid:229)de Canal Digital och Viasat. F(cid:246)r att byta leverant(cid:246)r beh(cid:246)ver kunderna bara s(cid:228)tta i ett annat smart kort i avkodaren. Newco skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kunna n(cid:229) de flesta hush(cid:229)ll med analog direktdistribution och skulle redan fr(cid:229)n b(cid:246)rjan ha avtal med [60(cid:150)70 %]* av dem. (cid:228)r parterna n(cid:228)rvarande (325) Telenor (Canal Digital) (cid:228)r en av dagens tv(cid:229) analoga leve- rant(cid:246)rer av direktdistribution i hemmet i Sverige och i Norden. Den andra (cid:228)r Viasat (Netcom/MTG-koncernen). omkring f(cid:246)r Enligt [500 000(cid:150)600 000]* svenska hush(cid:229)ll anslutna till de tv(cid:229) analoga leverant(cid:246)rerna. De analoga mottagare som anv(cid:228)nds i Sverige och (cid:246)vriga Norden inneh(cid:229)ller normalt tv(cid:229) ing(cid:229)ngar f(cid:246)r smarta kort. De flesta svenska hush(cid:229)ll med direktdistribution anv(cid:228)nder Nordenparabolen, som kan ta emot signaler fr(cid:229)n b(cid:229)de 1 grad v(cid:228)st (Telenor) och 5 grader (cid:246)st (NSAB). I den analoga milj(cid:246)n kan d(cid:228)rf(cid:246)r de flesta hush(cid:229)ll med direktdistribution abonnera p(cid:229) Canal Digital och Viasat samtidigt (dubbel anv(cid:228)ndning). Det (cid:228)r d(cid:228)rmed sv(cid:229)rt och inte s(cid:228)rskilt meningsfullt att g(cid:246)ra en traditionell ber(cid:228)kning av marknadsandelar. ¯r 1998 n(cid:229)dde Canal Digitals analoga direktdistribution till svenska hush(cid:229)ll [60(cid:150)70 %]* av alla hush(cid:229)ll med analog av alla direktdistribution. Viasat n(cid:229)dde s(cid:229)dana hush(cid:229)ll. [70(cid:150)80 %]* (326) Analog direktdistribution i hemmet i Sverige och (cid:246)vriga Norden skiljer sig fr(cid:229)n kabel-tv-distribution i ett v(cid:228)sent- ligt avseende. N(cid:228)r det g(cid:228)ller kabel (cid:228)r historiskt sett alla tv-kanaler tillg(cid:228)ngliga i alla kabeln(cid:228)t, medan de tv(cid:229) ope- rat(cid:246)rernas direktdistributionspaket (cid:228)r mindre enhetliga och vissa tv-kanaler bara kan f(cid:229)s fr(cid:229)n en av leverant(cid:246)- rerna. Viasat erbjuder till exempel kanaler som produce- (328) Den relevanta fr(cid:229)gan (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r om Newcos konkurrens- f(cid:246)rdelar efter koncentrationen skulle g(cid:246)ra det v(cid:228)sentligt sv(cid:229)rare f(cid:246)r Viasat att konkurrera om direktdistribution i hemmet. Bed(cid:246)mningen m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till den p(cid:229)g(cid:229)- ende (cid:246)verg(cid:229)ngen till digitala s(cid:228)ndningar. Som angetts ovan (cid:228)r det bara Canal Digital som tillhandah(cid:229)ller digital direktdistribution i Sverige och (cid:246)vriga Norden. De har d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 100 % av marknadssegmentet. Par- terna angav i sitt svar att Viasat skulle kunna inf(cid:246)ra digi- tal direktdistribution p(cid:229) ett halv(cid:229)r och att ett sk(cid:228)l till att Viasat (cid:228)nnu inte har inf(cid:246)rt s(cid:229)dana tj(cid:228)nster (cid:228)r att de vill s(cid:228)nka kostnaderna f(cid:246)r att anv(cid:228)nda b(cid:229)de analog och digi- tal s(cid:228)ndning. Rent inf(cid:246)ra digital direktdistribution p(cid:229) relativt kort tid. Den viktigaste begr(cid:228)nsningen l(cid:228)r troligen vara kommersiell. Som par- terna har p(cid:229)pekat (cid:228)r kostnaderna f(cid:246)r dubbel s(cid:228)ndning en viktig faktor. Att Canal Digital har kunnat betala kostnaderna beror p(cid:229) att f(cid:246)retaget (cid:228)r vertikalt integrerat med Telenors satellittj(cid:228)nster. Canal Digital m(cid:229)ste inte som Viasat hyra satellitkapacitet p(cid:229) kommersiella villkor. inte heller kunna (cid:148)(cid:229)ka Netcom/MTG skulle som sagt sn(cid:229)lskjuts(cid:148) p(cid:229) parternas investeringar i digital teknik, eftersom de digitala avkodare som Canal Digital och Telia tillhandah(cid:229)ller inte accepterar smarta kort fr(cid:229)n Netcom/MTG. tekniskt kan Viasat sina abonnenter 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/51 (329) Canal Digital (cid:228)r (cid:228)nd(cid:229) p(cid:229) kort till medell(cid:229)ng sikt den enda leverant(cid:246)r som erbjuder nya eller befintliga abon- nenter digitala kringtj(cid:228)nster. Canal Digital har dessutom slutit flera avtal med programf(cid:246)retag om ensamr(cid:228)tten till digitala s(cid:228)ndningar. Canal Digitals ensamr(cid:228)tt (cid:228)r mera vidstr(cid:228)ckt f(cid:246)r digitala tj(cid:228)nster (cid:228)n f(cid:246)r analoga. Av samma sk(cid:228)l som f(cid:246)r kabel-tv kommer Newco att ha betydligt st(cid:246)rre k(cid:246)pkraft (cid:228)n Canal Digital och Telenor haft hittills. P(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r kabel-tv till(cid:229)ter digitala s(cid:228)nd- ningar att man inf(cid:246)r kringtj(cid:228)nster, s(cid:229)som snabb nerladd- ning fr(cid:229)n Internet, prelimin(cid:228)r best(cid:228)llvideo, best(cid:228)llvideo och betal-tv. Canal Digital kommer att vara ensamma om att erbjuda kunderna dessa tj(cid:228)nster. Canal Digital har d(cid:228)rf(cid:246)r stora f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar att vinna ytterligare marknadsandelar n(cid:228)r hush(cid:229)ll med dubbel anv(cid:228)ndning g(cid:229)r (cid:246)ver fr(cid:229)n analoga till digitala tj(cid:228)nster. programf(cid:246)retagen skulle ge dem de r(cid:228)ttigheter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att p(cid:229)b(cid:246)rja direktdistributionen. Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att f(cid:228)sta n(cid:229)gon vikt vid denna f(cid:246)rklaring. (332) Det b(cid:246)r dessutom noteras att Telias beslut att investera i marknaden f(cid:246)r direktdistribution i hemmet fattades av den h(cid:246)gsta ledningen och tillk(cid:228)nnagavs i 1997 (cid:229)rs (cid:229)rs- redovisning. Detta strider mot det p(cid:229)st(cid:229)tt (cid:148)oberoende(cid:148) beslutet att inte fullf(cid:246)lja planerna, som i grund och bot- ten gjorde investeringen i satellittranspondrar (cid:246)verfl(cid:246)dig [(cid:133)]* (cid:229)r innan hyresavtalet l(cid:246)per ut. Telia har inte kun- nat visa att dess h(cid:246)gsta ledning tog det beslutet och (cid:228)nnu mindre att det var oberoende av den planerade fusionen med Telenor. (330) Detta g(cid:228)ller (cid:228)ven SMATV, d(cid:228)r det i den analoga milj(cid:246)n (cid:228)nnu inte har varit ekonomiskt genomf(cid:246)rbart att instal- lera kringtj(cid:228)nster som kr(cid:228)ver en relativt dyr uppgrade- ring av infrastrukturen och att en avkodare anv(cid:228)nds. Det har dock gjorts g(cid:228)llande att digitaliseringen kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att introducera s(cid:229)dana tj(cid:228)nster till en rimlig kostnad. Newco skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kunna erbjuda SMATV-n(cid:228)t en head-end in the sky-utrustning, som skulle ge tillg(cid:229)ng till tj(cid:228)nster som man annars inte skulle ha tillg(cid:229)ng till. Telia anv(cid:228)nder f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ett lik- nande koncept f(cid:246)r att s(cid:228)nda tv-signaler till den danska kabel-tv-verksamheten fr(cid:229)n de satellittranspondrar Telia hyr. F(cid:246)rutom att en utvidgad verksamhet ger st(cid:246)rre int(cid:228)kter kan strategin ytterligare (cid:246)ka b(cid:229)de antalet hush(cid:229)ll som (cid:228)r anslutna till Newcos distributionssystem och Newcos k(cid:246)pkraft (se punkt 347 och fram(cid:229)t). (333) Sammanfattningsvis skulle den f(cid:246)reslagna koncentratio- nen enligt parternas marknadsdefinition st(cid:228)rka Canal Digitals st(cid:228)llning p(cid:229) den svenska marknaden f(cid:246)r direkt- distributionstj(cid:228)nster och avl(cid:228)gsna Telia som en potentiell konkurrent. Men kommissionen anser att Newcos fram- tida marknadsst(cid:228)llning kan uppv(cid:228)gas av Viasats nuva- rande st(cid:228)llning vad g(cid:228)ller analog direktdistribution och m(cid:246)jligheten att Viasat kan (cid:246)vervinna de kommersiella hindren f(cid:246)r etablering av digitala s(cid:228)ndningar. Men kom- missionen anser vidare att det (cid:228)r tydligt att Newco i framtida f(cid:246)rhandlingar med programf(cid:246)retagen kan anv(cid:228)nda sig av att de kan garantera anslutning av de flesta eller till och med alla hush(cid:229)ll med analog och digi- tal direktdistribution i hemmet. Viasat skulle inte kunna h(cid:228)vda n(cid:229)got liknande utan att hyra ytterligare satellit- kapacitet av Newco och lansera digitala s(cid:228)ndningar. (331) F(cid:246)rutom att de ovann(cid:228)mnda effekterna skulle st(cid:228)rka Canal Digitals st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r direktdistribu- tion i hemmet, skulle koncentrationen avl(cid:228)gsna Telia som en potentiell konkurrent p(cid:229) den marknaden. Innan den f(cid:246)reslagna koncentrationen tillk(cid:228)nnagavs stod Telia i begrepp att g(cid:229) in g(cid:229) marknadssegmentet f(cid:246)r direktdistri- bution i hemmet. N(cid:228)r Telia (cid:229)r 1997 beslutade investera i ett [l(cid:229)ngsiktigt]* avtal om hyra av satellittransponder- kapacitet fr(cid:229)n NSAB hade f(cid:246)retaget planer p(cid:229) att lansera direktdistribution i konkurrens med Telenor (och Net- com/MTG). Telia h(cid:228)vdar att beslutet att inte g(cid:229) vidare fattades oberoende av fusionsplanerna med Telenor och att koncentrationen d(cid:228)rf(cid:246)r inte leder till att en potentiell konkurrent f(cid:246)rsvinner. Telia h(cid:228)vdar att planerna (cid:246)ver- gavs eftersom man inte kunde f(cid:229) programf(cid:246)retagen att bevilja s(cid:228)ndningsr(cid:228)ttigheter f(cid:246)r direktdistribution i hem- met. Telia har dock inte lagt fram n(cid:229)gra bevis som st(cid:246)- der detta p(cid:229)st(cid:229)ende. F(cid:246)rutom att bevis saknas, inneb(cid:228)r f(cid:246)rklaringen att Telia efter flera (cid:229)rs kontakter med pro- gramf(cid:246)retag skulle g(cid:246)ra en stor och l(cid:229)ngsiktig investe- ring i satellitkapacitet utan att ha f(cid:246)rs(cid:228)krat sig om att (334) Mycket tyder d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) att den f(cid:246)reslagna transaktionen kan skapa en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r direktdistribution, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r digitala s(cid:228)ndningar. Efter- som samma sk(cid:228)l som st(cid:228)rker Telias dominerande st(cid:228)ll- ning p(cid:229) kabel-tv-marknaden ger konkurrensproblem p(cid:229) marknaden f(cid:246)r direktdistribution kan fr(cid:229)gan l(cid:228)mnas (cid:246)ppen, eftersom den inte i sak f(cid:246)r(cid:228)ndrar bed(cid:246)mningen. ii) Kombinerad nationell marknad f(cid:246)r kabel-tv och direkt- distribution i hemmet (335) Vissa tredje m(cid:228)n anser att kabel- och parabols(cid:228)ndningar b(cid:246)r bed(cid:246)mas tillsammans, s(cid:228)rskilt med tanke p(cid:229) (cid:246)ver- g(cid:229)ngen fr(cid:229)n analog till digital s(cid:228)ndningsteknik. Godtas detta blir de negativa effekterna av koncentrationen L 40/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 desamma som ovan. Den enda skillnaden blir att kon- centrationen i s(cid:229) fall inneb(cid:228)r att Telias andel av mark- naden f(cid:246)r kabel-tv-verksamhet sl(cid:229)s samman med Canal Digitals andel av marknaden f(cid:246)r direktdistribution. En bredare marknadsdefinition (cid:228)ndrar d(cid:228)rf(cid:246)r inte bed(cid:246)m- ningen i sak av den anm(cid:228)lda transaktionen. (336) Enligt parternas siffror finns det ungef(cid:228)r lika m(cid:229)nga hus- h(cid:229)ll med SMATV som med direktdistribution. Ett pro- blem med att ber(cid:228)kna andelarna av marknaden f(cid:246)r direktdistribution (cid:228)r att det finns m(cid:229)nga dubbla anv(cid:228)n- dare. Om man bortser fr(cid:229)n denna sv(cid:229)righet och ber(cid:228)k- nar andelarna p(cid:229) en kombinerad marknad f(cid:246)r s(cid:228)nd- ningar via kabel, SMATV och direktdistribution har Telia och Canal Digital marknadsandelar p(cid:229) cirka [35(cid:150)45 %]* respektive [5(cid:150)15 %]*. (337) Newcos marknadsandel blir d(cid:229) [45(cid:150)55 %]*, dvs. dubbelt s(cid:229) stor som den n(cid:228)rmaste konkurrenten Netcom/MTG. Eftersom Canal Digital kan n(cid:229) alla svenska tittare med analog direktdistribution skulle Newco f(cid:229) direkt tillg(cid:229)ng till omkring [55(cid:150)65 %]* av alla hush(cid:229)ll med kabel-tv, SMATV och direktdistribution. utvidgning av marknaden p(cid:229)verkar bed(cid:246)mningen i sak. Canal Digitals och Viasats ovan beskrivna st(cid:228)llning inom direktdistributionen i hemmet p(cid:229) den skandinaviska marknaden f(cid:246)rblir i stort sett of(cid:246)r(cid:228)ndrad eftersom l(cid:228)n- derna har en liknande marknadssituation och de flesta hush(cid:229)ll kan ta emot analoga signaler fr(cid:229)n b(cid:229)de Canal Digital och Viasat. De siffror som l(cid:228)mnats visar att de tv(cid:229) leverant(cid:246)rernas marknadsandelar i Danmark liknar situationen i Sverige, medan motsatt situation r(cid:229)der i Norge och Finland. F(cid:246)r kabel-tv skulle Newco kom- binera det st(cid:246)rsta n(cid:228)tet i Sverige med det n(cid:228)st st(cid:246)rsta i Danmark och Norge. (341) Ber(cid:228)kningen av marknadsandelar st(cid:246)ter p(cid:229) samma pro- blem som i fr(cid:229)ga om direktdistribution till dubbla anv(cid:228)ndare. Dessutom finns flera k(cid:228)llor f(cid:246)r ber(cid:228)kningen av marknadens totala storlek (53). Om man bortser fr(cid:229)n metodproblemen och anv(cid:228)nder parternas uppgifter f(cid:246)r att ber(cid:228)kna andelarna av hela den skandinaviska mark- naden f(cid:246)r s(cid:228)ndning via kabel-tv, SMATV och satellit f(cid:229)r Telia och Telenor/Canal Digital en marknadsandel p(cid:229) cirka [25(cid:150)35 %]* respektive [15(cid:150)25 %]*. Newco har d(cid:229) en marknadsandel p(cid:229) [45(cid:150)55 %]*, mer (cid:228)n dubbelt s(cid:229) stor som den st(cid:246)rsta konkurrenten Netcom/MTG, och fyra g(cid:229)nger s(cid:229) stor som (cid:246)vriga konkurrenter (54). (338) ˜ven om marknaden bed(cid:246)ms p(cid:229) denna niv(cid:229) skulle kon- centrationen ge Newco alla de ovann(cid:228)mnda konkurrens- f(cid:246)rdelarna, n(cid:228)mligen att kunna kombinera den st(cid:246)rsta svenska distributionsverksamheten i Telias kabel-tv-n(cid:228)t med Telenors satellitverksamhet, att f(cid:229) en betydligt star- kare st(cid:228)llning som programink(cid:246)pare (cid:228)n b(cid:229)de Telia och Canal Digital, och att som leverant(cid:246)r av tekniska tj(cid:228)nster skapa ett nytt beroende hos (cid:246)vriga svenska kabel-tv-ope- rat(cid:246)rer. Dessutom skulle Newco fortfarande ha en mycket stark st(cid:228)llning vid (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n analoga till digitala tj(cid:228)nster. (339) Koncentrationen skulle d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)ven under dessa f(cid:246)r- uts(cid:228)ttningar skapa eller st(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning. (342) I sitt svar inv(cid:228)nde parterna mot siffrorna med h(cid:228)nvis- ning till MTG:s (cid:229)rsredovisning, d(cid:228)r det anges att MTG ansluter programf(cid:246)retag till 1,9 miljoner nordiska hus- h(cid:229)ll. Denna siffra inbegriper dock m(cid:229)nga kunder som k(cid:246)per av (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare, och kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte j(cid:228)mf(cid:246)ras med siffrorna ovan. F(cid:246)r att kunna j(cid:228)mf(cid:246)ra ovanst(cid:229)ende siffror med de siffror som parternas svar bygger p(cid:229), skulle man beh(cid:246)va l(cid:228)gga till Telenors kunder som k(cid:246)per av (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. I Skandinavien levererar Telenor till [600 000(cid:150)700 000]* SMATV-tittare p(cid:229) (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarbasis. Detta motsvarar [65(cid:150)75 %]* av alla SMATV-tittare. New- till slutkund och cos andel av all f(cid:246)rs(cid:228)ljning, direkt genom (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare, skandinaviska hush(cid:229)ll med direktdistribution, kabel-tv och SMATV skulle d(cid:229) bli [60(cid:150)70 %]* (eller [50(cid:150)60 %]* i Norden). ˜ven den mark- nadsandelen (cid:228)r dubbelt s(cid:229) stor som den f(cid:246)r Netcom/ MTG. till iii) Kombinerad skandinavisk/nordisk marknad f(cid:246)r kabel-tv och direktdistribution (340) Vissa tredje m(cid:228)n g(cid:246)r g(cid:228)llande att bed(cid:246)mningen b(cid:246)r g(cid:246)ras p(cid:229) skandinavisk (eller m(cid:246)jligen till och med nor- disk) niv(cid:229). Kommissionen anser att inte heller en s(cid:229)dan (343) Det b(cid:246)r ocks(cid:229) noteras att parternas marknadsandelar skulle bli (cid:228)nnu st(cid:246)rre om man tar h(cid:228)nsyn till att cirka (53) Alla alternativa k(cid:228)llor anger en mindre total marknad (cid:228)n parterna uppgivit. I parternas uppgifter underskattas d(cid:228)rf(cid:246)r deras samman- lagda marknadsandel j(cid:228)mf(cid:246)rt med den mark- nadsandel som blir resultatet om man anv(cid:228)nder n(cid:229)gon av de alter- nativa k(cid:228)llorna. F(cid:246)r detta beslut (cid:228)r det dock tillr(cid:228)ckligt att ange de siffror som parterna har tillhandah(cid:229)llit. (med h(cid:246)gst 10 %) (54) Ingen av parterna har n(cid:229)gon verksamhet av betydelse i Finland. med h(cid:228)nsyn till Finlands storlek i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de tre skandina- viska l(cid:228)nderna, skulle dock parternas andel av den nordiska mark- naden f(cid:246)rbli [40(cid:150)50 %]*. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/53 [85(cid:150)95 %]* av alla skandinaviska kunder med direktdis- tribution kommer att kunna ta emot analog direktdistri- bution fr(cid:229)n Telenors satelliter utan att byta utrustning eller ens flytta sin parabolantenn. Newco skulle d(cid:229) kunna n(cid:229) fler hush(cid:229)ll (cid:228)n vad som anges ovan och ha en marknadsandel p(cid:229) [70(cid:150)80 %]* av alla skandinaviska hus- h(cid:229)ll med direktdistribution, kabel-tv och SMATV ([60(cid:150)70 %]* i Norden. (344) Newco skulle inte bara n(cid:229) minst dubbelt s(cid:229) m(cid:229)nga hus- h(cid:229)ll som de fr(cid:228)msta konkurrenterna utan ocks(cid:229) (cid:150) om marknaden bed(cid:246)ms p(cid:229) skandinavisk eller nordisk niv(cid:229) (cid:150) f(cid:229) alla n(cid:228)mnda konkurrensf(cid:246)rdelar av den f(cid:246)reslagna koncentrationen, n(cid:228)mligen sammanslagning av Telias svenska och danska kabel-tv-n(cid:228)t med Telenors satellit- verksamhet, en avsev(cid:228)rt starkare st(cid:228)llning som program- ink(cid:246)pare (cid:228)n b(cid:229)de Telia och Canal Digital och det nya beroende som st(cid:228)llningen som leverant(cid:246)r av tekniska tj(cid:228)nster skapar hos kabel-tv-operat(cid:246)rer som konkurrerar med Telia. Dessutom skulle Newco fortfarande ha en betydligt starkare st(cid:228)llning vad g(cid:228)ller (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n analoga till digitala tj(cid:228)nster. (345) ˜ven under dessa f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar skulle koncentrationen skapa eller st(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning. iv) (cid:214)vergripande slutsats om tv-distribution direkt till enskilda hush(cid:229)ll (346) Enligt den information kommissionen f(cid:229)tt skulle Newco enligt parternas marknadsdefinition kontrollera anslut- ningen av (cid:246)ver [55(cid:150)65 %]* av alla svenska hush(cid:229)ll med kabel-tv. Om bed(cid:246)mningen utg(cid:229)r fr(cid:229)n en kombinerad svensk marknad f(cid:246)r kabel-tv, direktdistribution och SMATV blir resultatet detsamma. Anses marknaden vara skulle Newco kontrollera skandinavisk eller nordisk, anslutningen av minst [45(cid:150)55 %]* av alla hush(cid:229)ll. Oav- sett hur marknaden definieras ger parternas distribu- tionsverksamheter Newco en distributionsvolym som l(cid:229)ngt (cid:246)verstiger de befintliga konkurrenternas. D(cid:228)rf(cid:246)r anser kommissionen att Newcos st(cid:228)rkta st(cid:228)llning som programink(cid:246)pare och leverant(cid:246)r av tekniska tj(cid:228)nster, i kombination med de vertikala effekterna av Telias inte- grering med Telenors satellittj(cid:228)nster, skulle skapa eller st(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den relevanta mark- naden f(cid:246)r tv-distribution till slutkund. Ink(cid:246)p av program eftersom deras (347) Parterna anser att ingen av dem bedriver n(cid:229)gra omfat- tande programink(cid:246)p, verksamheter begr(cid:228)nsas till att paketera och distribuera tv-kanaler. Unders(cid:246)kningen visar dock att det bara g(cid:228)ller program f(cid:246)r premiumkanaler (fr(cid:228)mst filmer och sportr(cid:228)ttigheter), d(cid:228)r parterna hittills har varit ganska sm(cid:229) ink(cid:246)pare ((cid:228)ven om (cid:229)tminstone Telia har f(cid:246)rv(cid:228)rvat b(cid:229)de film- och sport- r(cid:228)ttigheter och nyligen lanserade en s(cid:228)rskild golfkanal i sitt kabeln(cid:228)t). Via (cid:228)garintressen i Canal Digital har Tele- nor dock f(cid:246)rbindelser med Canal+, som (cid:228)r en av v(cid:228)rl- dens st(cid:246)rsta ink(cid:246)pare av s(cid:229)dana program. Canal Digital distribuerar bland annat program f(cid:246)r premiumkanaler. F(cid:246)retaget har slutit avtal om de skandinaviska r(cid:228)ttighe- terna b(cid:229)de med flera stora Hollywoodstudior, som Para- mount, MGM och Fox, och om premiumr(cid:228)ttigheterna till bland annat engelsk ligafotboll och NBA-basket. Canal Digital k(cid:246)pte den 1 september 1999 ensamr(cid:228)tten till att s(cid:228)nda italiensk ligafotboll i Norden som tidigare innehades av Netcom/MTG. R(cid:228)ttigheterna f(cid:246)rv(cid:228)rvades av Canal+, som ocks(cid:229) k(cid:246)per r(cid:228)ttigheter till betal-tv f(cid:246)r Canal Digitals r(cid:228)kning. (348) Det har ocks(cid:229) p(cid:229)pekats att Newco skulle kunna utvidga ink(cid:246)psverksamheten med premiumr(cid:228)ttigheter f(cid:246)r filmer och sport genom att f(cid:246)rv(cid:228)rva de nordiska r(cid:228)ttigheterna till exempelvis Hollywoodfilmer f(cid:246)r alla relevanta befint- liga s(cid:228)ndningsv(cid:228)gar (betal-tv, best(cid:228)llvideo, premiumkana- ler och andra betalkanaler, kostnadsfri tv och kanaler i basutbudet). Newco skulle ha incitament att anv(cid:228)nda en s(cid:229)dan strategi f(cid:246)r att locka kunder till betal-tv, prelimi- n(cid:228)r best(cid:228)llvideo och best(cid:228)llvideo n(cid:228)r f(cid:246)retaget ut(cid:246)kar sin digitala distribution via kabel och satellit. R(cid:228)ttigheterna f(cid:246)r premiumkanaler och andra betal-tv-kanaler skulle kunna anv(cid:228)ndas av Canal+, som i Norden bara distribue- ras av Canal Digital. F(cid:246)retaget skulle ocks(cid:229) kunna s(cid:228)lja r(cid:228)ttigheter f(cid:246)r kostnadsfri tv och kanaler i basutbudet till andra programf(cid:246)retag eller utveckla egna kanaltj(cid:228)nster f(cid:246)r basutbudet. Hollywoodstudior f(cid:246)redrar normalt att avtala med k(cid:246)parna om s(cid:229) m(cid:229)nga s(cid:228)ndningsv(cid:228)gar som m(cid:246)jligt, eftersom det minskar kostnaderna f(cid:246)r och ris- kerna med att s(cid:228)lja de nordiska programr(cid:228)ttigheterna. (349) Parterna inv(cid:228)nde mot argumentet och h(cid:228)vdade att Net- Com/MTG k(cid:246)per fler program (cid:228)n de. I j(cid:228)mf(cid:246)relsen ute- l(cid:228)mnar parterna dock Canal+ som dels har ensamr(cid:228)tt till s(cid:228)ndningar p(cid:229) premiumkanal p(cid:229) Canal Digitals plattform f(cid:246)r satellits(cid:228)ndningar, dels k(cid:246)per r(cid:228)ttigheter till betal-tv f(cid:246)r Canal Digital. Canal+ har (cid:246)ver 10 miljoner abonnen- ter i Europa. Det kan f(cid:246)ljaktligen inte h(cid:228)vdas att Newco skulle ha mindre resurser f(cid:246)r programink(cid:246)p (cid:228)n Netcom/ MTG. Tv(cid:228)rtom l(cid:228)r Newco med h(cid:228)nsyn till storleken ha L 40/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 st(cid:246)rre resurser f(cid:246)r programink(cid:246)p (cid:228)n Netcom/MTG. Par- terna h(cid:228)vdar ocks(cid:229) att Netcom/MTG (cid:228)r en st(cid:246)rre leve- rant(cid:246)r av betal-tv-tj(cid:228)nster (cid:228)n Newco (se ovan). F(cid:246)r slut- satsen h(cid:228)vdar parterna dock (cid:229)terigen att antalet anslutna hush(cid:229)ll (d(cid:228)r Newco skulle vara klart st(cid:246)rst) (cid:228)r irrelevant. Som anf(cid:246)rts ovan (cid:228)r argumentet inte h(cid:229)llbart. NetCom/ MTG kan f(cid:246)rutom sina ovann(cid:228)mnda svagheter inte hel- ler s(cid:228)nda digitalt i direktdistribution eller via kabel. Kringtj(cid:228)nster som betal-tv, prelimin(cid:228)r best(cid:228)llvideo och best(cid:228)llvideo kr(cid:228)ver betydligt st(cid:246)rre s(cid:228)ndningskapacitet (cid:228)n den analoga tekniken ger. NetCom/MTG kommer d(cid:228)rf(cid:246)r inte att kunna konkurrera effektivt med Newco om r(cid:228)ttigheterna till alla s(cid:228)ndningsv(cid:228)gar f(cid:246)r attraktiva filmer s(cid:229) l(cid:228)nge inte f(cid:246)retaget inf(cid:246)rt digital teknik. (cid:214)ven efter en (cid:246)verg(cid:229)ng missgynnas Netcom/MTG i konkur- rensen, eftersom de har betydligt f(cid:228)rre hush(cid:229)ll anslutna. hush(cid:229)ll med kabel-tv och de flesta hush(cid:229)ll med direktdis- tribution och SMATV). Newco skulle ocks(cid:229) bli den enda distribut(cid:246)ren med god t(cid:228)ckning av hush(cid:229)ll med tv i alla st(cid:246)rre st(cid:228)der. S(cid:229)dana hush(cid:229)ll (cid:228)r s(cid:228)rskilt intressanta f(cid:246)r annons(cid:246)rer och d(cid:228)rmed f(cid:246)r kommersiella programf(cid:246)re- tag. Andra distributionssystem som Netcom/MTG:s sys- tem (med under h(cid:228)lften s(cid:229) m(cid:229)nga anslutna hush(cid:229)ll) skulle inte kunna ers(cid:228)tta Newcos distributionsn(cid:228)t. (352) Parterna f(cid:246)rs(cid:246)ker i svaret f(cid:246)rringa betydelsen av f(cid:246)rdelen med att ha tillg(cid:229)ng till fler hush(cid:229)ll, genom att h(cid:228)vda att Netcom/MTG och Stj(cid:228)rn TV (cid:228)r alternativa programf(cid:246)re- tag som inte finns med i basutbudet. S(cid:229)dana programf(cid:246)- retag kommer dock fortfarande att vilja n(cid:229) s(cid:229) m(cid:229)nga hush(cid:229)ll som m(cid:246)jligt. En operat(cid:246)r av kabel-tv-n(cid:228)t kan som Telia och Telenor v(cid:228)lja att debitera kunderna f(cid:246)r ett stort basutbud som inte kr(cid:228)ver n(cid:229)gon avkodare eller att bara s(cid:228)nda okrypterade must carry-kanaler, som de flesta andra operat(cid:246)rer g(cid:246)r. De flesta kabel-tv-operat(cid:246)rer erbjuder ett basutbud och ett eller flera st(cid:246)rre och dyrare kanalpaket, (cid:228)ven om deras strategi f(cid:246)ruts(cid:228)tter avkodare. En kanal i till(cid:228)ggspaketet kan bara tas emot av vissa anslutna hush(cid:229)ll, p(cid:229) samma s(cid:228)tt som i parternas kabel- tv-n(cid:228)t. Kabel-tv-operat(cid:246)rernas aff(cid:228)rsbeslut p(cid:229)verkar inte det grundl(cid:228)ggande faktum att reklamfinansierade kanaler (cid:228)r beroende av att n(cid:229) s(cid:229) m(cid:229)nga tittare som m(cid:246)jligt i varje enskilt distributionssystem. P(cid:229) samma s(cid:228)tt som i parternas kabel-tv-n(cid:228)t str(cid:228)var reklamfinansierade kanaler efter att finnas med i basutbuden. Alla reklamfinansie- rade kanaler som inte kan komma med i basutbudet i parternas distributionsn(cid:228)t kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att f(cid:229) samma distributionssv(cid:229)righeter i basutbudet fr(cid:229)n Netcom/MTG och Stj(cid:228)rn TV. Parternas p(cid:229)st(cid:229)ende godtas d(cid:228)rf(cid:246)r inte. Argumentet kommer att bli fullst(cid:228)ndigt irrelevant n(cid:228)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till den digitala tekniken har (cid:228)gt rum, efter- som alla hush(cid:229)ll d(cid:229) kommer att beh(cid:246)va digitala avko- dare f(cid:246)r att ta emot tv-signaler (55) och inte ens must- carry-signaler kommer att finnas tillg(cid:228)ngliga okrypte- rade. (350) Program f(cid:246)r premiumkanaler (cid:228)r emellertid inte det enda (och inte ens det viktigaste) intresseomr(cid:229)det. Det r(cid:229)der allm(cid:228)n enighet i branschen om att premium-betal-tv inte har varit p(cid:229)drivande i utvecklingen av kabel-tv, direkt- distribution och SMATV i Norden. Den fr(cid:228)msta p(cid:229)dri- vande kraften har varit inf(cid:246)randet av reklamfinansierade kanaler och miniavgiftskanaler. B(cid:229)de Telia och Telenor bedriver programink(cid:246)p och ing(cid:229)r b(cid:229)da distributionsavtal f(cid:246)r olika kommersiella tv-kanaler via kabel, direktdistri- bution och SMATV, som sedan s(cid:228)ljs antingen som paket eller separat (f(cid:246)rs(cid:228)ljning till slut- kund) eller till andra kabel- och SMATV-operat(cid:246)rer (f(cid:246)r- s(cid:228)ljning till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare). B(cid:229)de Canal Digital och Viasat har k(cid:246)pt ensamr(cid:228)tten till direktdistribution f(cid:246)r olika kanaler. Kabel-tv-r(cid:228)ttigheter brukar vanligen inte beviljas exklusivt. Canal Digital har dock f(cid:229)tt k(cid:246)pa flera kom- binerade [(cid:133)]* som inbegriper direktdistribution, SMATV och kabel. Efter transaktionen skulle Newco d(cid:228)rmed kunna anv(cid:228)nda sin starkare vertikala integrering f(cid:246)r att f(cid:229) inflytande p(cid:229) f(cid:246)rhandlingarna med programf(cid:246)retagen, oavsett om den skandinaviska tv-distributionen anses utg(cid:246)ra en relevant marknad eller flera n(cid:228)rliggande mark- nader. till enskilda hush(cid:229)ll (351) Unders(cid:246)kningen visade att Newco skulle bli en obligato- risk partner reklamfinansierade f(cid:246)r alla som s(cid:228)nder kanaler eller miniavgiftskanaler och riktar sig till den nordiska marknaden. S(cid:229)dana programf(cid:246)retag anser att m(cid:246)jligheten att n(cid:229) tillr(cid:228)ckligt m(cid:229)nga hush(cid:229)ll (cid:228)r avg(cid:246)- rande f(cid:246)r att f(cid:229) in tillr(cid:228)ckligt stora reklamint(cid:228)kter eller int(cid:228)kter fr(cid:229)n abonnemangsavgifter. Efter koncentratio- nen kommer det att kr(cid:228)va anslutning till Newcos distri- butionsn(cid:228)t (d(cid:228)r Newco kontrollerar [60(cid:150)70 %]* av alla (353) Parterna har ocks(cid:229) h(cid:228)vdat att Stj(cid:228)rn TV har en lika stark f(cid:246)rhandlingsposition som Newco eftersom f(cid:246)retaget (cid:228)gs av UPC. Unders(cid:246)kningen visar dock att UPC:s tv-distri- butionsverksamhet utanf(cid:246)r Norden inte p(cid:229)verkar f(cid:246)r- m(cid:229)gan att konkurrera med Newco om programink(cid:246)p. Tv(cid:228)rtom visar unders(cid:246)kningen att Stj(cid:228)rn TV eller UPC (55) Parterna (liksom andra distribut(cid:246)rer) kommer att forts(cid:228)tta att erbjuda ett basutbud i den digitala milj(cid:246)n. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/55 skulle beh(cid:246)va betala h(cid:246)ga premier till tv-kanalerna f(cid:246)r att f(cid:229) exklusiva nordiska r(cid:228)ttigheter, eftersom de ansluter under 10 % av alla nordiska tittare. Alla tv-kanaler som (cid:246)verv(cid:228)ger att bevilja Stj(cid:228)rn TV eller UPC exklusiva eller f(cid:246)rm(cid:229)nliga nordiska r(cid:228)ttigheter skulle beh(cid:246)va ta ut en h(cid:246)g premie eftersom tv-kanalen kanske inte kan n(cid:229) res- ten av de nordiska tittarna, s(cid:228)rskilt inte tittare som (cid:228)r anslutna till Newcos olika distributionssystem. Det (cid:228)r osannolikt att det skulle vara l(cid:246)nsamt f(cid:246)r programf(cid:246)re- tag som har skapat en reklamfinansierad tv-kanal med s(cid:228)rskilda nordiska intressen att distribuera genom Stj(cid:228)rn TV/UPC, oberoende av vilka premier de i teorin skulle kunna f(cid:229). D(cid:228)rf(cid:246)r kan parternas argument om Stj(cid:228)rn TV:s f(cid:246)rhandlingsposition inte godtas. (354) Ett annat p(cid:229)st(cid:229)ende i parternas svar (cid:228)r att inf(cid:246)randet av digitala markbundna s(cid:228)ndningar kommer att minska programf(cid:246)retagens beroende av Newco. Digitala mark- bundna s(cid:228)ndningar inf(cid:246)rdes i Sverige den 1 april 1999. Med h(cid:228)nsyn till den relativt begr(cid:228)nsade bandbredd som finns tillg(cid:228)nglig (cid:228)r antalet licenser l(cid:229)gt. Licenser har beviljats de tre befintliga analoga markbundna must carry-kanalerna. Licens har dessutom beviljats de fyra kommersiella kanalerna TV3, Kanal5, Canal+ och TV8 samt fyra utbildningskanaler/regionala kanaler. Hittills (cid:228)r det bara de stats(cid:228)gda must-carry-kanalerna SVT som har b(cid:246)rjat med digitala markbundna s(cid:228)ndningar. F(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen av avkodare f(cid:246)r digitala markbundna s(cid:228)ndningar liten (omkring 350 de f(cid:246)rsta fyra m(cid:229)na- (cid:228)r mycket derna (56)). Parternas p(cid:229)st(cid:229)ende, att de digitala mark- bundna s(cid:228)ndningarna kommer att v(cid:228)sentligt begr(cid:228)nsa deras inflytande gentemot programf(cid:246)retag, kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte accepteras. (355) I Norge och Danmark skulle Newco kontrollera anslut- ningen av cirka [35(cid:150)45 %]* respektive [25(cid:150)35 %]* av hush(cid:229)ll med kabel-tv och ha en stark st(cid:228)llning i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till SMATV (se nedan) medan situationen i fr(cid:229)ga om direktdistribution i hemmet liknar den i Sverige. (356) Newco skulle kunna anta en aff(cid:228)rsstrategi som g(cid:229)r ut p(cid:229) att anv(cid:228)nda sin m(cid:229)lvaktsfunktion f(cid:246)r att f(cid:229) inflytande p(cid:229) marknaden i Sverige (som har ungef(cid:228)r dubbelt s(cid:229) m(cid:229)nga hush(cid:229)ll som Norge och Danmark) och f(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nliga eller exklusiva r(cid:228)ttigheter till kabel, direktdistribution och SMATV i hela Norden. Det (cid:228)r uppenbarligen riktigt att Newco kommer att beh(cid:246)va attraktiva program i sin tv-distributionsverksamhet, som parterna framh(cid:229)ller i sitt svar. Newco kommer dock att vara mindre beroende av varje enskild programleverant(cid:246)r (cid:228)n vice versa. Reklam- (56) Aftonbladet den 1 september 1999. finansierade programf(cid:246)retag och programf(cid:246)retag med miniavgiftskanaler i Norden bygger sin verksamhet p(cid:229) finansiering som kr(cid:228)ver tillg(cid:229)ng till de tittare som (cid:228)r anslutna till Newcos distributionsn(cid:228)t i Sverige. De skulle ha sm(cid:229) m(cid:246)jligheter och ingen anledning att st(cid:229) emot Newcos krav, s(cid:229) l(cid:228)nge de till(cid:229)ts bibeh(cid:229)lla och utveckla sin verksamhet. Newco skulle inte bara kunna hota med att utesluta programf(cid:246)retag fr(cid:229)n sin distribution, som Telia har gjort med en av Netcom/MTG:s kanaler. De skulle ocks(cid:229) kunna kr(cid:228)va betalning f(cid:246)r att f(cid:246)ra kanalen i sina distributionsn(cid:228)t eller paketera programf(cid:246)retagens kanaler s(cid:229) att det blir mindre l(cid:246)nande f(cid:246)r dem att g(cid:246)ra motst(cid:229)nd. Ett exempel p(cid:229) hur en distribut(cid:246)r p(cid:229)verkat utbudet (cid:228)r Telia som i flera (cid:229)r har f(cid:246)rt den engelskspr(cid:229)- kiga versionen av Eurosport i det basutbud som alla 1,3 miljoner anslutna hush(cid:229)ll har tillg(cid:229)ng till. Samtidigt har Telia lagt Eurosport Nordic-signalen i sitt till(cid:228)ggs- utbud, som kr(cid:228)ver avkodare f(cid:246)r mottagning. De flesta hush(cid:229)ll som (cid:228)r anslutna till Telias kabeln(cid:228)t och bara betalar f(cid:246)r basutbudet kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte ta in kanalen p(cid:229) sitt eget spr(cid:229)k, trots programf(cid:246)retagets anstr(cid:228)ngningar att erbjuda en mera attraktiv tj(cid:228)nst (57). (357) Vad g(cid:228)ller paketering har kommissionen ocks(cid:229) upp- m(cid:228)rksammats p(cid:229) att digitaliseringen kommer att ge dis- tribut(cid:246)rerna st(cid:246)rre inflytande (cid:246)ver programf(cid:246)retagen. Den (cid:246)kade kapaciteten ger n(cid:228)mligen distribut(cid:246)rerna m(cid:246)jlighet att skapa flera paket eller utbudsprofiler f(cid:246)r olika abonnentgrupper och d(cid:228)rmed erbjuda programf(cid:246)- retagen olika potentiella int(cid:228)kter. Digitaliseringen (cid:246)kar d(cid:228)rf(cid:246)r den dominerande distribut(cid:246)ren Newcos m(cid:246)jlighe- ter att ge de leverant(cid:246)rer som gynnas st(cid:246)rre int(cid:228)kter. (358) Newcos m(cid:246)jligheter att f(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nliga eller exklusiva dis- tributionsr(cid:228)ttigheter kommer v(cid:228)sentligt att f(cid:246)rsvaga st(cid:228)ll- ningen f(cid:246)r andra distribut(cid:246)rer av tv via kabel, direktdis- tribution och SMATV, eftersom deras produkter f(cid:229)r en kostnadsnackdel eller distribut(cid:246)rerna f(cid:229)r f(cid:228)rre tv-kanaler att erbjuda sina kunder. N(cid:228)r befintliga distributionsavtal skall f(cid:246)rnyas kommer programf(cid:246)retagen inte att ha n(cid:229)got l(cid:246)nsamt alternativ f(cid:246)r sin nordiska distribution. Detta skulle d(cid:228)rf(cid:246)r i slut(cid:228)ndan ge Newco en domine- rande st(cid:228)llning som ink(cid:246)pare av program f(cid:246)r tv-distribu- tion. (359) Farh(cid:229)gorna st(cid:228)rks av att Newco (cid:228)r vertikalt integrerat f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av satellittranspondrar med nordisk (57) Parterna p(cid:229)pekade i sitt svar att Eurosport Nordic ing(cid:229)r i Telias basutbud sedan i maj 1999, till f(cid:246)ljd av ett nytt avtal, som emeller- tid har en begr(cid:228)nsad varaktighet ([(cid:133)]*). L 40/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 t(cid:228)ckning. Newcos enda konkurrent p(cid:229) satellitsidan (cid:228)r integrerat och f(cid:246)retaget NSAB som inte (cid:228)r vertikalt Newco skulle d(cid:228)rmed bli den enda leverant(cid:246)r som kan erbjuda kombinationstj(cid:228)nster best(cid:229)ende av satellitinfra- struktur och distribution till slutkund och t(cid:228)cka de flesta hush(cid:229)ll med tv. Telenor och Canal Digital anv(cid:228)nder redan i viss m(cid:229)n s(cid:229)dana kombinationserbjudanden. Det framg(cid:229)r bland annat av Canal Digitals avtal med flera programf(cid:246)retag, d(cid:228)r programf(cid:246)retagen [(cid:133)]*. Detta lockar programf(cid:246)retag, eftersom transponderkapaciteten som hyrs separat kan utg(cid:246)ra 30 % eller mer av totalkost- naderna f(cid:246)r kanalen. Newco skulle kontrollera 65(cid:150)77 % av den nordiska transponderkapacitet som l(cid:228)mpar sig f(cid:246)r tv och ingen annan distribut(cid:246)r skulle kunna m(cid:228)ta sig med deras aff(cid:228)rsmetoder, eftersom de d(cid:229) skulle vara tvungna att hyra transpondrar fr(cid:229)n Newco eller NSAB till marknadspris. F(cid:246)rutom kostnadsf(cid:246)rdelen skulle Newco efter fusionen framg(cid:229)ngsrikt kunna ge program- f(cid:246)retag i Telias kabeln(cid:228)t eller p(cid:229) annat h(cid:229)ll mindre attraktiva distributionsvillkor (till exempel utanf(cid:246)r bas- utbudet) om de inte k(cid:246)per Newcos kombinationstj(cid:228)ns- ter. (361) Parterna har ocks(cid:229) kunnat s(cid:228)kra r(cid:228)ttigheterna till [(cid:133)]* fr(cid:229)n flera av sina befintliga leverant(cid:246)rer. Telenor har p(cid:229)b(cid:246)rjat en aggressiv strategi f(cid:246)r att f(cid:229) programf(cid:246)reta- gen att byta fr(cid:229)n NSAB:s till Telenors satelliter. Som n(cid:228)mnts ovan (cid:246)vertalades nyligen ett programf(cid:246)retag att flytta till 1 grad v(cid:228)st, genom ett avtal som bygger p(cid:229) genomslagskraft. Newco skulle kunna anv(cid:228)nda s(cid:229)dana strategier f(cid:246)r att ytterligare minska eller undanr(cid:246)ja kon- kurrensen fr(cid:229)n andra som erbjuder direktdistribution, kabel-tv och SMATV eller konkurrensen fr(cid:229)n NSAB, vil- ket ytterligare skulle st(cid:228)rka Newcos st(cid:228)llning som en obligatorisk partner till alla kommersiella programf(cid:246)re- tag. Det skulle avsev(cid:228)rt st(cid:228)rka Newcos m(cid:229)lvaktsfunktion och kontroll (cid:246)ver alla led i tv-distributionskedjan i Skan- dinavien. (362) Av alla ovanst(cid:229)ende sk(cid:228)l anser kommissionen att den anm(cid:228)lda koncentrationen skulle ge Newco en domine- rande st(cid:228)llning som ink(cid:246)pare av program f(cid:246)r tv-distribu- tion. F(cid:246)rs(cid:228)ljning till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare av programr(cid:228)ttigheter (360) Det (cid:228)r mycket troligt att Newco strategiskt skulle utnyttja sin starka st(cid:228)llning p(cid:229) ett omr(cid:229)de f(cid:246)r att st(cid:228)rka sin (cid:246)vergripande st(cid:228)llning som distribut(cid:246)r. Canal Digital har till exempel ing(cid:229)tt flera exklusiva distributionsavtal, som inte enbart omfattar k(cid:228)rnverksamheten med analog och digital direktdistribution utan (cid:228)ven digitala s(cid:228)nd- ningar p(cid:229) kabel-tv och SMATV. P(cid:229) liknande s(cid:228)tt har Telia ing(cid:229)tt avtal som inte bara ger f(cid:246)retaget f(cid:246)rdelaktiga distributionsr(cid:228)ttigheter f(cid:246)r kabel-tv, utan ocks(cid:229) r(cid:228)ttighe- ter till SMATV och direktdistribution (som Telia f(cid:246)r n(cid:228)r- varande inte anv(cid:228)nder i sin verksamhet). I svaret bestred Telia dessa slutsatser och h(cid:228)vdade att Canal Digital och i synnerhet de sj(cid:228)lva bara har n(cid:229)gra f(cid:229) exklusiva r(cid:228)ttighe- Inget av parternas p(cid:229)st(cid:229)enden kan godtas. Enligt ter. egna uppgifter har Canal Digital en l(cid:229)ng lista med exklu- siva r(cid:228)ttigheter. F(cid:246)retaget har till exempel digital ensam- r(cid:228)tt i Sverige till [(cid:133)]* kanaler inom direktdistribution, [(cid:133)]* inom kabel-tv och [(cid:133)]* inom SMATV. Det (cid:228)r mycket mer (cid:228)n Netcom/MTG. Det (cid:228)r inte f(cid:246)rv(cid:229)nande att leverant(cid:246)rerna varit mindre intresserade av att ge Net- com/MTG ensamr(cid:228)tt, eftersom m(cid:229)nga programf(cid:246)retag inte vill bli beroende av ett konkurrerande programf(cid:246)re- tag f(cid:246)r distributionen i Norden. Vad g(cid:228)ller parternas (cid:246)vriga p(cid:229)st(cid:229)enden visar de uppgifter som l(cid:228)mnats av programf(cid:246)retag och andra distribut(cid:246)rer tydligt, att Telias distributionsr(cid:228)ttigheter (cid:228)r f(cid:246)rm(cid:229)nliga. Den relevanta fr(cid:229)- gan (cid:228)r slutligen inte om Telia f(cid:246)re den f(cid:246)reslagna kon- centrationen redan har f(cid:246)rv(cid:228)rvat en stor portf(cid:246)lj med r(cid:228)ttigheter f(cid:246)r SMATV och direktdistribution. Vad som (cid:228)r relevant (cid:228)r i st(cid:228)llet att Telias m(cid:246)jlighet att g(cid:246)ra detta (utan att redan bedriva verksamhet p(cid:229) dessa omr(cid:229)den) visar hur stark den sammanslagna enheten skulle vara efter koncentrationen. (363) B(cid:229)da parterna (och Canal Digital) bedriver f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- verksamhet till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare av programr(cid:228)ttigheter. Tele- nor (inbegripet Canal Digital) (cid:228)r den st(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:228)ljaren och s(cid:228)ljer till mer (cid:228)n [(cid:133)]* (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare i de tre skandi- naviska l(cid:228)nderna. Kunderna (cid:228)r i huvudsak SMATV och kabeln(cid:228)t. Enligt Telias (cid:229)rsredovisning fr(cid:229)n 1998 erbj(cid:246)ds 686 000 tittare i Skandinavien betal-tv genom s(cid:229)dan verksamhet. Detta motsvarar 70 % av alla hush(cid:229)ll med SMATV i regionen. Den n(cid:228)st st(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:228)ljare som s(cid:228)ljer till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare (cid:228)r i alla tre l(cid:228)nderna Netcom/MTG, som 1998 n(cid:229)dde n(cid:229)got f(cid:228)rre tittare (cid:228)n Telenor. Enligt anm(cid:228)lan har Telias verksamhet hittills begr(cid:228)nsats till Danmark, d(cid:228)r till omkring [(cid:133)]* SMATV-n(cid:228)t (58). Ett allm(cid:228)nt inslag p(cid:229) marknaden f(cid:246)r f(cid:246)r- s(cid:228)ljning till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare har varit att m(cid:229)nga kunder har f(cid:229)tt leveranser fr(cid:229)n b(cid:229)de Telenor och Netcom/MTG. f(cid:246)retaget levererar (364) Den f(cid:246)reslagna koncentrationen tycks dock ge Newco m(cid:246)jlighet att vidareutveckla och st(cid:228)rka sin aff(cid:228)rsverk- samhet betydligt, vilket strategiskt mycket viktigt. Newco skulle kunna st(cid:228)rka f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- verksamheten till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare ytterligare genom att utnyttja b(cid:229)de sin m(cid:229)lvaktsfunktion f(cid:246)r satellittj(cid:228)nster, skulle kunna bli (58) Telia uppger inte hur m(cid:229)nga hush(cid:229)ll som tar emot tj(cid:228)nster genom deras f(cid:246)rs(cid:228)ljning till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/57 s(cid:228)rskilt digitalt, och sin st(cid:228)llning som obligatorisk part- ner f(cid:246)r kommersiella tv-kanaler vid distribution till slut- kund. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt skulle Newco kunna skapa flera analoga och digitala paket. Newco skulle som sagt bli det enda f(cid:246)retaget i Norden som i sina digitala paket skulle kunna erbjuda kringtj(cid:228)nster som betal-tv, prelimin(cid:228)r best(cid:228)ll- video, best(cid:228)llvideo och Internetuppkoppling. S(cid:229)dana paket skulle kunna erbjudas alla kabel- eller SMATV- operat(cid:246)rer p(cid:229) den nordiska marknaden. Newco skulle ha ett starkt incitament att anv(cid:228)nda en s(cid:229)dan strategi efter- som det kostar litet eller inget att till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare leve- rera s(cid:229)dana paket, som kommer att utvecklas f(cid:246)r den egna distributionsverksamheten. (365) ˜ven f(cid:246)re den f(cid:246)reslagna koncentrationen har Telia, Telenor och Canal Digital kunnat utnyttja sin starka st(cid:228)llning i respektive k(cid:228)rnverksamhet f(cid:246)r att f(cid:229) betydligt b(cid:228)ttre villkor fr(cid:229)n programf(cid:246)retagen (cid:228)n konkurrenterna (ur leverant(cid:246)rernas synvinkel kan man s(cid:228)ga att program- f(cid:246)retagen har accepterat att distribuera i parternas n(cid:228)t p(cid:229) betydligt s(cid:228)mre villkor (cid:228)n i konkurrerande distribu- tionssystem). Telia kunde 1995(cid:150)1998 minska sina totala avgifter till programf(cid:246)retagen betydligt, trots att antalet programf(cid:246)retag de hade distributionsavtal med (cid:246)kade [(cid:133)]* under samma period. Parterna bestrider detta i sva- ret och uppger att Telias l(cid:228)gre kostnader beror p(cid:229) att antalet hush(cid:229)ll med avkodare i Telias n(cid:228)t har minskat fr(cid:229)n [(cid:133)]* till [(cid:133)]*. De anf(cid:246)r vidare att j(cid:228)mf(cid:246)relsen b(cid:246)r grundas p(cid:229) Telias int(cid:228)kter fr(cid:229)n betal-tv. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta (cid:228)r det oklart hur f(cid:228)rre avkodare kan minska Telias kost- nader, men faktum kvarst(cid:229)r att Telia betalade i genom- snitt [(cid:133)]* till varje programf(cid:246)retag 1995. ¯r 1998 hade denna siffra sjunkit till [(cid:133)]*, en minskning med [(cid:133)]*. F(cid:246)r det andra accepterar kommissionen som n(cid:228)mnts ovan inte parternas definition av int(cid:228)kter fr(cid:229)n betal-tv, eftersom detta utesluter mer (cid:228)n halva Telias oms(cid:228)ttning fr(cid:229)n tv-distribution till slutkund. Det argument som par- terna l(cid:228)gger fram i sitt svar kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte godtas. s(cid:229) goda villkor att det kan ge konkurrerande kabel- och SMATV-operat(cid:246)rer vissa kortsiktiga kostnadsf(cid:246)rdelar, l(cid:228)r konkurrensen p(cid:229)verkas mycket negativt p(cid:229) medell(cid:229)ng till l(cid:229)ng sikt. (367) F(cid:246)r det f(cid:246)rsta skulle Newco kunna undanr(cid:246)ja konkurre- rande kabel- och SMATV-operat(cid:246)rer, inte bara genom att ha fullst(cid:228)ndig information om volymen av deras verksamhet och deras kostnadsstruktur, utan eventuellt (cid:228)ven genom att (cid:229)l(cid:228)gga dem exklusivitet eller andra begr(cid:228)nsande skyldigheter, vilket undanr(cid:246)jer m(cid:246)jlighe- terna att konkurrera genom nya eller innovativa pro- gram. (368) F(cid:246)r det andra skulle en s(cid:229)dan utveckling st(cid:228)lla program- f(cid:246)retagen mot en programink(cid:246)pare i dominerande eller till och med monopolst(cid:228)llning i Skandinavien. Det skulle inte bara p(cid:229)verka deras l(cid:246)nsamhet negativt utan (cid:228)ven minska m(cid:246)jligheterna att p(cid:229)verka sammans(cid:228)ttningen och f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av programmen eller kanalerna. Under s(cid:229)dana omst(cid:228)ndigheter l(cid:228)r programf(cid:246)retagen f(cid:229) svagare incitament att investera i b(cid:228)ttre kvalitet eller att utveckla nya program. Den f(cid:246)reslagna koncentrationen kan d(cid:228)r- f(cid:246)r leda till att digitaliseringen av de skandinaviska marknaderna f(cid:246)r tv-distribution ger konsumenterna ett mindre urval och inte ett st(cid:246)rre. (369) Den f(cid:246)reslagna koncentrationen skulle d(cid:228)rf(cid:246)r ge Newco en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)rs(cid:228)ljning av pro- gramr(cid:228)ttigheter till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare, oavsett om marknaden anses omfatta hela Skandinavien eller utg(cid:246)ra separata marknader i vart och ett av de tre l(cid:228)nderna. Tekniska tj(cid:228)nster i samband med betal-tv (366) Newco v(cid:228)ntas efter den f(cid:246)reslagna koncentrationen anv(cid:228)nda sin st(cid:228)llning som obligatorisk partner till pro- gramf(cid:246)retag f(cid:246)r att f(cid:229) (cid:228)nnu b(cid:228)ttre villkor f(cid:246)r de kom- binerade r(cid:228)ttigheterna till f(cid:246)rs(cid:228)ljning till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare och slutkunder. Med h(cid:228)nsyn till Newcos konkurrensf(cid:246)r- delar l(cid:228)r f(cid:246)retaget kunna erbjuda programpaket till pri- ser som starkt motiverar andra kabel- och SMATV-ope- rat(cid:246)rer att k(cid:246)pa r(cid:228)ttigheterna fr(cid:229)n Newco och inte direkt fr(cid:229)n enskilda programf(cid:246)retag som Netcom/MTG. S(cid:229)dana programf(cid:246)retag skulle d(cid:228)rigenom bli alltmer beroende av Newco f(cid:246)r tv-distributionen till slutkunder i de tre skandinaviska l(cid:228)nderna, vilket skulle h(cid:228)mma m(cid:246)jlighe- terna att ta upp konkurrensen med Newco om f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. ˜ven om Newco (cid:229)tminstone till en b(cid:246)rjan skulle erbjuda paketen till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna till (370) Marknaden f(cid:246)r tekniska betal-tv-tj(cid:228)nster (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande begr(cid:228)nsad, eftersom verksamheten sk(cid:246)ts internt av de flesta stora operat(cid:246)rer f(cid:246)r kabel-tv och direktdistribu- tion s(cid:229)som Telia, Telenor och Netcom/MTG. Men par- terna tillhandah(cid:229)ller tekniska betal-tv-tj(cid:228)nster till tredje man. Telenor tillhandah(cid:229)ller s(cid:229)dana tj(cid:228)nster b(cid:229)de sj(cid:228)lv- st(cid:228)ndigt och via Canal Digital, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r ensam i Norden om att leverera tekniska betal-tv-tj(cid:228)nster och har ett avtal med [(cid:133)]* och med andra svenska tillhandah(cid:229)ller kabel- och SMATV-operat(cid:246)rer. Telia s(cid:229)dana tj(cid:228)nster f(cid:246)r kabel- och SMATV-operat(cid:246)rer i Dan- mark och har ett avtal med [(cid:133)]*, enligt vilket de senare f(cid:229)tt licens p(cid:229) att anv(cid:228)nda Telias abonnentadministra- tionssystem. Telenor har gjort stora investeringar i sitt eget digitala system f(cid:246)r tillg(cid:229)ngskontroll, Conax (Condi- L 40/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 tional Access) och Applied Programme Interface. Tele- nors investering i denna teknik har (cid:246)kat med [(cid:133)]* per (cid:229)r under de senaste fyra (cid:229)ren. anv(cid:228)nda Conax-tekniken (cid:228)ven i Telias befintliga kabeln(cid:228)t och anv(cid:228)nda den ovan beskrivna strategin f(cid:246)r de digitala kabel-tv-avkodarna f(cid:246)r direktdistribution i hemmet. (371) Parterna h(cid:228)vdar att kunderna kommer att kunna byta leverant(cid:246)r utan att byta ut sin utrustning, sedan flera europeiska kabel-tv-operat(cid:246)rer 1997 antog Eurobox- standarden och sedan alla stora nordiska tv-distribut(cid:246)rer och programf(cid:246)retag 1998, i samband med diskussio- nerna om Nordig-projektet, antog gemensamma specifi- kationer f(cid:246)r en avkodare som bygge p(cid:229) europeisk stan- dard. Parterna medger dock att ytterligare harmonisering kr(cid:228)vs inom Nordig-projektet innan det blir genomf(cid:246)r- bart, och att Conax inte kan till(cid:228)mpas p(cid:229) Eurobox-stan- darden. (373) Newco tycks d(cid:228)rmed kunna anv(cid:228)nda sin st(cid:228)llning inom tekniska tj(cid:228)nster och den egna Conax-tekniken f(cid:246)r att ytterligare st(cid:228)rka sin kontroll (cid:246)ver de ovann(cid:228)mnda marknaderna. Eftersom Newco troligen skulle lyckas inf(cid:246)ra sin digitala teknik som en faktisk standard p(cid:229) den nordiska marknaden skulle koncentrationen ge en domi- nerande st(cid:228)llning p(cid:229) tekniska tj(cid:228)nster f(cid:246)r betal-tv. (372) Unders(cid:246)kningen visar att den f(cid:246)reslagna koncentratio- nen kan ge Newco incitament och m(cid:246)jlighet att antingen (cid:246)verge Nordig-projektet och koncentrera sig p(cid:229) det egna Conax-systemet eller anv(cid:228)nda Conax som tek- nik f(cid:246)r villkorad tillg(cid:229)ng i projektet. Om Newco skulle anv(cid:228)nda sin framskjutna st(cid:228)llning inom digitala tj(cid:228)nster (Telias kabeln(cid:228)t och Canal Digitals direktdistribution) f(cid:246)r att driva igenom Conax som en faktisk standard p(cid:229) marknaden, blir det mycket sv(cid:229)rt f(cid:246)r andra marknads- akt(cid:246)rer att inf(cid:246)ra ett konkurrerande system, eftersom s(cid:229) m(cid:229)nga hush(cid:229)ll skulle vara anslutna till Newcos distribu- tionssystem (59). Som exempel p(cid:229) hur Newco skulle kunna anv(cid:228)nda sin f(cid:246)retagsspecifika teknik f(cid:246)r att l(cid:229)sa kunder i distributionssystemet uppger tredje man att Telenor redan tar ut en h(cid:246)g till(cid:228)ggsavgift f(cid:246)r uppl(cid:228)nk- ning av tv-signaler som inte (cid:228)r krypterade med Conax- tekniken. Ett annat exempel (cid:228)r att de digitala avkodare f(cid:246)r direktdistribution som s(cid:228)ljs i de skandinaviska l(cid:228)n- derna (cid:228)r l(cid:229)sta till Canal Digitals programguide och det inbyggda telefonmodemet kan inte anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att n(cid:229) andra leverant(cid:246)rer. Om NetCom/MTG eller n(cid:229)gon annan leverant(cid:246)r skulle lansera digital direktdistribution, kan Canal Digitals kunder d(cid:228)rf(cid:246)r inte byta leverant(cid:246)r utan att k(cid:246)pa nya avkodare. I Telias digitala avkodare anv(cid:228)nds visserligen den med Conax konkurrerande tek- niken Viaccess, men bara n(cid:229)gra f(cid:229) s(cid:229)dana avkodare har installerats (omkring [(cid:133)]* av alla anslutna hush(cid:229)ll). Enligt parterna (cid:228)r en digital avkodare som kan ta emot b(cid:229)de kabel-tv och satellitsignaler bara [(cid:133)]* euro dyrare att tillverka (cid:228)n dagens signalspecifika [0(cid:150)20 %]*). Newco v(cid:228)ntas d(cid:228)rf(cid:246)r avkodare i Telias kabeln(cid:228)t (under Slutsats som tv-distributionsmarknaderna (374) Den f(cid:246)reslagna koncentrationen skulle skapa en vertikalt integrerad enhet och kombinera alla Telias och Telenors verksamheter och starka sidor inom tv-distribution. Eftersom alla de ovan beskrivna verksamheterna syftar till att l(cid:229)ta enskilda hush(cid:229)ll ta emot program som pro- duceras av olika programf(cid:246)retag, finns det en stark koppling mellan de olika leden i distributionskedjan. Detta skulle ge Newco kommersiellt incitament att h(cid:228)vda sin styrka i varje enskilt led f(cid:246)r att flytta fram sin position i (cid:246)vriga marknadsled. Det har fastst(cid:228)llts att den f(cid:246)reslagna koncentrationen skulle skapa eller st(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r Newco p(cid:229) omr(cid:229)dena f(cid:246)r till- handah(cid:229)llande av satellittransponderkapacitet, tv-distri- bution till slutkund, ink(cid:246)p och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av program till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare och tillhandah(cid:229)llande av teknik f(cid:246)r tek- niska tj(cid:228)nster f(cid:246)r kommersiell tv. Med h(cid:228)nsyn till kopp- lingen mellan dessa verksamheter (cid:228)r de konkurrenspro- blem som koncentrationen leder till st(cid:246)rre (cid:228)n summan av problemen i varje enskilt led i distributionskedjan. Det (cid:228)r s(cid:228)rskilt oroande att Newcos st(cid:228)llning skulle st(cid:228)r- kas ytterligare i den digitala milj(cid:246)n p(cid:229) det ovan beskrivna s(cid:228)ttet. Bildandet av Newco skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kunna leda till att ett enda f(cid:246)retag skulle kunna best(cid:228)mma utformningen av det nya konvergerade multimedialand- skapet utan att begr(cid:228)nsas i n(cid:229)gon st(cid:246)rre omfattning av konkurrenter, kunder eller konsumenter. (59) Operat(cid:246)rer av system f(cid:246)r villkorad tillg(cid:229)ng m(cid:229)ste erbjuda alla pro- gramf(cid:246)retag tillg(cid:229)ng p(cid:229) icke-diskriminerande villkor enligt Europa- parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/47/EG av den 24 oktober 1995 om till(cid:228)mpning av standarder f(cid:246)r s(cid:228)ndning av televisionssig- naler (direktivet), EGT L 281, 23. 11. 1995, s. 51. Det b(cid:246)r noteras att de f(cid:246)rdelar Newco f(cid:229)r genom att inf(cid:246)ra sin teknik som en fak- tisk standard inte p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt skulle kr(cid:228)va att f(cid:246)retaget agerar i strid med direktivet. (375) Problemen f(cid:246)rv(cid:228)rras av att Telenor har planer p(cid:229) att inom kort f(cid:246)rv(cid:228)rva kontrollen (cid:246)ver Norkring, ett norskt f(cid:246)retag f(cid:246)r markbunden tv-s(cid:228)ndning som (cid:228)ger ca 6 500 s(cid:228)ndningsstationer i Norge. Detta skulle ge Newco kon- troll (cid:246)ver alla dagens tekniska plattformar f(cid:246)r tv-distri- bution i Norge. N(cid:228)r det g(cid:228)ller konvergensen av medie- 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/59 och telefonisektorerna skulle Newco vidare (cid:228)ga den n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga infrastrukturen och ha enast(cid:229)ende m(cid:246)jligheter att kombinera olika telefoni-, Internet- och tv-tj(cid:228)nster. F(cid:246)retaget skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kunna skapa en kundlojalitet som ingen konkurrent med f(cid:228)rre tj(cid:228)nster skulle kunna m(cid:228)ta sig med. D(cid:228)rigenom skulle Newco kunna skapa o(cid:246)ver- stigliga intr(cid:228)deshinder f(cid:246)r hela sitt verksamhetsomr(cid:229)de. III. SAMLAD BED(cid:214)MNING AV DEN ANM˜LDA TRANS- AKTIONEN (376) Den anm(cid:228)lda transaktionen skulle skapa eller st(cid:228)rka dominerande st(cid:228)llningar p(cid:229) de ovann(cid:228)mnda mark- naderna f(cid:246)r telefonitj(cid:228)nster i Sverige, Norge och Irland och p(cid:229) olika niv(cid:229)er i tv-distributionskedjan i de nordiska l(cid:228)nderna. De negativa effekterna skulle uppst(cid:229) delvis p(cid:229) grund av den sammanslagna enhetens (cid:246)verl(cid:228)gsna mark- nadsstyrka, som framg(cid:229) av de stora marknadsandelarna j(cid:228)mf(cid:246)rt med mindre och svagare konkurrenter. Effek- terna st(cid:228)rks betydligt av den vertikala integration som resultatet n(cid:228)r Telias och Telenors verksamheter blir kombineras. Transaktionen skulle d(cid:228)rf(cid:246)r skapa en sam- manslagen enhet med stark eller dominerande st(cid:228)llning, som t(cid:228)cker telefoni- och tv-sektorernas hela v(cid:228)rdkedja. Att de flesta av Newcos konkurrenter inte alls (cid:228)r verti- integrerade st(cid:228)rker ytterligare f(cid:246)retagets domine- kalt rande st(cid:228)llning och minskar m(cid:246)jligheterna att effektivt konkurrera med Newco. Den sammanslagna enhetens breda verksamhet och framskjutna st(cid:228)llning inom digital teknik kommer ocks(cid:229) att utg(cid:246)ra betydande intr(cid:228)deshin- der p(cid:229) alla niv(cid:229)er av verksamheten. (377) Av ovanst(cid:229)ende sk(cid:228)l anser kommissionen att f(cid:246)retags- koncentrationen i sin anm(cid:228)lda form (cid:228)r of(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion, eftersom den skulle skapa eller st(cid:228)rka en s(cid:229)dan domine- rande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r telefoni- och tv- tj(cid:228)nster som p(cid:229)tagligt h(cid:228)mmar konkurrensen p(cid:229) den gemensamma marknaden i den mening som avses i arti- kel 2. 3 i koncentrationsf(cid:246)rordningen och inom EES-om- r(cid:229)det i den mening som avses i artikel 57. 1 i EES-avta- let. IV. PARTERNAS F(cid:214)RSLAG TILL ¯TAGANDEN (378) F(cid:246)r att l(cid:246)sa de konkurrensproblem som kommissionen l(cid:228)mnade anser att koncentrationen kan ge upphov till parterna den 17 och 24 september 1999 in (cid:229)taganden f(cid:246)r att l(cid:246)sa problemen (60). De senare (cid:229)tagandena l(cid:228)m- nades visserligen in efter den frist som f(cid:246)reskrivs i arti- kel 18 i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 447/98 (61), men enligt samma f(cid:246)rordning f(cid:229)r kommissionen i undantagsfall f(cid:246)rl(cid:228)nga trem(cid:229)nadersfristen. Det b(cid:246)r note- ras att parterna redan hade gjort vissa (cid:229)taganden i (cid:228)ren- det innan trem(cid:229)nadersfristen l(cid:246)pte ut, och att kommis- sionen fick in en ans(cid:246)kan om en veckas f(cid:246)rl(cid:228)ngning av fristen f(cid:246)r en andra omg(cid:229)ng (cid:229)taganden innan trem(cid:229)- I ans(cid:246)kan om fristf(cid:246)rl(cid:228)ngning nadersfristen l(cid:246)pte ut. angavs vilken sorts (cid:229)taganden som skulle l(cid:228)mnas efter en vecka, vilket gjorde att kommissionen kunde inleda bed(cid:246)mningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna redan innan de formellt lagts fram. (379) Telia och Telenor (cid:228)gs av den svenska respektive norska staten. Fusionsplanerna m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r godk(cid:228)nnas av par- lamenten i b(cid:229)da l(cid:228)nderna. Riksdagen i Sverige och stor- tinget i Norge godk(cid:228)nde transaktionen efter omfattande debatt om inte bara sj(cid:228)lva transaktionen utan (cid:228)ven om hur den p(cid:229)verkade flera andra politiska fr(cid:229)gor av all- m(cid:228)nt intresse, s(cid:229)som pluralitetsprincipen i media och den framtida utvecklingen av IT-samh(cid:228)llet. Det b(cid:246)r note- ras att de b(cid:229)da regeringarnas (cid:228)garroller kr(cid:228)vde att de tog ytterligare h(cid:228)nsyn till hur de senare (cid:229)tagandena kunde p(cid:229)verka andra politiska st(cid:228)llningstaganden och att dis- kussioner f(cid:246)rdes med f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r de b(cid:229)da parlamen- ten. Att fr(cid:229)gorna m(cid:229)ste avg(cid:246)ras i riksdag respektive stor- ting (cid:246)kade pressen. Eftersom politiska organ i tv(cid:229) olika l(cid:228)nder var inblandade blev det (cid:228)nnu sv(cid:229)rare att h(cid:229)lla den tidsfrist som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rordning (EG) nr 447/98. De s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheterna har d(cid:228)rf(cid:246)r inte s(cid:229) mycket att g(cid:246)ra med det statliga (cid:228)gandet i sig, utan snarare med att parternas aff(cid:228)rsverksamhet och den verksamhet som p(cid:229)verkades av de ytterligare (cid:229)taganden kan p(cid:229)verka andra fr(cid:229)gor av nationellt intresse och kr(cid:228)ver politisk konsultation. Att den svenska telekommyndigheten Post- och telestyrelsen den 16 september 1999 publicerade ett f(cid:246)rslag till ny lagstiftning om tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet f(cid:246)r- dr(cid:246)jde ytterligare regeringarnas utv(cid:228)rdering av de (cid:229)ta- ganden parterna planerade f(cid:246)r tillg(cid:229)ngen till accessn(cid:228)tet och kabel-tv. Parterna skulle (cid:228)ven beh(cid:246)va konsultera de (60) Efter kommissionens utv(cid:228)rdering gjorde parterna den 1 oktober 1999 en rad tekniska f(cid:246)rtydliganden av f(cid:246)rslaget. Uttrycket (cid:148)slut- ligt f(cid:246)rslag(cid:148) anv(cid:228)nds om de (cid:229)taganden som l(cid:228)mnades in den 17 och 24 september 1999, inklusive de f(cid:246)rtydliganden som gavs den 1 oktober 1999. (61) EGT L 61, 2. 3. 1998, s. 1. L 40/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 b(cid:229)da riksdagarna f(cid:246)r att anm(cid:228)la avtalet p(cid:229) nytt, vilket gjorde det sv(cid:229)rare att (cid:228)ndra avtalet (cid:228)n vad som (cid:228)r bruk- ligt vid andra transaktioner. c) T e l i a e l l e r T e l e n o r s k a l l a v y t t r a f (cid:246) l j a n d e : (380) Parterna utsattes d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r avsev(cid:228)rt st(cid:246)rre press n(cid:228)r (cid:229)ta- gandena l(cid:228)mnades, j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra stats- eller privat- (cid:228)gda bolag vars verksamhet inte direkt p(cid:229)verkar poli- tiska fr(cid:229)gor av allm(cid:228)nt intresse. Att tredje man redan i den f(cid:246)rsta etappen kommenterat fr(cid:229)gan om tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet och (cid:229)tagandenas klara karakt(cid:228)r gjorde att kommissionen kunde g(cid:246)ra en fullst(cid:228)ndig och god utv(cid:228)r- dering av det (cid:228)ndrade f(cid:246)rslaget, inklusive vederb(cid:246)rlig konsultation av medlemsstater och tredje man. (381) Parternas slutliga f(cid:246)rslag till (cid:229)taganden beskrivs nedan. a) T e l i a s k a l l a v y t t r a f (cid:246) l j a n d e : 1. Telia Norge, inklusive Telias verksamhet i Norge avseende in- och utrikessamtal med traditionell r(cid:246)sttelefoni, datakommunikationstj(cid:228)nster, abon- nentv(cid:228)xlar och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande tj(cid:228)ns- ter, samt Internettj(cid:228)nster. 2. N(cid:228)ttj(cid:228)nster som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande handl(cid:228)ggs via Telia N(cid:228)ttj(cid:228)nster Norden AB. 3. Telia InfoMedia Television AB, kabel-tv-verksamhet i Sverige. inklusive Telias b) T e l e n o r s k a l l a v y t t r a f (cid:246) l j a n d e : 1. Aktieandelen p(cid:229) 33 % i Telenordia, som (cid:228)r verk- samt inom in- och utrikessamtal med traditionell Internet och datakommunikations- r(cid:246)sttelefoni, tj(cid:228)nster samt globala tj(cid:228)nster, inklusive Nordi- com. 2. Aktieandelen p(cid:229) 50 % i Internordia, som tillhan- dah(cid:229)ller abonnentv(cid:228)xlar i Sverige. 3. Aktieposterna i Lokaldelen och Telenor F(cid:246)retags- info AB, som tillhandah(cid:229)ller lokala telefonkatalo- ger och f(cid:246)retagskataloger i Sverige. 4. Telenor Avidi AS, verksamhet i Norge. inklusive Telenors kabel-tv- Enligt (cid:229)tagandena skall antingen Telia avyttra hela sitt aktieinnehav i Eircom (tidigare Telecom Eireann) eller skall Telenor avyttra hela sitt aktieinnehav i ESAT Digifone. d) T i l l t r (cid:228) d e t i l l a c c e s s n (cid:228) t e t Enligt (cid:229)tagandena skall Telia och Telenor ge konkur- renterna tilltr(cid:228)de till sina respektive lokala accessn(cid:228)t och tillhandah(cid:229)lla alla tekniskt m(cid:246)jliga tj(cid:228)nster p(cid:229) villkor som inte (cid:228)r diskriminerande. ¯tagandet skall ge konkurrenterna m(cid:246)jlighet att uppr(cid:228)tta direkta kundrelationer med telekom-kunderna. (382) ¯tagandet om att tillhandah(cid:229)lla renodlad tillg(cid:229)ng till accessn(cid:228)tet skall tr(cid:228)da i kraft inom tre m(cid:229)nader fr(cid:229)n det att kommissionen fattat sitt beslut. Avyttringen av par- ternas respektive kabel-tv-n(cid:228)t och (cid:246)vrig verksamhet enligt ovan skall ske p(cid:229) s(cid:229)dana villkor kommissionen vanligen kr(cid:228)ver i den h(cid:228)r typen av (cid:228)renden och skall fullbordas inom [(cid:133)]* fr(cid:229)n den dag kommissionen fat- tade sitt beslut. (383) Avyttringen av varje aff(cid:228)rsomr(cid:229)de skall ske enligt kon- tinuitetsprincipen och skall omfatta tillr(cid:228)ckliga personal- resurser f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning, produktion och administration, alla befintliga avtal och licenser som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att fort- s(cid:228)tta anv(cid:228)nda den teknik som i dag anv(cid:228)nds i aff(cid:228)rsverk- samheten p(cid:229) nuvarande villkor. Avyttring skall ske till l(cid:246)nsamma, befintliga eller potentiella, konkurrenter som inte har n(cid:229)gra f(cid:246)rbindelser med eller (cid:228)r beroende av Telia eller Telenor, och som besitter tillr(cid:228)ckliga ekono- miska resurser och dokumenterad sakkunskap f(cid:246)r att kunna utveckla den f(cid:246)rs(cid:229)lda verksamheten till en aktivt konkurrerande marknadskraft. Varje avyttring kr(cid:228)ver uttryckligt godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n kommissionen. (384) Parterna (cid:229)tar sig att innan avyttringen fullbordats se till att verksamheten bedrivs separat och utg(cid:246)r en f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsbar enhet. B(cid:229)de Telia och Telenor skall utse en f(cid:246)r- valtare som skall godk(cid:228)nnas av kommissionen. Villkoren f(cid:246)r f(cid:246)rvaltarens uppdrag skall godk(cid:228)nnas av kommissio- nen och skall bland annat omfatta att fastst(cid:228)lla och (cid:246)ver- vaka hur de aff(cid:228)rsverksamheter som skall avyttras sk(cid:246)ts och fungerar, och att till kommissionen rapportera om hur Telia och Telenor uppfyller sina (cid:229)taganden och om potentiella k(cid:246)pare. Kommissionen och de nationella tele- kommyndigheterna kr(cid:228)ver (cid:228)ven rapportering om hur (cid:229)tagandet om tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet uppfyllts. 9. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 40/61 (385) Parterna har slutligen (cid:229)tagit sig att, om avyttringen inte fullf(cid:246)ljts inom viss tid, ge f(cid:246)rvaltaren eller f(cid:246)rvaltarna o(cid:229)terkallelig fullmakt att finna en k(cid:246)pare f(cid:246)r de aff(cid:228)rs- verksamheter som skall avyttras. V. BED(cid:214)MNING AV DE F(cid:214)RESLAGNA ¯TAGANDENA (386) N(cid:228)r det g(cid:228)ller television skulle den f(cid:246)rslagna avyttringen av kabel-tv-verksamheten undanr(cid:246)ja de (cid:246)verlappande aff(cid:228)rsverksamheter som Telia f(cid:246)r med sig in i det nya bolaget. Det nya bolagets televisionsverksamhet skulle d(cid:228)rf(cid:246)r inte vara mer omfattande (cid:228)n den Telenor tidigare bedrev. Men framf(cid:246)r allt skulle hush(cid:229)llen anslutna till det nya f(cid:246)retagets distributionssystem f(cid:246)r betal-tv inte vara fler (cid:228)n de som tidigare var anslutna via Telenor. Eftersom m(cid:228)ngden anslutna hush(cid:229)ll enligt ovan var det huvudsakliga konkurrenshindret (cid:228)ven f(cid:246)r vertikalt inte- grerade marknader, skulle avyttringen av kabel-tv-verk- samheten undanr(cid:246)ja konkurrenshindren ocks(cid:229) p(cid:229) dessa n(cid:228)rliggande marknader. Det nya bolaget skulle visserli- gen ha en stark st(cid:228)llning p(cid:229) flera av de vertikalt integre- rade marknaderna men sedan kabel-tv-verksamheten avyttrats skulle st(cid:228)llningen inte vara klart starkare (cid:228)n den Telenor redan har, till exempel n(cid:228)r det g(cid:228)ller kom- binationserbjudanden av transpondertj(cid:228)nster via satellit och distribution av betal-tv. (387) K(cid:246)paren eller k(cid:246)parna av parternas svenska och norska kabel-tv-verksamhet kommer att bli en kraft att r(cid:228)kna med p(cid:229) marknaden f(cid:246)r anslutning till och distribution av tv-tj(cid:228)nster och kommer, (cid:229)tminstone vad g(cid:228)ller Telias kabel-tv-n(cid:228)t, omedelbart att kunna erbjuda digitala kringtj(cid:228)nster. Det (cid:228)r underf(cid:246)rst(cid:229)tt att k(cid:246)paren eller k(cid:246)parna av parternas kabel-tv-n(cid:228)t, enligt etablerad praxis f(cid:246)r kompletterande begr(cid:228)nsningar, f(cid:229)r beg(cid:228)ra att par- terna skall ing(cid:229) avtal om att inte konkurrera med den avyttrade kabel-tv-verksamheten under tre till fem (cid:229)r. stora investeringar xDSL-teknik f(cid:246)r tv-distribution. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta l(cid:228)mpar sig (cid:229)tminstone de typer av xDSL-tekniken som finns p(cid:229) marknaden (ADSL) fr(cid:228)mst f(cid:246)r snabb Internetanslutning och inte f(cid:246)r tv-distribution, eftersom bandbredden inte r(cid:228)cker f(cid:246)r traditionella kanalpaket. F(cid:246)r det andra l(cid:228)r xDSL-tekniken ge tekniska problem med p(cid:229)litlighet och interferens, eftersom det allm(cid:228)nna kopplade telen(cid:228)tet anv(cid:228)nds (cid:228)ven f(cid:246)r r(cid:246)st- och datakommunikation. F(cid:246)r det tredje kr(cid:228)vs f(cid:246)r att uppgradera dagens allm(cid:228)nna kopplade telen(cid:228)t med xDSL-teknik, s(cid:228)r- skilt den mer avancerade VDSL-tekniken som bara kan anv(cid:228)ndas p(cid:229) kopparledningar inom 500(cid:150)800 meter fr(cid:229)n kunden. Eftersom parterna skulle vara tvungna att upp- datera hela det allm(cid:228)nna kopplade telen(cid:228)tet kan det inte rimligen ske p(cid:229) kort eller medell(cid:229)ng sikt, (cid:228)ven om till- r(cid:228)ckliga resurser finns. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer avyttringen av kabel-tv-verksamheten att ge effekt (cid:228)ven om parterna skulle kunna ers(cid:228)tta den avyttrade kabel-tv-verksamhe- ten med liknande tj(cid:228)nster som utf(cid:246)rs med xDSL-teknik (cid:246)ver det allm(cid:228)nna kopplade telen(cid:228)tet. (389) Parternas slutliga f(cid:246)rslag till avyttring av kabel-tv-verk- samheten i Sverige och Norge undanr(cid:246)jer allts(cid:229) alla de ovanst(cid:229)ende konkurrensproblemen med anslutning till och distribution av tv-tj(cid:228)nster. (390) F(cid:246)rslaget om tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet i b(cid:229)da l(cid:228)nderna (cid:228)r omfattande och utg(cid:229)r fr(cid:229)n de kommentarer om tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet som tredje man l(cid:228)mnade i den f(cid:246)rsta bed(cid:246)mningsomg(cid:229)ngen. Enligt de kommentarer kommis- sionen f(cid:229)tt tror man inte att andra begr(cid:228)nsningar (cid:228)n de som objektivt motiveras av n(cid:228)ts(cid:228)kerheten skulle g(cid:246)ra det slutliga f(cid:246)rslaget ineffektivt. F(cid:246)rslaget om tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet undanr(cid:246)jer d(cid:228)rf(cid:246)r i stor utstr(cid:228)ckning kon- kurrensproblemen med olika telekomtj(cid:228)nster och ger nya maknadsakt(cid:246)rer m(cid:246)jlighet att uppr(cid:228)tta direkta kund- relationer, vilket ger det sammanslagna f(cid:246)retaget (cid:229)tmins- tone samma konkurrens som Telia respektive Telenor hade innan den f(cid:246)reslagna sammanslagningen. (388) Marknadsunders(cid:246)kningen visade skulle kunna ers(cid:228)tta den avyttrade kabel-tv-verksamheten med liknande tj(cid:228)nster som grundas p(cid:229) xDSL-teknik i det all- m(cid:228)nna kopplade telen(cid:228)tet. Flera saker begr(cid:228)nsar dock uppgraderingen av det allm(cid:228)nna kopplade telen(cid:228)tet med att parterna (391) ¯tminstone inledningsvis skulle dock fr(cid:228)mst st(cid:246)rre aff(cid:228)rskunder gynnas av f(cid:246)rslaget om tilltr(cid:228)de till access- n(cid:228)tet. Avyttringen av parternas kabel-tv-verksamhet kompletterar h(cid:228)r f(cid:246)rslaget om tilltr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet. Den nya (cid:228)garen till kabel-tv-n(cid:228)ten kommer att ge parter- nas telekomn(cid:228)t h(cid:229)rdare konkurrens om de olika tele- kommarknaderna f(cid:246)r hush(cid:229)ll och sm(cid:229)f(cid:246)retag, som antagligen gynnas mindre av tilltr(cid:228)det till accessn(cid:228)tet. L 40/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2001 (392) Den n(cid:228)mnda avyttringen av dagens (cid:246)verlappande natio- nella verksamhet ger slutligen de nya (cid:228)garna av varje aff(cid:228)rsomr(cid:229)de m(cid:246)jlighet att tr(cid:228)da in p(cid:229) eller st(cid:228)rka sin st(cid:228)llning p(cid:229) de svenska och norska telekommark- naderna, och utvecklas med hj(cid:228)lp av (cid:229)tagandet om till- tr(cid:228)de till accessn(cid:228)tet. Parternas slutliga f(cid:246)rslag till (cid:229)tagan- den udanr(cid:246)jer d(cid:228)rf(cid:246)r alla konkurrenshinder (cid:228)ven p(cid:229) tele- komomr(cid:229)det. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Telia AB (publ) och Telenor AS anm(cid:228)lde den 28 april 1999 en f(cid:246)retagskoncentration, genom vilken den svenska och norska staten f(cid:246)rv(cid:228)rvar gemensam kontroll (cid:246)ver det nybildade f(cid:246)reta- get Newco, som skall (cid:228)ga aktierna i de b(cid:229)da anm(cid:228)lande f(cid:246)reta- gen. f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet f(cid:246)rutsatt att parter- nas slutliga f(cid:246)rslag till (cid:229)taganden i bilaga I och II fullg(cid:246)rs helt. F(cid:246)retagskoncentrationen f(cid:246)rklaras Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Telia AB (publ) M(cid:229)rbackagatan 11 S-123 86 Farsta och Telenor AS Boks 6701, St. Olavs plass N-0130 Oslo Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 13 oktober 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen