title: PERGUNTA ESCRITA E-1769/99 apresentada por Jan Andersson (PSE) à Comissão. Posição Comissão relativamente à introdução de um sistema comum de reciclagem de vidro na UE.

eurovoc_concepts:
deposit on a polluting product
domestic waste
environmental policy
glass
waste recycling

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/97 A Comissªo estÆ a proceder a um exame exaustivo do problema. Nªo deixarÆ de informar o Senhor Deputado sobre as conclusıes a que chegue. A Comissªo lamenta o atraso da resposta (cid:224) carta a que o Senhor Deputado se refere. A organiza(cid:231)ªo em questªo recebeu recentemente uma carta a esse respeito. (2000/C 170 E/112) PERGUNTA ESCRITA E-1769/99 apresentada por Jan Andersson (PSE) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: Posi(cid:231)ªo Comissªo relativamente (cid:224) introdu(cid:231)ªo de um sistema comum de reciclagem de vidro na UE Os recipientes de bebidas contribuem hoje de forma decisiva para os graves problemas com que se deparam muitos Estados-membros em matØria de gestªo de res(cid:237)duos. Alguns pa(cid:237)ses introduziram um sistema de recupera(cid:231)ªo de garrafas, mas deparam-se por vezes com dificuldades em atingir as quantidades necessÆrias para rentabilizar um tal sistema. Uma solu(cid:231)ªo poss(cid:237)vel poderia consistir na introdu(cid:231)ªo de um sistema comum de reciclagem de vidro na UE, por forma a contribuir para um necessÆrio aumento das quantidades de vidro e debelar o problema crescente das grandes quantidades de res(cid:237)duos domØsticos. Tenciona a Comissªo tomar medidas com vista (cid:224) introdu(cid:231)ªo de um sistema comum de reciclagem de vidro na UE? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (17 de Novembro de 1999) Incentivar sistemas de reutiliza(cid:231)ªo de embalagens nos Estados-membros Ø uma das medidas previstas na Directiva 94/0062/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 20 de Dezembro de 1994, relativa a embalagens e res(cid:237)duos de embalagens (1), por forma a evitar ou reduzir o impacto ambiental dos res(cid:237)duos de embalagens, desde que as embalagens possam ser reutilizadas em moldes que respeitem o ambiente, nos termos do Tratado. VÆrios Estados-membros, como a Dinamarca, a Alemanha, os Pa(cid:237)ses-Baixos, a `ustria, a Finl(cid:226)ndia e a SuØcia, institu(cid:237)ram sistemas de reutiliza(cid:231)ªo ou refor(cid:231)aram os seus antigos sistemas tradicionais. Actual- mente, em alguns destes Estados-membros, as taxas de reutiliza(cid:231)ªo de embalagens de bebidas chegam a atingir os 90 %. Contudo, o estabelecimento de um sistema europeu de reutiliza(cid:231)ªo Ø uma questªo bastante complexa, em rela(cid:231)ªo (cid:224) qual Ø necessÆrio ter em conta vÆrios aspectos (normaliza(cid:231)ªo, transporte, dist(cid:226)ncias). Isto dificulta a harmoniza(cid:231)ªo dos sistemas de reutiliza(cid:231)ªo existentes, os quais, historicamente, foram desenvolvidos segundo orienta(cid:231)ıes diferentes. AlØm disso, a necessidade de assegurar um n(cid:237)vel elevado de protec(cid:231)ªo ambiental tem de ser combinada com regras do mercado interno. Nªo obstante, a Comissªo irÆ aproveitar o processo de revisªo da Directiva 94/0062/EC, com in(cid:237)cio previsto antes do final do ano, para continuar a melhorar os sistemas de reutiliza(cid:231)ªo de embalagens nos Estados-membros. (1) JO L 365 de 31. 12. 1994. (2000/C 170 E/113) PERGUNTA ESCRITA E-1772/99 apresentada por Herbert B(cid:246)sch (PSE) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: Processo pendente no Tribunal de Justi(cid:231)a das Comunidades Europeias relativo ao imposto austr(cid:237)aco sobre bebidas (C-437/97) Na `ustria, Ø aplicado a n(cid:237)vel federal a todas as bebidas um imposto sob a forma de uma taxa autÆrquica. Os representantes da Comissªo Europeia sempre confirmaram que esse imposto austr(cid:237)aco sobre as bebidas


title: QUESTION ÉCRITE E-1787/99 posée par Phillip Whitehead (PSE) à la Commission. Règlement de l'UE relatif à l'harmonisation des règles techniques dans le domaine de l'aviation civile.

eurovoc_concepts:
Community body
civil aviation
common transport policy
ship's passport

formats: html pdf print

text: C 303 E/16 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/012) QUESTION (cid:201)CRITE E-1787/99 posØe par Phillip Whitehead (PSE) (cid:224) la Commission (11 octobre 1999) Objet: RŁglement de l(cid:146)UE relatif (cid:224) l(cid:146)harmonisation des rŁgles techniques dans le domaine de l(cid:146)aviation civile Eu Øgard au fait que certains (cid:201)tats membres s(cid:146)abstiennent de mettre en (cid:156)uvre les normes communes ØdictØes par les Joint Aviation Authorities (JAA), qui autorisent les dØtenteurs de licences de pilote de ligne (cid:224) continuer de voler jusqu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)(cid:226)ge de 65 ans, la Commission ne considŁre-t-elle pas qu(cid:146)en vertu du principe de la libre circulation des personnes, cette norme devrait Œtre adoptØe en tant que partie du rŁglement (CE) 3922/91 (1) qui s(cid:146)efforce d(cid:146)harmoniser les normes dans le domaine de l(cid:146)aviation? La Commission pourrait-elle Øgalement dØcrire l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement du projet de crØation d(cid:146)une autoritØ europØenne de la sØcuritØ aØrienne, appelØe (cid:224) remplacer les Joint Aviation Authorities et dire quand un tel organe est susceptible d(cid:146)entrer en activitØ? (1) JO L 373 du 31. 12. 1991, p. 4. RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (14 fØvrier 2000) En ce qui concerne l(cid:146)application, en tant que norme commune, des propositions des AutoritØs conjointes de l(cid:146)aviation (JAA) concernant l(cid:146)(cid:226)ge limite des pilotes, la Commission est en mesure d(cid:146)informer l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)elle est en train de prØparer une proposition en vue d(cid:146)harmoniser les normes et les critŁres relatifs (cid:224) la dØlivrance de licences au personnel navigant dans l(cid:146)ensemble de la CommunautØ. La Commission n(cid:146)est cependant pas en mesure de dire si cette proposition va Œtre adoptØe et, dans l(cid:146)affirmative, si elle le serait en tant que partie du rŁglement (CEE) no 3922/91 relatif (cid:224) l(cid:146)harmonisation de rŁgles techniques et de procØdures administratives dans le domaine de l(cid:146)aviation civile (1) ou en tant que proposition indØpendante. En ce qui concerne la crØation d(cid:146)une autoritØ europØenne de la sØcuritØ aØrienne, la Conseil a donnØ mandat (cid:224) la Commission, le 16 juillet 1998, d(cid:146)engager des nØgociations dans ce sens. La Commission a prØparØ un projet de convention qui remplit tous les ØlØments du mandat, mais la mise en place d(cid:146)un organisme de ce type, qui serait dotØ de pouvoir supranationaux, est difficile (cid:224) rØaliser, notamment pour des raisons d(cid:146)ordre constitutionnel. (1) JO L 373 du 31. 12. 1991. (2000/C 303 E/013) QUESTION (cid:201)CRITE E-1883/99 posØe par Joan Colom i Naval (PSE) (cid:224) la Commission Objet: AgglomØrations urbaines situØes (cid:224) proximitØ d(cid:146)aØroports (29 octobre 1999) La Commission, par la voie de la rØponse de Mme Bjerregaard, en date du 19 novembre 1997, (cid:224) la question Øcrite E-3254/97 (1), s(cid:146)est engagØe (cid:224) prØsenter pour le dØbut de 1999 une proposition de directive cadre sur le bruit ambiant. Or, cette proposition n(cid:146)a pas encore ØtØ officiellement soumise. La Commission peut-elle indiquer s(cid:146)il est possible de prØvoir dans cette proposition de directive l(cid:146)adoption de mesures visant (cid:224) lutter contre les nuisances acoustiques dans les aØroports afin de rØduire autant que faire se peut les problŁmes qui se posent, en termes de qualitØ de vie, dans les communes situØes (cid:224) proximitØ d(cid:146)aØroports?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1772/99 di Herbert Bösch (PSE) alla Commissione. Procedimento pendente dinanzi alla Corte di giustizia europea concernente l'accisa sulle bevande in Austria.

eurovoc_concepts:
Austria
EU law - national law
beverage
infringement procedure (EU)
tax system

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/97 La Commissione sta procedendo a un esame esauriente del problema e non mancher(cid:224) di tenere informato l(cid:146)Onorevole Parlamentare delle conclusioni alle quali essa giunger(cid:224). La Commissione depreca il ritardo con cui Ł stata fornita una risposta alla lettera cui fa riferimento l(cid:146)Onorevole Parlamentare. L(cid:146)organizzazione in questione ha recentemente ricevuto una lettera a tale riguardo. (2000/C 170 E/112) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1769/99 di Jan Andersson (PSE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Intenzioni della Commissione riguardo all(cid:146)introduzione di un sistema comune di vuoti a rendere all(cid:146)interno dell(cid:146)UE L(cid:146)imballaggio delle bevande Ł attualmente un fattore che contribuisce ad acuire il grave problema dello smaltimento dei rifiuti che non pochi Stati membri si trovano a dover affrontare. Alcuni paesi hanno introdotto sistemi di riciclaggio delle bottiglie ma in alcuni casi hanno difficolt(cid:224) a raggiungere i volumi necessari perchØ siano redditizi. Una possibile soluzione sarebbe di introdurre nell(cid:146)UE un sistema comune di vuoti a rendere che contribuisca ad incrementare il volume del vetro da riutilizzare e a diminuire il crescente problema posto dall(cid:146)ingente massa dei rifiuti domestici. Ci(cid:242) premesso, riutilizzo dei vuoti a rendere? intende la Commissione promuovere l(cid:146)introduzione nell(cid:146)UE di un sistema comune di Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (17 novembre 1999) L(cid:146)incoraggiamento del sistema di reimpiego degli imballaggi negli Stati membri Ł una delle misure previste dalla direttiva del Parlamento e del Consiglio 94/0062/CE, del 20 dicembre 1994, sugli imballaggi e i rifiuti di imballaggio (1) per prevenire o ridurre l(cid:146)impatto ambientale dei rifiuti di imballaggio, a condizione che l(cid:146)imballaggio possa essere riutilizzato in maniera non nociva per l(cid:146)ambiente, in conformit(cid:224) del trattato. loro vecchi sistemi Diversi Stati membri hanno introdotto sistemi di riutilizzo oppure rafforzato i tradizionali, come la Danimarca, la Germania, i Paesi Bassi, l(cid:146)Austria, la Finlandia, e la Svezia. Attualmente in alcuni di questi paesi Ł stato raggiunto un tasso di riutilizzo fino al 90 % per gli imballaggi di bevande. L(cid:146)istituzione di un sistema europeo di riutilizzo Ł per(cid:242) una questione piuttosto complessa nella quale intervengono diversi aspetti (normalizzazione, distanze di trasporto). Ci(cid:242) rende difficile armonizzare i sistemi di riutilizzo esistenti che si sono storicamente sviluppati secondo linee diverse. Bisogna inoltre conciliare la necessit(cid:224) di garantire un livello elevato di protezione ambientale con le regole del mercato interno. La Commissione coglier(cid:224) l(cid:146)occasione del processo di revisione della direttiva 94/0062/CE che dovrebbe iniziare prima della fine di quest(cid:146)anno, per migliorare ulteriormente i sistemi di riutilizzo degli imballaggi negli Stati membri. (1) GU L 365 del 31. 12. 1994. (2000/C 170 E/113) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1772/99 di Herbert B(cid:246)sch (PSE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Procedimento pendente dinanzi alla Corte di giustizia europea concernente l(cid:146)accisa sulle bevande in Austria In Austria si riscuote a livello federale un(cid:146)accisa sulle bevande che costituisce un tributo comunale. I rappresentanti della Commissione UE hanno sempre confermato la conformit(cid:224) di tale prelievo e di C 170 E/98 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 conseguenza nel trattato di adesione non figura una specifica disposizione scritta. Ora, per(cid:242), Ł stato presentato un ricorso dinanzi alla Corte di giustizia volto ad accertare la non conformit(cid:224) dell(cid:146)imposta sugli alcolici con il diritto comunitario. Le conclusioni dell(cid:146)Avvocato generale del 1o luglio 1999 confermano questa posizione. Pu(cid:242) la Commissione: 1. far sapere se esiste una documentazione riguardante la verifica della conformit(cid:224) del regime fiscale austriaco, ed in particolare dell(cid:146)accisa sulle bevande, con il diritto comunitario? 2. Quale posizione ha assunto la Commissione nel 1991 e nel 1992 in merito all(cid:146)accisa sulle bevande vigente in Germania? 3. Per quale motivo la Commissione ha cambiato parere nel periodo compreso tra l(cid:146)inizio degli anni (cid:146)90 e il procedimento attualmente pendente dinanzi alla Corte di giustizia? Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (1o dicembre 1999) 1. e 3. Non Ł esatto affermare che la Commissione ha modificato al propria posizione nei confronti della questione sollevata. Essa si Ł infatti pronunciata per la prima volta al riguardo all(cid:146)inizio del 1998, nel quadro del procedimento pregiudiziale C-437/97. Ritenendo l(cid:146)imposta austriaca incompatibile con il diritto comunitario, essa ha aperto, parallelamente, il procedimento di cui all(cid:146)articolo 226 del trattato CE (ex articolo 169). Tale procedimento Ł attualmente allo stadio di parere motivato. La Commissione non Ł mai stata invitata (cid:129) nel 1991, nel 1992, o in qualsiasi altro momento (cid:129), ad 2. esprimersi formalmente sulla compatibilit(cid:224) con il diritto comunitario dell(cid:146)imposta tedesca sulle bevande. (2000/C 170 E/114) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1777/99 di Brian Simpson (PSE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Benessere dei maiali L(cid:146)articolo 6 della direttiva del Consiglio 91/630 (1), che stabilisce requisiti minimi di protezione per i impone alla Commissione di presentare al Consiglio, entro il 1o ottobre 1997, una relazione maiali, elaborata sulla base di un parere del Comitato scientifico veterinario sui sistemi di allevamento intensivo dei maiali. In conformit(cid:224) dell(cid:146)articolo 6, la relazione della Commissione deve essere accompagnata da proposte adeguate che tengano conto delle conclusioni della relazione stessa. Il 30 settembre 1997 il Comitato scientifico veterinario ha comunicato il suo parere, parere che tra l(cid:146)altro condanna l(cid:146)uso delle stalle per scrofe, di stalle tanto strette da impedire all(cid:146)animale finanche di girarsi. Pu(cid:242) far sapere la Commissione quando intende presentare la relazione di cui all(cid:146)articolo 6 della direttiva 91/0630/CEE? E inoltre, le proposte della Commissione terranno conto della conclusione del Comitato scientifico veterinario secondo cui non dovrebbero essere utilizzate gabbie individuali che impediscono all(cid:146)animale di girarsi agevolmente? (1) GU L 340 dell(cid:146)11. 12. 1991, pag. 33. Risposta fornita dal sig. Byrne a nome della Commissione (12 novembre 1999) La Direttiva del Consiglio 91/0630/CEE del 19 novembre 1991 che stabilisce le norme minime per la protezione dei suini, prevede una relazione della Commissione sui vari aspetti riguardanti l(cid:146)allevamento dei suini con sistemi intensivi con particolare riguardo al benessere delle scrofe allevate in vari gradi di confinamento e in gruppi


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1766/99 del António CAMPOS Yhteinen maatalouspolitiikka

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU expenditure
EU statistics
aid recipient
farmer

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 27 E/171 Por supuesto que las misiones del servicio siguen siendo las mismas, y que, por ejemplo, continœa como responsable de la gesti(cid:243)n del Fondo de Cohesi(cid:243)n. En tØrminos generales la cohesi(cid:243)n econ(cid:243)mica y social sigue siendo el objetivo principal de la pol(cid:237)tica regional como lo prevØ la definici(cid:243)n del art(cid:237)culo 158 del Tratado CE (antiguo art(cid:237)culo 130a) y como lo confirman los reglamentos de los fondos estructurales para el pr(cid:243)ximo per(cid:237)odo de programaci(cid:243)n. (2000/C 27 E/210) PREGUNTA ESCRITA E-1766/99 de Ant(cid:243)nio Campos (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de octubre de 1999) Asunto: Pol(cid:237)tica Agr(cid:237)cola Comœn El Presidente de la Comisi(cid:243)n garantiz(cid:243) en el acto de investidura transparencia total con el dinero de la Uni(cid:243)n y colaboraci(cid:243)n total con el Parlamento. En nombre tanto de esa transparencia como de esa colaboraci(cid:243)n, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n: 1. 2. 3. el volumen financiero gastado anualmente por el FEOGA (cid:129) Garant(cid:237)a, incluidos los nombres de los 100 mayores beneficiarios en cada Estado miembro, el porcentaje representado por esos 100 mayores beneficiarios con respecto al total del FEOGA (cid:129) Garant(cid:237)a recibido por cada Estado miembro, el nœmero de agricultores que se benefician de las ayudas del FEOGA (cid:129) Garant(cid:237)a en cada Estado miembro, 4. el nœmero de agricultores en cada Estado miembro? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 27 E/211) PREGUNTA ESCRITA E-1773/99 de Liam Hyland (UEN) a la Comisi(cid:243)n (11 de octubre de 1999) Asunto: Programa de trabajo de la Comisi(cid:243)n para 1999 y nueva Comisi(cid:243)n El programa de trabajo de la Comisi(cid:243)n Santer para 1999 dedica especial atenci(cid:243)n a la puesta en prÆctica de la Agenda 2000 en 1999. ¿Se propone la nueva Comisi(cid:243)n presidida por Prodi modificar el programa de trabajo para 1999? Ante la necesidad de restablecer la confianza de los consumidores en una amplia gama de alimentos bÆsicos, ¿estÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n en aplicar una nueva pol(cid:237)tica en favor de las granjas familiares y la sociedad rural? Respuesta del Sr. Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de octubre de 1999) La nueva Comisi(cid:243)n tiene la intenci(cid:243)n de llevar (cid:237)ntegramente a la prÆctica el programa de trabajo de 1999 por lo que se refiere a la aplicaci(cid:243)n de la Agenda 2000


title: PERGUNTA ESCRITA P-1845/99 apresentada por Umberto Bossi (TDI) à Comissão. Produtos DOP (Denominação de Origem Protegida) e IGP (Indicação Geográfica Protegida) ‐ organismos privados de certificação ‐ liberdade de concorrência.

eurovoc_concepts:
Italy
anti-trust legislation
competence of the Member States
designation of origin
marketing standard
restriction on competition
standardisation

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/27 2. Quem Ø responsÆvel pela nªo aprova(cid:231)ªo dos programas apresentados pela GrØcia e que medidas tenciona tomar para que nªo se verifiquem atrasos, que, para alØm do mais, afectam as futuras reparti(cid:231)ıes de dota(cid:231)ıes? Resposta dada por Franz Fischler em Nome da Comissªo (22 de Novembro de 1999) A Comissªo sublinha que, de 22 medidas de desenvolvimento rural previstas no Regulamento (CE) no 1257/99 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, relativo ao apoio do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) ao desenvolvimento rural e que altera e revoga determinados regulamen- tos (1), no que diz respeito (cid:224) GrØcia apenas quatro (as trŒs medidas de acompanhamento existentes e o apoio (cid:224)s regiıes menos favorecidas) sªo visadas pelas dota(cid:231)ıes do FEOGA-Garantia. Com efeito, a GrØcia, em que o conjunto do territ(cid:243)rio faz parte das regiıes do objectivo 1, beneficiarÆ durante o per(cid:237)odo 2000- -2006, no (cid:226)mbito dos Fundos estruturais, de uma importante ajuda financeira suplementar da sec(cid:231)ªo Orienta(cid:231)ªo do FEOGA, dentro do montante total de 20,96 milhıes de € atribu(cid:237)dos a este Estado-membro. Esta ajuda permitir-lhe-Æ executar as 18 medidas de desenvolvimento rural restantes. A sec(cid:231)ªo «Orienta(cid:231)ªo» do FEOGA Ø, efectivamente, reservada (cid:224)s regiıes do objectivo 1. 1. A Comissªo chama a aten(cid:231)ªo do Sr. Deputado para a flexibilidade aplicÆvel (cid:224)s dota(cid:231)ıes. Primeira- mente, a Comissªo estÆ disposta a adaptar dentro de trŒs anos a decisªo relativa (cid:224)s dota(cid:231)ıes por Estado- -membro, em conformidade com o no 3 do artigo 46o do regulamento supracitado e nos limites gerais das dota(cid:231)ıes dispon(cid:237)veis. Em segundo lugar, as disposi(cid:231)ıes de execu(cid:231)ªo dos programas de desenvolvimento rural adoptadas pela Comissªo em Julho de 1999 precisam que, quando as dota(cid:231)ıes nªo utilizadas por certos Estados-membros num dado ano atingem um determinado montante em rela(cid:231)ªo aos valores do programa inicial, podem as mesmas ser reatribu(cid:237)das a outros Estados-membros que tenham necessidades suplementares conformes com os seus documentos de programa(cid:231)ªo. Tais dota(cid:231)ıes permitir-lhes-ªo fazer face a dificuldades imprevistas, embora no conjunto do per(cid:237)odo os Estados-membros devam respeitar a sua dota(cid:231)ªo fixada na decisªo da Comissªo em vigor. A Comissªo nªo assaca responsabilidades a ninguØm em rela(cid:231)ªo (cid:224) aprova(cid:231)ªo dos programas gregos 2. de desenvolvimento rural. (cid:201) necessÆrio, no entanto, admitir que, devido ao seu carÆcter inovador e relativamente complexo, a aplica(cid:231)ªo das medidas de acompanhamento no per(cid:237)odo 1994-1999 encontrou (cid:224) partida certas dificuldades e nªo foi tªo rÆpida como previsto. A taxa de absor(cid:231)ªo das dota(cid:231)ıes da sec(cid:231)ªo «Orienta(cid:231)ªo» entre 1994 e 1999 na GrØcia foi muito elevada e bem sucedida. Globalmente, a pol(cid:237)tica de desenvolvimento rural neste Estado-membro durante o referido per(cid:237)odo foi, pois, aplicada de modo satisfat(cid:243)rio. (1) JO L 160 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/029) PERGUNTA ESCRITA P-1845/99 apresentada por Umberto Bossi (TDI) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: Produtos DOP (Denomina(cid:231)ªo de Origem Protegida) e IGP (Indica(cid:231)ªo GeogrÆfica Protegida) (cid:129) organismos privados de certifica(cid:231)ªo (cid:129) liberdade de concorrŒncia HÆ jÆ alguns meses que o Governo italiano pretende adjudicar a um œnico organismo privado a certifica(cid:231)ªo de alguns produtos DOP, nomeadamente o Grana Padano. Embora a Autoridade anti-trust italiana e alguns tribunais nacionais tenham sancionado a ilegitimidade dessa disposi(cid:231)ªo, o Governo italiano tenciona aprovar uma lei (Lei ComunitÆria 1999 AC 5619-B) que limita claramente a liberdade de concorrŒncia na medida em que nªo permite aos produtores, singulares ou associados, aceder directamente ao sistema dos controlos DOP, nega a possibilidade de outros organismos privados certificarem o mesmo produto e incentiva os cons(cid:243)rcios de tutela a alargarem a sua representatividade interna a fim de cumprirem os requisitos estabelecidos nas normas Uni En 45011 para assim passarem a ser organismos de certifica(cid:231)ªo. C 225 E/28 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Consequentemente, pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. 2. 3. 4. se os produtores, singulares ou associados, podem aceder directamente ao sistema dos controlos; se a limita(cid:231)ªo a um s(cid:243) organismo privado de certifica(cid:231)ªo para cada produto DOP ou IGP nªo constitui uma grave distor(cid:231)ªo da livre concorrŒncia; se os cons(cid:243)rcios de tutela podem responder aos requisitos de independŒncia exigidos tornando-se assim organismos de certifica(cid:231)ªo privados ou impor normas ou controlos tambØm a pessoas nªo associadas; se nªo considera necessÆrio adoptar medidas contra o Governo italiano face (cid:224)s evidentes irregularida- des acima expostas? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (8 de Novembro de 1999) Nos termos do no 2 do artigo 10o do Regulamento (CEE) no 2081/92 do Conselho, de 14 de Julho de 1992, relativo (cid:224) protec(cid:231)ªo das indica(cid:231)ıes geogrÆficas e denomina(cid:231)ıes de origem dos produtos agr(cid:237)colas e dos gØneros aliment(cid:237)cios (1), «uma estrutura de controlo poderÆ incluir um ou vÆrios servi(cid:231)os de controlo designados e/ou organismos privados autorizados para o efeito pelo Estado-membro». O no 2 do artigo 4o estabelece que «as especifica(cid:231)ıes do produto deverªo incluir, pelo menos(. ) g) as referŒncias relativas (cid:224) ou (cid:224)s estruturas de controlo previstas no artigo 10o». Destas duas disposi(cid:231)ıes decorre que, relativamente a cada denomina(cid:231)ªo de origem protegida (DOP) ou indica(cid:231)ªo geogrÆfica protegida (IGP), pode haver um ou vÆrios servi(cid:231)os de controlo pœblicos, um ou vÆrios organismos privados autorizados para o efeito pelo Estado-membro, ou um sistema misto dos dois anteriores. O Estado-membro em que se situa a Ærea geogrÆfica da DOP ou da IGP tem o direito de decidir a composi(cid:231)ªo e o nœmero das estruturas de controlo. Pode, por conseguinte, determinar, por exemplo, que para cada DOP ou IGP exista apenas um organismo privado. Se, em contrapartida, o Estado-membro optar pela designa(cid:231)ªo de vÆrios servi(cid:231)os de controlo ou organismos privados (autorizados), os titulares da DOP ou da IGP podem escolher a sua estrutura de controlo entre as possibilidades oferecidas pelo Estado- -membro. No respeitante aos organismos privados, o regulamento acima referido nªo refere a obriga(cid:231)ªo de limitando-se a prever que (no 3 do artigo 10o) «a partir de 1 de Janeiro de 1998, os acredita(cid:231)ªo, organismos deverªo preencher os requisitos estipulados na norma EN 45011 de 26 de Junho de 1989, para serem autorizados pelos Estados-membros para efeitos da aplica(cid:231)ªo do presente regulamento» (norma alterada em 18 de Fevereiro de 1998). Dado que as exigŒncias desta norma sªo estritas, a Comissªo considera dif(cid:237)cil que possam ser satisfeitas por um «consorzio di tutela», habitualmente composto pelos mesmos produtores que seriam sujeitos ao controlo previsto no referido artigo 10o. Por outro lado, o no 4 do artigo 10o estabelece que «se um servi(cid:231)o de controlo designado e/ou um organismo privado de um Estado-membro verificarem que um produto agr(cid:237)cola ou gØnero aliment(cid:237)cio com uma denomina(cid:231)ªo protegida originÆria desse Estado-membro nªo satisfaz as condi(cid:231)ıes do caderno de especifica(cid:231)ıes e obriga(cid:231)ıes, tomarªo as medidas necessÆrias para garantir a observ(cid:226)ncia das disposi(cid:231)ıes do presente regulamento. O referido servi(cid:231)o e/ou organismo informarÆ o Estado-membro das medidas tomadas no exerc(cid:237)cio dos seus controlos. As partes interessadas deverªo ser notificadas de todas as decisıes tomadas». Os produtores de uma DOP ou de uma IGP sªo obrigados a recorrer (cid:224) estrutura de controlo prevista no caderno de especifica(cid:231)ıes e obriga(cid:231)ıes da denomina(cid:231)ªo em causa. Este caderno Ø estabelecido pelos produtores e anexo ao pedido de registo. A escolha da estrutura de controlo pode ser alterada em qualquer momento, se o Estado-membro em causa o solicitar, em conformidade com o artigo 9o do regulamento. No caso espec(cid:237)fico da DOP «Grana Padano», a estrutura de controlo, na sequŒncia da altera(cid:231)ªo solicitada pela autoridade nacional italiana em 17 de Novembro de 1998, Ø o organismo privado autorizado «C. S. Q. A. (cid:129) Certificazione Qualit(cid:224) Agroalimentare s. r. l. ». Dado o exposto, a Comissªo nªo considera conveniente adoptar qualquer medida contra o Governo italiano. (1) JO L 208 de 24. 7. 1992


title: QUESTION ÉCRITE E-1761/99 posée par Luis Berenguer Fuster (PSE) à la Commission. Ouverture d'une enquête en Espagne au sujet des aides publiques dans le secteur de l'électricité.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
Spain
State aid
competition policy
electrical industry
liberalisation of the market
political morality

text: 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/95 La Commission est convaincue de l(cid:146)urgence de renforcer les structures d(cid:146)information locales pour qu(cid:146)ils puissent jouer pleinement leur r(cid:244)le de centres de proximitØ et avoir une efficacitØ maximale auprŁs du grand public. Elle est consciente Øgalement de la nØcessitØ de faire conna(cid:238)tre davantage l(cid:146)existence de ces structures mises en place et d(cid:146)assurer une meilleure promotion de leurs activitØs. Un effort a dØj(cid:224) etØ rØalisØ en ce sens qui reste cependant encore insuffisant. Un site prØsentant les relais d(cid:146)information est dØsormais disponible sur le serveur Europa; il donne, sous une rubrique «l(cid:146)Europe prŁs de chez vous» les adresses des relais d(cid:146)information implantØs localement. Des liens sont prØvus avec les sites dØveloppØs par les relais eux-mŒmes. Le service «Europe Direct» qui recueille des demandes d(cid:146)information des citoyens venant de tous les (cid:201)tats membres, dans chacune de ses rØponses, informe systØmatiquement son correspondant de l(cid:146)existence du centre d(cid:146)information le plus proche. Les reprØsentations de la Commission Øgalement jouent cette mŒme carte. D(cid:146)autres voies pourraient Œtre explorØes telles qu(cid:146)une campagne publicitaire dans les mØdias locaux qui exigent cependant l(cid:146)investissement de ressources humaines et financiŁres importantes. (2000/C 170 E/109) QUESTION (cid:201)CRITE E-1761/99 posØe par Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) la Commission (11 octobre 1999) Objet: Ouverture d(cid:146)une enquŒte en Espagne au sujet des aides publiques dans le secteur de l(cid:146)ØlectricitØ La DG IV a ouvert une enquŒte sur les aides publiques concernant la quantification, en termes de coßts imputables (cid:224) l(cid:146)ouverture (cid:224) la concurrence, de PTA 1 300 000 millions, au profit des entreprises espagnoles d(cid:146)ØlectricitØ. Selon certaines informations publiØes dans la presse espagnole, Mme Loyola de Palacio, Vice-prØsidente, ambitionne d(cid:146)assumer les compØtences en matiŁre d(cid:146)aides publiques dans le secteur de l(cid:146)Ønergie, fait prØoccupant si l(cid:146)on songe que Mme de Palacio faisait partie du gouvernement qui a dØcidØ de ces aides publiques. Cette enquŒte sur les aides publiques demeurera-t-elle (cid:224) la charge du commissaire (cid:224) la concurrence, ou sera-t-elle confiØe (cid:224) la Vice-prØsidente (cid:224) l(cid:146)Ønergie? (2000/C 170 E/110) QUESTION (cid:201)CRITE P-1889/99 posØe par Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) la Commission (14 octobre 1999) Objet: (cid:201)ventuel conflit d(cid:146)intØrŒts dans la rØsolution d(cid:146)une affaire d(cid:146)aides publiques Il ressort de l(cid:146)article publiØ dans la presse espagnole concernant les aides publiques octroyØes (cid:224) des entreprises Ølectriques espagnoles au titre des coßts engendrØs par le passage (cid:224) la libre concurrence que les services des commissaires Monti et De Palacio participent (cid:224) la quantification de ces coßts et que la commissaire espagnole est favorable (cid:224) l(cid:146)octroi de ces subventions «pour attØnuer les coßts dØrivØs de la libØralisation». Mme De Palacio a ØtØ membre du gouvernement qui a pris l(cid:146)initiative d(cid:146)accorder des aides publiques pour ce type de coßts, ce qui se traduit par une augmentation de 4,5 % de la facture Ølectrique (cid:224) payer par les consommateurs espagnols. Or, le fait qu(cid:146)elle s(cid:146)apprŒte, dans le cadre de ses nouvelles responsabilitØs, (cid:224) juger les dØcisions qu(cid:146)elle a prØcØdemment adoptØes ne semble pas constituer un obstacle. La Commission ne pense-t-elle pas que Mme de Palacio devrait s(cid:146)abstenir d(cid:146)intervenir dans une affaire oø il convient d(cid:146)analyser la compatibilitØ avec le traitØ de certaines aides publiques (cid:224) l(cid:146)octroi desquelles elle a participØ? RØponse commune aux questions Øcrites E-1761/99 et P-1889/99 donnØe par M. Monti au nom de la Commission (17 novembre 1999) En ce qui concerne l(cid:146)Øvolution du prix de l(cid:146)ØlectricitØ en Espagne, d(cid:146)aprŁs les donnØes fournies par la commission nationale de l(cid:146)ØlectricitØ espagnole (cid:224) la Commission, le prix de la facture Ølectrique (cid:224) payer par les consommateurs espagnols a diminuØ, en termes du pourcentage rØel pour les mØnages de 3,1 % en 1996, 2,9 % en 1997, 4,4 % en 1998 et il est prØvu qu(cid:146)il diminue de 5,6 % en 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1771/99 från Horst Schnellhardt (PPE-DE) till kommissionen. Att upprätta en koppling mellan godkännandet av strukturfondsprogrammen och rapporteringen angående skyddsområden i enlighet med direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

eurovoc_concepts:
Germany
Structural Funds
bird
environmental protection
infringement procedure (EU)
operation of the Institutions
protected area
terrestrial ecosystem

text: C 225 E/18 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Ingen bist(cid:229)ndsorganisation kan bed(cid:246)ma exakt hur stor effekt deras insatser har p(cid:229) bek(cid:228)mpningen av 5. fattigdom. Kommissionen ing(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r i en arbetsgrupp inom DAC som arbetar med denna fr(cid:229)ga och har f(cid:246)reslagit en metod f(cid:246)r att f(cid:229) en b(cid:228)ttre uppfattning om vilken effekt insatserna har p(cid:229) bek(cid:228)mpningen av fattigdom. Med denna metod f(cid:246)rs(cid:246)ker man ta fram b(cid:229)de kvalitativa och kvantitativa uppgifter om fattigdom och knyta dessa till de insatser som genomf(cid:246)rs. En utv(cid:228)rderingsgrupp inom DAC kommer att diskutera arbetet i Edinburgh den 13-14 oktober 1999, varefter det skall beslutas om hur metoden skall utvecklas. 6. I unders(cid:246)kningen kom man fram till att 1993 (cid:229)rs politiska h(cid:229)llning i fr(cid:229)ga om bek(cid:228)mpning av fattigdom fortfarande (cid:228)r relevant, men att st(cid:246)rre anstr(cid:228)ngningar kr(cid:228)vs f(cid:246)r det konkreta genomf(cid:246)randet. Detta (cid:229)terspeglade vad som sades i kommissionens arbetsdokument fr(cid:229)n 1998. Kommissionen deltar nu aktivt i DAC-arbetsgruppen, d(cid:228)r en grundlig (cid:246)versyn p(cid:229)g(cid:229)r i syfte att l(cid:228)gga fram riktlinjer f(cid:246)re juni 2000. Detta (cid:228)r syftet med den metod som h(cid:229)ller p(cid:229) att utvecklas, d(cid:229) den sammanf(cid:246)r de fattiga 7. m(cid:228)nniskornas egna bed(cid:246)mningar och uppgifter fr(cid:229)n andra k(cid:228)llor. I Burkina Faso genomf(cid:246)rdes ett pilotf(cid:246)r- s(cid:246)k, som bekr(cid:228)ftade att metoden (cid:228)r till(cid:228)mplig. F(cid:246)rs(cid:246)ket var dock inte avsett att vara en utt(cid:246)mmande konsekvensanalys av (cid:229)tg(cid:228)rderna i Burkina Faso eftersom det fanns ett flertal tekniska problem att ta st(cid:228)llning till, bl. a. vilken betydelse som skulle tillskrivas direkta och indirekta (cid:229)tg(cid:228)rder, sambanden mellan kvalitativa och kvantitativa uppgifter samt i vilken grad resultaten berodde p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rderna eller p(cid:229) andra externa faktorer. KOM(93) 518 slutlig. (1) (2) Dokument 8541/98, 12. 5. 1998. (2000/C 225 E/019) SKRIFTLIG FR¯GA E-1771/99 fr(cid:229)n Horst Schnellhardt (PPE-DE) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Att uppr(cid:228)tta en koppling mellan godk(cid:228)nnandet av strukturfondsprogrammen och rapporteringen ang(cid:229)ende skyddsomr(cid:229)den i enlighet med direktivet om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter I en skrivelse av den 23 juni 1999 till den st(cid:228)ndige representanten f(cid:246)r F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland har kommissionsledam(cid:246)terna Monika Wulf-Mathies och Ritt Bjerregaard p(cid:229)pekat att en till(cid:228)mpning av artikel 12 i ramf(cid:246)rordningen f(cid:246)r strukturfonderna m(cid:246)jligen skulle kunna leda till att strukturfondsprogrammen f(cid:246)r Tyskland inte skulle komma att godk(cid:228)nnas av kommissionen vad g(cid:228)ller st(cid:246)dperioden 2000 till 2006. Anser kommissionen det i detta sammanhang vara r(cid:228)ttvist och l(cid:228)mpligt att som villkor f(cid:246)r ett godk(cid:228)n- nande av strukturfondsprogrammen och strukturfondsplaneringen f(cid:246)r Tyskland s(cid:228)tta upp ett fullst(cid:228)ndigt uppfyllande av skyldigheterna vad g(cid:228)ller rapporteringen ang(cid:229)ende skyddsomr(cid:229)den i enlighet med habitat- direktivet? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 november 1999) t(cid:228)nkt att till var det Som Ni s(cid:228)kert k(cid:228)nner f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver omr(cid:229)den av gemenskapsintresse (Natura 2000) skulle vara f(cid:228)rdigst(cid:228)lld i juni 1998. Denna f(cid:246)rteckning, som ocks(cid:229) omfattar de omr(cid:229)den som avses i r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (1) och r(cid:229)dets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda f(cid:229)glar (2), har dock blivit f(cid:246)rsenad eftersom m(cid:229)nga medlemsstater (cid:228)nnu inte har l(cid:228)mnat in n(cid:229)gra f(cid:246)rslag p(cid:229) l(cid:228)mpliga omr(cid:229)den (tidsfristen gick ut i juni 1995). Det faktum att man inte vet vilka omr(cid:229)den som kommer att omfattas av strukturfondernas verksamhet har ocks(cid:229) skapat problem och f(cid:246)rseningar vid genomf(cid:246)randet av de nuvarande programmen. Domstolen behandlar dessutom f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ett flertal m(cid:229)l mot medlems- stater som inte fullf(cid:246)ljt sina skyldigheter att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag p(cid:229) skyddsv(cid:228)rda omr(cid:229)den. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/19 Med tanke p(cid:229) de f(cid:246)rseningar som arbetet med att fastst(cid:228)lla skyddade omr(cid:229)den har drabbats av p(cid:229)mindes samtliga medlemsstater genom en skrivelse av den 23 juni 1999 om sin skyldighet att se till att nya program och projekt uppfyller kraven i habitatdirektivet och f(cid:229)geldirektivet. Syftet med denna skrivelse var ocks(cid:229) att m(cid:246)jligg(cid:246)ra f(cid:246)r kommissionen att uppfylla sina f(cid:246)rpliktelser enligt EG-f(cid:246)rdraget (artikel 6 (cid:129) tidigare artikel 3c) samt artiklarna 12 och 41. 2 b i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (3). I n(cid:229)gra medlemsstater (cid:228)r den tillg(cid:228)ngliga informationen om skyddade omr(cid:229)den mycket bristf(cid:228)llig, n(cid:229)got som kan (cid:228)ventyra kommissionens bed(cid:246)m- ning av om programmen uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen enligt artikel 12 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999. Kommissionen kommer dock i alla h(cid:228)ndelser att g(cid:246)ra en separat bed(cid:246)mning av varje plan och varje program f(cid:246)r att kontrollera om de uppfyller kraven i habitat- och f(cid:229)geldirektivet. Medlemsstaterna, (cid:229) sin sida, m(cid:229)ste i varje plan och program tydligt f(cid:246)rbinda sig att g(cid:246)ra en ing(cid:229)ende bed(cid:246)mning och sedan vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder om det visar sig att ett omr(cid:229)de som (cid:228)r skyddat eller kommer att skyddas enligt Natura 2000 verkar vara utsatt f(cid:246)r negativ p(cid:229)verkan av n(cid:229)got slag. (1) (2) (3) EGT L 206, 22. 7. 1992. EGT L 103, 25. 4. 1979. EGT L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/020) SKRIFTLIG FR¯GA E-1774/99 fr(cid:229)n Hugues Martin (PPE-DE) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Efterlevnaden av EU-best(cid:228)mmelser inom skosektorn Yrkesverksamma inom skoindustrin har gjort mig uppm(cid:228)rksam p(cid:229) r(cid:229)dande f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)r dem som ut(cid:246)var n(cid:228)ringsverksamhet inom denna sektor i Europeiska unionen. F(cid:246)retagarna, bland vilka de flesta har sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, uppger att gemenskapsbest(cid:228)mmelserna inte efterlevs av konkurrerande f(cid:246)retag fr(cid:229)n andra medlemsstater i gemenskapen. Det f(cid:246)refaller som om myndigheterna i dessa l(cid:228)nder inte vidtar n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att tillse att best(cid:228)mmelserna efterlevs, i synnerhet vad g(cid:228)ller anpassningen av maskiner till europeiska normer och f(cid:246)rbud mot odeklarerat arbete. Underl(cid:229)telse att respektera dessa best(cid:228)mmelser leder till en onormal snedvridning av konkurrensen inom den inre marknaden och detta inom en sektor som redan uts(cid:228)tts f(cid:246)r en mycket (cid:148)invaderande(cid:148) konkurrens utifr(cid:229)n. Kan kommissionen ge oss n(cid:229)gra upplysningar om dessa f(cid:246)rh(cid:229)llanden, och i s(cid:229) fall uppge vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som kommissionen (cid:228)mnar vidta f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med problemet. Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 december 1999) Kommissionen inst(cid:228)mmer i att svart arbete inom sko-, textil- och bekl(cid:228)dnadsindustrin (cid:228)r ett stort problem f(cid:246)r arbetsmarknadens parter. Riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning f(cid:246)r 1999, som antagits av r(cid:229)det (1), och kommissionens f(cid:246)rslag f(cid:246)r (cid:229)r 2000 (2) tar upp behovet av att g(cid:246)ra n(cid:229)got (cid:229)t problemet. Denna fr(cid:229)gest(cid:228)llning diskuteras (cid:228)ven av arbetsmarknadens parter p(cid:229) europeisk niv(cid:229) inom ramen f(cid:246)r den sociala dialogen inom denna sektor. Detta sker p(cid:229) grundval av kommissionens handlingsplan f(cid:246)r den europeiska textil- och bekl(cid:228)dnadsindustrins konkurrenskraft (3). KommittØn f(cid:246)r social dialog inom skoindustrin unders(cid:246)ker svart arbete samt h(cid:228)lso- och s(cid:228)kerhetsfr(cid:229)gor, s(cid:229)som maskiners s(cid:228)kerhet. Kommissionen har mottagit samtliga medlemsstaters nationella genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 89/655/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav f(cid:246)r s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa vid arbetstagares anv(cid:228)ndning av arbetsutrustning i arbetet (4). Analysen av om dessa nationella genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser st(cid:229)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med direktivet p(cid:229)g(cid:229)r och vissa medlemsstater (cid:228)r redan f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r ett (cid:246)ver- tr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande avseende brister i genomf(cid:246)randet av detta direktiv i den nationella lagstiftningen. Det (cid:228)r


title: 1999/670/GASP: Gemeinsamer Standpunkt des Rates vom 11. Oktober 1999 zur Verlängerung des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP betreffend Birma/Myanmar

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
common position
human rights
international sanctions
military regime
the EU's international role

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 267/1 (In Anwendung von Titel V des Vertrages über die Europäische Union erlassene Rechtsakte) GEMEINSAMER STANDPUNKT DES RATES vom 11. Oktober 1999 zur Verlängerung des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP betreffend Birma/Myanmar (1999/670/GASP) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag über die Europäische Union, insbesondere auf Artikel 15, gestützt auf den Gemeinsamen Standpunkt 96/635/GASP vom 28. Oktober 1996 betreffend Birma/ Myanmar (1), verlängert durch den Beschluß 99/289/GASP (2), dessen Geltungsdauer am 29. Oktober 1999 endet; in der Erwägung, daß in Anbetracht der Nummer 6 des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP dessen Geltungsdauer verlängert werden sollte — HAT FOLGENDEN GEMEINSAMEN STANDPUNKT ANGENOMMEN: Artikel 1 Die Geltungsdauer des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP wird bis zum 29. April 2000 verlängert. Dieser Gemeinsame Standpunkt wird im Amtsblatt veröffentlicht. Artikel 2 Geschehen zu Luxemburg am 11. Oktober 1999. Im Namen des Rates Der Präsident T. HALONEN (1) ABl. L 287 vom 8. 11. 1996, S. 1. (2) ABl. L 114 vom 1. 5. 1999, S. 1


title: 1999/670/GUSP: Rådets gemensamma ståndpunkt av den 11 oktober 1999 om förlängning av gemensam ståndpunkt 96/635/GUSP om Burma/Myanmar

text: 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 267/1 (Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen) RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT av den 11 oktober 1999 om förlängning av gemensam ståndpunkt 96/635/GUSP om Burma/Myanmar (1999/670/GUSP) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15 i detta, med beaktande av gemensam ståndpunkt 96/635/GUSP av den 28 oktober 1996 om Burma/Myanmar (1), förlängd genom beslut 1999/289/GUSP (2), vilken löper ut den 29 oktober 1999, och av följande skäl: Gemensam ståndpunkt 96/635/GUSP bör förlängas ytterligare mot bakgrund av punkt 6 i denna. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Gemensam ståndpunkt 96/635/GUSP förlängs härmed till och med den 29 april 2000. Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Officiella tidningen. Artikel 2 Utfärdad i Luxemburg den 11 oktober 1999. På rådets vägnar T. HALONEN Ordförande (1) EGT L 287, 8. 11. 1996, s. 1. (2) EGT L 114, 1. 5. 1999, s. 1


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1844/99 från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen. Den belgiska lagstiftningen angående mutor (artikel 58) och respekt för konkurrensbestämmelserna.

eurovoc_concepts:
Belgium
civil servant
corruption
fight against crime
tax system

text: C 219 E/32 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Kommissionen har dessutom framh(cid:229)llit att operativa program som skall genomf(cid:246)ras av producentorgani- sationerna inom ramen f(cid:246)r den nya gemensamma organisationen av marknaden, genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r frukt och gr(cid:246)nsaker (1) f(cid:229)r innefatta en omstrukturering. De m(cid:246)jligheter som erbjuds inom ramen f(cid:246)r utveck- lingssektionen vid EUGFJ har ocks(cid:229) redovisats. Efter ett m(cid:246)te med de grekiska myndigheterna i december 1998 genomf(cid:246)rde kommissionen den 9(cid:141)13 januari 1999 ett tekniskt bes(cid:246)k p(cid:229) plats i de viktigaste grekiska produktionsomr(cid:229)dena. Analysen av resultaten av detta bes(cid:246)k har bekr(cid:228)ftat slutsatserna fr(cid:229)n november 1998. Dessa slutsatser har skickats till de grekiska myndigheterna genom en skrivelse av den 15 juli 1999. (1) EGT L 297, 21. 11. 1996. (2000/C 219 E/039) SKRIFTLIG FR¯GA P-1844/99 fr(cid:229)n Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Den belgiska lagstiftningen ang(cid:229)ende mutor (artikel 58) och respekt f(cid:246)r konkurrensbest(cid:228)mmelserna Enligt artikel 58 i den belgiska skattelagstiftningen f(cid:229)r f(cid:246)retagen ge mutor, som p(cid:229) ett f(cid:246)rsk(cid:246)nande s(cid:228)tt definieras som (cid:148)hemliga avgifter(cid:148), n(cid:228)r dessa utbetalningar anses vara g(cid:228)llande praxis. Finansministern kan godk(cid:228)nna dessa utbetalningar som omkostnader i arbetet p(cid:229) villkor att beloppen inte (cid:246)verstiger de normala gr(cid:228)nserna och att f(cid:246)retaget betalar skatt p(cid:229) de utbetalda beloppen. K(cid:228)nner kommissionen till denna lagstiftning g(cid:228)llande mutor i Belgien? Anser kommissionen att denna lagstiftning (cid:228)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med f(cid:246)rdragen? Har Belgien informerat kommissionen om de l(cid:228)nder d(cid:228)r s(cid:229)dana mutor enligt Belgien till(cid:228)mpas som g(cid:228)llande praxis? Kan kommissionen s(cid:228)rskilt klarg(cid:246)ra om Belgien erk(cid:228)nner att s(cid:229)dana mutor ocks(cid:229) (cid:228)r g(cid:228)llande praxis i andra EU-l(cid:228)nder? Anser kommissionen inte f(cid:246)r (cid:246)vrigt att lagstiftningen ang(cid:229)ende mutor strider mot konkurrensbest(cid:228)mmelserna? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 november 1999) I den m(cid:229)n som best(cid:228)mmelserna inte har harmoniserats faller den direkta beskattningen inom medlems- staternas beh(cid:246)righet, om inte annat f(cid:246)ljer av gemenskapslagstiftningen och i synnerhet av de grund- l(cid:228)ggande friheter som anges i f(cid:246)rdraget. Inom ramen f(cid:246)r korruptionsbek(cid:228)mpningen antog OECD:s (Organisationen f(cid:246)r ekonomiskt samarbete och utveckling) ministerr(cid:229)d i april 1996 en rekommendation till medlemsl(cid:228)nderna om att f(cid:246)rbjuda avdragsr(cid:228)tt f(cid:246)r bestickning av utl(cid:228)ndska offentliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n. Undertecknandet av konventionen av den 17 december 1997 om bek(cid:228)mpande av bestickning av utl(cid:228)ndska offentliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n i internationella aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser, vilken Belgien har ratificerat, har f(cid:229)tt ett betydande genomslag i de avtalsslutande staternas (cid:246)versyn av sin lagstiftning vid genomf(cid:246)randet av rekommendationen fr(cid:229)n 1996. Vidare angav kommissionen i sitt meddelande av den 21 maj 1997 (1) till r(cid:229)det och Europaparlamentet om gemenskapens politik mot korruption att den i l(cid:228)mpliga sammanhang med medlemsstaterna skulle ta upp fr(cid:229)gan om avdragsr(cid:228)tt f(cid:246)r bestickning i avsikt att uppn(cid:229) samf(cid:246)rst(cid:229)nd om en samordnad (cid:229)tg(cid:228)rd i syfte att avskaffa denna avdragsr(cid:228)tt. Enligt den information som kommissionen har tillg(cid:229)ng till har Belgien ett system som inneb(cid:228)r att (cid:148)hemliga avgifter(cid:148) efter tillst(cid:229)nd fr(cid:229)n finansministeriet p(cid:229) vissa villkor f(cid:229)r tas upp som driftsutgifter n(cid:228)r ett f(cid:246)retag erl(cid:228)gger skatt p(cid:229) dessa avgifter, ber(cid:228)knad enligt fasta skattesatser som fastst(cid:228)lls schablonm(cid:228)ssigt av ministern och som m(cid:229)ste uppg(cid:229) till minst 20 %. Det anges emellertid i artikel 7 i lagen av den 10 februari 1999 om bek(cid:228)mpande av korruption att s(cid:229)dana tillst(cid:229)nd inte f(cid:229)r beviljas betr(cid:228)ffande tilldelning eller f(cid:246)rl(cid:228)ngning av offentliga upphandlingskontrakt eller administrativa tillst(cid:229)nd. 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/33 liksom de andra medlemsstaterna redan gjort eller Med denna nya best(cid:228)mmelse b(cid:246)r Belgien s(cid:229)ledes, kommer att g(cid:246)ra, kunna till(cid:228)mpa de st(cid:228)llningstaganden som gjorts av OECD och av kommissionen i syfte att avskaffa avdragsr(cid:228)tten f(cid:246)r bestickning av utl(cid:228)ndska offentliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n. (1) KOM(97) 192 slutlig. (2000/C 219 E/040) SKRIFTLIG FR¯GA P-1847/99 fr(cid:229)n Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Avstj(cid:228)lpningsplatsen i Dos Aguas i Valencia (Spanien) I sitt svar p(cid:229) min fr(cid:229)ga E-1528/99 (1) om avstj(cid:228)lpningsplatsen i Dos Aguas i Valenciaregionen uppgav den avg(cid:229)ende kommissionen att den inte k(cid:228)nde till de framlagda uppgifterna och att den skulle uppr(cid:228)tta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kontakter f(cid:246)r att samla in alla detaljuppgifter som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till (cid:228)rendet och f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att ber(cid:246)rda direktiv till(cid:228)mpas korrekt. Kan den nya kommissionen precisera p(cid:229) vilket s(cid:228)tt den har f(cid:246)r avsikt att unders(cid:246)ka de uppgifter som n(cid:228)mns i fr(cid:229)ga E-1528/99, med h(cid:228)nsyn till att det f(cid:246)religger en allvarlig risk f(cid:246)r f(cid:246)rorening av vatten- resurser avsedda s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)r bevattning inom jordbruket som f(cid:246)r konsumtion av dricksvatten? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit inf(cid:246)r de spanska myndigheterna f(cid:246)r att garantera att direktiv 91/ 156/EEG (2) och 97/11/EG (3) uppfylls? Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att i detta fall unders(cid:246)ka f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r bed(cid:246)mning av projektets milj(cid:246)konsekvenser? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att se till att denna avstj(cid:228)lpningsplats (cid:228)r f(cid:246)renlig med best(cid:228)mmelserna i artikel 14 i direktiv 1999/31/EG (4)? (1) (2) (3) (4) EGT C 27 E, 29. 1. 2000, s. 111. EGT L 78, 26. 3. 1991, s. 32. EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5. EGT L 182, 16. 7. 1999, s. 1. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 november 1999) Med anledning av parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga E-1528/99 (1) och de uppgifter som l(cid:228)mnas d(cid:228)r har kommissionen inlett ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande (referensnr B-99/2191). Vid handl(cid:228)ggningen av detta (cid:228)rende har kommissionen uppmanat de spanska myndigheterna att inkomma med sina synpunkter. Kommissionen har h(cid:228)rvid beg(cid:228)rt upplysningar om de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja r(cid:229)dets direktiv 75/442/EEG om avfall ((cid:228)ndrat genom direktiv 91/156/EEG), r(cid:229)dets direktiv 85/337/ EEG om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt ((cid:228)ndrat genom direktiv 97/11/EG) och r(cid:229)dets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd f(cid:246)r grundvatten mot f(cid:246)rorening genom vissa farliga (cid:228)mnen (2). Kommissionen har (cid:228)nnu inte f(cid:229)tt n(cid:229)got svar fr(cid:229)n de spanska myndigheterna. Kommissionen kommer att h(cid:229)lla parlamentsledamoten underr(cid:228)ttad om resultatet av denna unders(cid:246)kning. Vad g(cid:228)ller de (cid:229)tg(cid:228)rder som kommissionen (cid:228)mnar vidta f(cid:246)r att se till att denna deponi uppfyller kraven i artikel 14 i r(cid:229)dets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall, ber kommissionen att f(cid:229) p(cid:229)peka att direktiv 1999/31/EG tr(cid:228)dde i kraft f(cid:246)rst den 16 juli 1999. Medlemsstaterna (cid:228)r skyldiga att vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv senast den 16 juli 2001. Enligt artikel 14 i direktivet