title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1808/99 af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen. Bemyndigede organer.

eurovoc_concepts:
Community acquis
EU law
European Economic Area
European standard
accession negotiations
accession to the European Union
approval
competence of the Member States
enlargement of the Union
free movement of goods
protective clause
standardisation
transitional period (EU)

text: C 225 E/22 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 februar 1998 om I henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/8/EF af 16. markedsfłring af biocidholdige produkter opereres der med en overgangsperiode p(cid:229) 10 (cid:229)r. I lłbet af denne overgangsperiode opretholdes meddelelsesforpligtelsen i medfłr af direktiv 98/34/EF fortsat (jf. artikel 16, stk. 5). Indtil datoen for obligatorisk oms(cid:230)tning i national ret af »biociddirektivet« (cid:129) den 13. maj 2000 (cid:129) har de nederlandske myndigheder ret til at vedtage s(cid:229)danne nationale bestemmelser, under foruds(cid:230)tning af at disse bestemmelser, ud over den ovenn(cid:230)vnte meddelelsespligt, i łvrigt er forenelige med EF-traktatens artikel 28 (fhv. art. 30) til 30 (fhv. art. 36) i. Kommissionen vil undersłge, om dette er tilf(cid:230)ldet p(cid:229) grundlag af de tekster, den f(cid:229)r tilsendt. (2000/C 225 E/023) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1808/99 af Paul R(cid:252)big (PPE-DE) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: Bemyndigede organer Kommissionens intention om at fremme den frie bev(cid:230)gelighed for varer mellem EU- og ansłgerlandene gennem hurtig godkendelse af bemyndigede organer og at s(cid:230)nke industriens omkostninger kan stłttes. Det er imidlertid ogs(cid:229) klart, at der hverken m(cid:229) eller skal ske nogen varig forringelse (cid:129) for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r miljłstandarder, sociale standarder, produktstandarder og tekniske standarder (cid:129) for forbrugerne, hverken i EU eller i ansłgerlandene. Derfor błr det p(cid:229) omr(cid:229)det kontrol af godkendelse af markedsfłring af produkter sikres, at bemyndigede organer i ansłgerlandene f(cid:229)r den nłdvendige faglige og finansielle bistand, s(cid:229)ledes at EU(cid:146)s kvalitetsstandarder kan opretholdes. Desuden błr der ogs(cid:229) generelt słrges for, at kvalitetsstandar- derne for teknisk kontrol i EU og i ansłgerlandene garanterer forbrugerne et hłjt beskyttelses- og sikkerhedsniveau. Der er ikke plads til sorte f(cid:229)r i gruppen af s(cid:229)danne vigtige organer. Hvorfor er spłrgsm(cid:229)let om bemyndigede organer (notified bodies) ikke behandlet i den samlede 1. ansłgerpakke? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen planlagt med henblik p(cid:229) at bringe de bemyndigede 2. organer i ansłgerlandene p(cid:229) niveau med EU(cid:146)s kvalitetsstandarder (cid:129) og er disse foranstaltninger til- str(cid:230)kkelige? Hvilke erfaringer har Kommissionen indtil nu med procedurerne vedrłrende beskyttelsesklausuler, og 3. hvorledes udformes disse procedurer i overgangsperioden? 4. Hvordan er spłrgsm(cid:229)let om jurisdiktion reguleret? Hvorledes planl(cid:230)gger Kommissionen at sikre den lłbende kontrol af de nłdvendige kvalitetsstandar- 5. der b(cid:229)de i EU og i ansłgerlandene? 6. Har kommissionen planlagt yderligere skridt med henblik p(cid:229) at fremme liberalisering p(cid:229) standar- diserings- og kontrolomr(cid:229)det og dermed at reducere omkostningerne for erhvervslivet og samtidig indirekte for forbrugerne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (3. december 1999) Kommissionen er stort set enig i det synspunkt, som det (cid:230)rede medlem udtrykker. Den har dog fłlgende kommentarer til de specifikke spłrgsm(cid:229)l: 1. Spłrgsm(cid:229)let om de anmeldte organer er omfattet af udvidelsesforhandlingerne i kapitlet »fri bev(cid:230)ge- lighed for varer«. Disse forhandlinger er endnu ikke afsluttet. 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/23 2. Kommissionen har klargjort for ansłgerlandene, at overensstemmelse med EU-regelv(cid:230)rket vedrłrende anmeldte organer er en uomg(cid:230)ngelig betingelse for tiltr(cid:230)delse, og denne holdning anf(cid:230)gtes ikke. Der ydes faglig bistand p(cid:229) dette omr(cid:229)de gennem programmerne Phare og specielt PRAQ III. Via sidstn(cid:230)vnte ydes der ogs(cid:229) stłtte til evaluering af fremskridt med henblik p(cid:229) at kanalisere bistanden effektivt. Ved hj(cid:230)lp af denne faglige bistand sker der en overfłrsel af den bedste europ(cid:230)iske praksis, som skal hj(cid:230)lpe modtagerlandene til at n(cid:229) op p(cid:229) de niveauer, som findes i F(cid:230)llesskabet. 3. og 4. Beskyttelsesproceduren i F(cid:230)llesskabets produktlovgivning finder kun anvendelse inden for Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de (E(cid:216)S) eller i lande, hvor dens anvendelse er fastsat ved specifikke handelsaftaler. Den anvendes ikke i ansłgerlande i fłrtiltr(cid:230)delsesperioden, medmindre dette er fastsat ved en s(cid:230)rlig aftale. Spłrgsm(cid:229)let om jurisdiktion er derfor ikke relevant. 5. Markedsoverv(cid:229)gning inden for F(cid:230)llesskabet er medlemsstaternes eget ansvar. I henhold til f(cid:230)llesskabs- lovgivningen skal de enkelte medlemsstater tr(cid:230)ffe alle nłdvendige foranstaltninger til at sikre overensstemmelse med regelv(cid:230)rket, for eksempel hvad ang(cid:229)r friheden til at markedsfłre produkter, der opfylder de relevante krav, og forpligtelsen til at sikre, at produkter, der ikke opfylder disse krav, ikke udbydes p(cid:229) markedet. Som led i forberedelserne til medlemskab vil F(cid:230)llesskabet fłre tilsyn med ansłgerlandenes fremskridt med gennemfłrelsen af EU-regelv(cid:230)rket ved undersłgelser og młder i de forskellige underudvalg. 6. De protokoller til Europaaftalen om overensstemmelsesvurdering og godkendelse af varer (PECA), som i łjeblikket er under drłftelse med et antal ansłgerlande, skulle lette handelen i de ansłgerlande, hvor det er bevist, at landet allerede har overtaget og reelt gennemfłrt EU-regelv(cid:230)rkets bestemmelser vedrłrende industrivarer. Det kr(cid:230)ves, at ansłgerlandet har gennemfłrt den relevante lovgivning, at der findes anmeldte organer med kompetence p(cid:229) f(cid:230)llesskabsniveau, at der er indfłrt effektiv markeds- overv(cid:229)gning og at der er fastsat en beskyttelsesprocedure i lighed med den, der anvendes inden for F(cid:230)llesskabet. I henhold til den foresl(cid:229)ede PECA-ordning hłrer overholdelsen af reglerne for anven- delsen af beskyttelsesproceduren under de respektive parters jurisdiktion under tilsyn af Det F(cid:230)lles Udvalg. (2000/C 225 E/024) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1813/99 af Samuli Pohjamo (ELDR) til Kommissionen (11. oktober 1999) Om: Udv(cid:230)lgelse af omr(cid:229)der berettiget til EU-stłtte I medlemslandene er der foretaget forelłbige udv(cid:230)lgelser af de omr(cid:229)der, der er berettiget til stłtte under EU(cid:146)s regionalpolitik. I Finland foresl(cid:229)r regeringen som stłtteberettigede omr(cid:229)der under m(cid:229)l nr. 2 nłje udvalgte omr(cid:229)der, bl. a. omr(cid:229)der i de hurtigst voksende og mest udviklede byer. Set ud fra de mindre udviklede omr(cid:229)der omkring byerne synes det m(cid:230)rkeligt, at velst(cid:229)ende og udviklede omr(cid:229)der udv(cid:230)lges som stłtteberettigede omr(cid:229)der, men at der ikke er plads til de omliggende omr(cid:229)der, der lider under befolkningsnedgangen og sv(cid:230)kkelsen af de traditionelle erhverv samt struktur(cid:230)ndringerne i industrien. Hvis det ikke er muligt at basere de stłtteberettigede omr(cid:229)der p(cid:229) hele regioner, da błr de i det mindste baseres p(cid:229) hele distrikter. I regeringens nuv(cid:230)rende forslag tilsides(cid:230)ttes landdistrikterne omkring v(cid:230)kst- centrene p(cid:229) alvorlig vis. Hvordan agter Kommissionen at arbejde for, at de omr(cid:229)der med en ringere udvikling, og som lider under alvorlige problemer, kan komme i betragtning til EU-stłtte i stedet for, at medlemslandene foresl(cid:229)r »det bedste af det bedste«?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1808/99 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Ilmoitetut laitokset.

formats: html pdf print

text: C 225 E/22 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16. helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n 10 vuoden siirtym(cid:228)kaudesta. T(cid:228)m(cid:228)n siirtym(cid:228)kauden aikana on edelleen voimassa direktiiviss(cid:228) 98/34/EY tarkoitettu tietojen toimittamista koskeva velvoite (direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 5 kohta). Alankomaiden viranomaisilla on oikeus antaa kyseess(cid:228) olevat kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ennen kuin biosidi- direktiivi on pakollisesti saatettava osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), eli ennen 13. toukokuuta 2000, edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) ne on annettu tiedoksi edell(cid:228) mainitulla tavalla ja ett(cid:228) ne ovat EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan (entinen 30 artikla), 29 artiklan (entinen 34 artikla) ja 30 artiklan (entinen 36 artikla) mukaiset. Komissio tarkastaa sille toimitettujen tekstien pohjalta, ovatko s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset n(cid:228)iden vaatimusten mukaiset. (2000/C 225 E/023) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1808/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Paul R(cid:252)big (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Ilmoitetut laitokset Komission aikomus edist(cid:228)(cid:228) tavaroiden vapaata liikkumista ja alentaa teollisuuden kustannuksia EU:ssa ja hakijamaissa tunnustamalla ilmoitetut laitokset mahdollisimman nopeasti on eritt(cid:228)in tervetullut. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan saa vaikuttaa kielteisesti ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228), sosiaalialaa, tuotteita tai tekniikkaa koskeviin normeihin, mik(cid:228) voisi huonontaa kuluttajan asemaa EU:ssa tai hakijamaissa. Siksi on varmistettava, ett(cid:228) hakijamaissa sijaitsevat ilmoitetut laitokset saavat asiantuntija-apua ja rahallista tukea erityisesti tuotteiden markkinoille saattamista koskevan valvonnan kehitt(cid:228)miseksi, jotta EU:n asettamat vaatimustenmukaisuudet t(cid:228)yttyv(cid:228)t. Lis(cid:228)ksi on yleisesti huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) tekniselle valvonnalle asetetut vaatimukset takaavat kuluttajille korkeatasoisen suojan ja turvallisuuden sek(cid:228) EU:ssa ett(cid:228) hakijamaissa. Kaikkien ilmoitettujen laitosten on toimittava aukottomasti. 1. Miksi j(cid:228)senyyden hakemisen yhteydess(cid:228) ei neuvoteltu ilmoitetuista laitoksista? 2. Mit(cid:228) toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta hakijamaissa sijaitsevat ilmoitetut laitokset olisivat EU:n vaatimusten mukaisia? Ovatko n(cid:228)m(cid:228) toimet riitt(cid:228)v(cid:228)t? 3. Mit(cid:228) kokemusta komissiolla on suojalauseketta koskevasta menettelyst(cid:228) ja miten se aikoo soveltaa sit(cid:228) ylimenokaudella? 4. Miten on laink(cid:228)ytt(cid:246)vallan laita? 5. Miten komissio aikoo taata tarvittavien vaatimustenmukaisuuksien jatkuvan valvonnan sek(cid:228) EU:ssa ett(cid:228) hakijamaissa? Onko komissio suunnitellut muita toimia edist(cid:228)(cid:228)kseen vapauttamista normien ja valvonnan alalla, 6. mik(cid:228) alentaisi yrityksille ja v(cid:228)lillisesti my(cid:246)s kuluttajille koituvia kustannuksia? G(cid:252)nter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1999) Komissio yhtyy monilta osin arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kantaan. Se haluaisi kuitenkin esitt(cid:228)(cid:228) seuraavat huomautukset vastauksina esitettyihin kysymyksiin. 1. Ilmoitettaviin laitoksiin liittyvi(cid:228) kysymyksi(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senyysneuvotteluissa tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevasta luvusta neuvoteltaessa. N(cid:228)m(cid:228) neuvottelut ovat viel(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228). 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/23 2. Komissio on ilmoittanut selv(cid:228)sti ehdokasmaille, ett(cid:228) ilmoitettavia laitoksia koskevan yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- t(cid:246)n noudattaminen on ehdoton edellytys j(cid:228)senyydelle. T(cid:228)t(cid:228) edellytyst(cid:228) ei ole vastustettu. Phare- ohjelmasta ja erityisesti PRAQ III -ohjelmasta annetaan teknist(cid:228) apua t(cid:228)ll(cid:228) alalla. PRAQ III -ohjelman kautta my(cid:246)s arvioidaan edistymist(cid:228), ja se on tehokas avun kanavoimisen v(cid:228)line. Tekninen apu k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) parhaiden eurooppalaisten k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen siirron, jonka avulla edunsaajamaat voivat saavuttaa yhteis(cid:246)n tason mukaiset toimintavalmiudet. 3. ja 4. Yhteis(cid:246)n tuotelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) suojamenettely(cid:228) sovelletaan ainoastaan Euroopan talous- alueella (ETA) joiden kanssa sovituissa erityisiss(cid:228) kaupan j(cid:228)rjestelyiss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n sen soveltamisesta. Sit(cid:228) ei sovelleta ehdokasmaihin ennen niiden liittymist(cid:228) unioniin, jollei siit(cid:228) erityisess(cid:228) sopimuksessa muuta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) laink(cid:228)ytt(cid:246)vallasta ei aiheudu ongelmaa. ja maissa, 5. Yhteis(cid:246)n markkinavalvonta on j(cid:228)senvaltioiden vastuulla. Yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) vaaditaan j(cid:228)senvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n noudattamiseksi esimerkiksi, kun on kyse vaatimustenmukaisten tuotteiden markkinoille saattamisesta ja velvollisuudesta varmistaa, ett(cid:228) vaatimustenvastaiset tuotteet eiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)se markkinoille. Yhteis(cid:246) kuitenkin valvoo, kuinka ehdokasmaat edistyv(cid:228)t yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n soveltamisessa j(cid:228)senyysvalmisteluissaan jatkamalla kansallisen lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n analyyttist(cid:228) arviointia (screening) ja j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) alakomiteoiden kokouksia. 6. Eurooppa-sopimusten p(cid:246)yt(cid:228)kirjat vaatimustenmukaisuuden arvioinnista ja tuotteiden hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) ovat parhaillaan k(cid:228)sitelt(cid:228)vin(cid:228) useiden ehdokasmaiden kanssa. Niill(cid:228) voitaisiin helpottaa kauppaa tapauksissa, joissa ehdokasmaan todetaan jo saattaneen teollisuustuotteita koskevan yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- t(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n ja todellisuudessa pannut niit(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)isi sit(cid:228), ett(cid:228) ehdokasmaa on pannut t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n asiaa koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n, varmistanut ett(cid:228) ilmoitetut laitokset toimivat yhteis(cid:246)n laitosten tavoin sek(cid:228) ottanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n riitt(cid:228)v(cid:228)n markkinavalvon- nan ja yhteis(cid:246)ss(cid:228) noudatettavan kaltaisen suojamenettelyn. Vaatimustenmukaisuuden arvioinnista ja tuotteiden hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) tehtyihin Eurooppa-sopimusten p(cid:246)yt(cid:228)kirjoihin liittyv(cid:228)ss(cid:228) menettelyss(cid:228) suo- jamenettelyyn liittyvien velvollisuuksien noudattaminen kuuluisi asianomaisten sopimuspuolten lain- k(cid:228)ytt(cid:246)valtaan, ja sekakomitea valvoisi menettelyn noudattamista. (2000/C 225 E/024) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1813/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: EU-tukialueiden valinta Suomessa J(cid:228)senmaissa on tehty alustavia valintoja EU:n aluepolitiikan tukialueiksi. Suomessa hallitus esitt(cid:228)(cid:228) 2- tavoitteen tukialueiksi tarkkaan valikoituja alueita, mm. osia kaikkein nopeimmin kasvavista ja kehitty- neist(cid:228) kaupungeista. Kaupunkeja ymp(cid:228)r(cid:246)ivien heikommin kehittyneiden alueiden n(cid:228)k(cid:246)kulmasta tuntuu ihmeelliselt(cid:228), ett(cid:228) tukialueiksi valitaan varakkaita ja kehittyvi(cid:228) alueita, mutta v(cid:228)est(cid:246)tappiosta ja perinteisten elinkeinojen heikkenemisest(cid:228) sek(cid:228) teollisuuden rakennemuutoksesta k(cid:228)rsiv(cid:228)t ymp(cid:228)rist(cid:246)alueet eiv(cid:228)t mahdu tukialueisiin mukaan. Tukialueiden valinnan pit(cid:228)isi perustua kokonaisiin maakuntiin, mutta jos se ei ole mahdollista, niin ainakin kokonaisiin seutukuntiin. Nyt hallituksen esityksess(cid:228) ly(cid:246)d(cid:228)(cid:228)n vakavasti laimin kasvukeskuksia ymp(cid:228)r(cid:246)ivi(cid:228) maaseutualueita. Pyyd(cid:228)n saada tiet(cid:228)(cid:228), miten komissio toimii, jotta heikoimmin kehittyneet ja vakavista ongelmista k(cid:228)rsiv(cid:228)t alueet voitaisiin saada EU-tuen piiriin, kun j(cid:228)senmaa esitt(cid:228)(cid:228) valittavaksi hyvi(cid:228) alueita, (cid:148)rusinoita pullasta(cid:148)?


title: Utkast till gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt

eurovoc_concepts:
EU programme
European Economic Area
protocol to an agreement
scientific cooperation
technical cooperation
technological change


title: QUESTION ÉCRITE E-1821/99 posée par Cristiana Muscardini (UEN) à la Commission. Gestion du programme de formation professionnelle Leonardo.

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
fund (EU)
national law
political morality
vocational training

text: 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/109 (2000/C 170 E/128) QUESTION (cid:201)CRITE E-1821/99 posØe par Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) la Commission Objet: Gestion du programme de formation professionnelle Leonardo (12 octobre 1999) La formation professionnelle est l(cid:146)une des armes stratØgiques dont dispose l(cid:146)UE pour lutter efficacement contre le ch(cid:244)mage. L(cid:146)un des instruments disponibles dans ce cadre est le programme Leonardo, qui a tristement dØfrayØ la chronique en raison des graves accusations de fraude portØes contre Mme Cresson, membre de la Commission chargØ de la formation professionnelle, et qui est considØrØ, (cid:224) juste titre, comme l(cid:146)une des principales raisons qui ont poussØ la Commission (cid:224) dØmissionner. (cid:201)tant donnØ que l(cid:146)article 117 de la Constitution italienne prØvoit que la formation professionnelle relŁve de la compØtence des rØgions, il semble que la gestion du programme Leonardo, confiØe jusqu(cid:146)ici en Italie au ministŁre de l(cid:146)Instruction publique, ait ØtØ pour le moins inappropriØe et certainement contraire (cid:224) la Constitution. Compte tenu de ce qui prØcŁde, la Commission pourrait-elle vØrifier: 1. 2. 3. si, en Italie, la gestion du programme Leonardo ne relevait effectivement que de la seule compØtence du ministŁre de l(cid:146)instruction publique, si les fonds relatifs (cid:224) ce programme ont ØtØ transmis (cid:224) ce ministŁre directement par la Commission ou par l(cid:146)intermØdiaire du ministŁre du Travail, si le ministŁre de l(cid:146)Instruction publique a utilisØ ces fonds dans le cadre de l(cid:146)expØrimentation dite assistØe, 4. quelles Øtaient les relations entre ce ministŁre et Mme Cresson? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (11 novembre 1999) Le programme Leonardo da Vinci est gØrØ directement par la Commission et, dans les (cid:201)tats membres, par des instances nationales de coordination. Pour l(cid:146)Italie, il s(cid:146)agit de l(cid:146)Istituto Formazione Lavoratori (ISFOL), (Via Morgagni, 30, 00161 Roma). Cet organisme public (cid:129) en ce qui concerne le programme Leonardo da Vinci (cid:129) est soumis au contr(cid:244)le des ministŁres du Travail et de l(cid:146)(cid:201)ducation, dont les reprØsentants siŁgent au comitØ du programme, qui se rØunit (cid:224) Bruxelles et est prØsidØ par la Commission. Voici les rØponses aux quatre questions de l(cid:146)Honorable Parlementaire: 1. Le ministŁre de l(cid:146)(cid:201)ducation n(cid:146)a donc pas gØrØ directement le programme. 2. Les fonds sont transmis par la Commission aux promoteurs des projets, sauf pour les mesures relatives (cid:224) la mobilitØ dØcentralisØe. Dans ce dernier cas, la Commission transmet la subvention globale (cid:224) l(cid:146)ISFOL, qui procŁde aux contrats avec les promoteurs nationaux. 3. Comme prØcisØ aux points 1 et 2, les ministŁres ne re(cid:231)oivent pas directement des fonds par la Commission. 4. Il s(cid:146)agit des relations politiques habituelles prØvues entre les ministŁres nationaux des (cid:201)tats membres et les membres de la Commission


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1804/99 υποβολή: Jens-Peter Bonde (EDD) προς την Επιτροπή. Παράλληλη εισαγωγή.

eurovoc_concepts:
EU trade mark
trademark law

text: 18. 7. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 203 E/53 (2000/C 203 E/063) GRAPTH ERVTHSH E-1804/99 ypobolh·: Jens-Peter Bonde (EDD) prow thn Epitroph· (12 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Παρα΄λληλη εισαγωγη΄ Ει΄ναι διατεθειµε΄νη η Επιτροπη΄ να υποβα΄λει προτα΄σεις, προκειµε΄νου να τροποποιηθει΄ η νοµικη΄ κατα΄σταση υπε΄ρ των παρα΄λληλων εισαγωγω΄ν; Ύστερα απο΄ την απο΄φαση Silhouette δεν επιτρε΄πεται στους εισαγωγει΄ς που εκτελου΄ν παρα΄λληλες εισαγωγε΄ς να αγορα΄ζουν εµπορικα΄ ση΄µατα εκτο΄ς Ε. Ε. και να πωλου΄ν τα αγαθα΄ στην Ε. Ε. παρα΄ µο΄νο ο΄ταν ο κα΄τοχος του εµπορικου΄ ση΄µατος ε΄χει δω΄σει τη συγκατα΄θεση΄ του. Στις 19 Μα ου 1999 το Υπουργει΄ο Οικονοµικω΄ν της ∆ανι΄ας διαπι΄στωσε αφενο΄ς ο΄τι η παρα΄λληλη εισαγωγη΄ προσφε΄ρει φθηνο΄τερα προι¤ο΄ντα στους καταναλωτε΄ς, αλλα΄ αφετε΄ρου ο΄τι η απο΄φαση Silhouette αποβαι΄νει µονο΄πλευρα εις βα΄ρος των καταναλωτω΄ν των προι¤ο΄ντων της παρα΄λληλης εισαγωγη΄ς, επειδη΄ οι δανοι΄ παραγωγοι΄ προι¤ο΄ντων µε εµπορικα΄ ση΄µατα δεν επωφελου΄νται απο΄ την απο΄φαση. Η αντι΄στοιχη σουηδικη΄ ε΄κθεση της 11ης Ιανουαρι΄ου αναφε΄ρεται στο Direct Office 9/99, σελ. 27. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Dekembri·oy 1999) Το 1998, η Επιτροπη΄ παρη΄γγειλε την εκτε΄λεση µελε΄της σχετικα΄ µε τους οικονοµικου΄ς αντι΄κτυπους µιας πιθανη΄ς αλλαγη΄ς στο ευρωπαι¤κο΄ καθεστω΄ς εµπορικω΄ν σηµα΄των των δικαιωµα΄των εµπορικω΄ν σηµα΄των απο΄ το Εθνικο΄ Ίδρυµα Εται΄ρων Οικονοµικω΄ν Έρευνω΄ν (NERA) (η µελε΄τη διατι΄θεται απο΄ τη θε΄ση σε web της Επιτροπη΄ς: http:// europa. eu. int/comm/dg15). Τον Απρι΄λιο του 1999 η Επιτροπη΄ οργα΄νωσε δυ΄ο ακροα΄σεις (cid:129) µι΄α µε τα κρα΄τη µε΄λη και µι΄α µε ενδιαφερο΄µενους κυ΄κλους (cid:129) για να συζητη΄σει το αποτε΄λεσµα της µελε΄της NERA. Μετα΄ απο΄ συζη΄τηση στο Συµβου΄λιο Εσωτερικη΄ς Αγορα΄ς στις 10 Ιουνι΄ου 1999, συµφωνη΄θηκε ο΄τι η Επιτροπη΄ θα υπε΄βαλε ε΄να ε΄γγραφο για την εξε΄ταση ορισµε΄νων βασικω΄ν θεµα΄των µε µεγαλυ΄τερη λεπτοµε΄ρεια. Ανα΄λογα µε το αποτε΄λεσµα των συζητη΄σεων επι΄ του προαναφερθε΄ντος εγγρα΄φου, η Επιτροπη΄ θα αναπτυ΄ξει περαιτε΄ρω τη θε΄ση της επ(cid:146) αυτου΄ του σηµαντικου΄ και πολυ΄πλοκου θε΄µατος. (2000/C 203 E/064) GRAPTH ERVTHSH E-1809/99 ypobolh·: Paul Rübig (PPE-DE) prow thn Epitroph· (12 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Παρα΄νοµες εισαγωγε΄ς ψαριω΄ν απο΄ τη Ρωσι΄α Υπα΄ρχουν ενδει΄ξεις ο΄τι στο πλαι΄σιο των εισαγωγω΄ν ψαριω΄ν απο΄ δια΄φορες τρι΄τες χω΄ρες στην ΕΕ σηµειω΄νονται εδω΄ και πολυ΄ν καιρο΄ παρατυπι΄ες οι οποι΄ες θα µπορου΄σαν µεταξυ΄ α΄λλων να θε΄σουν σε κι΄νδυνο την υ΄παρξη επιχειρη΄σεων οι οποι΄ες ακολουθου΄ν κατα΄ γρα΄µµα τους κανο΄νες της ΕΕ. Συγκεκριµε΄να προ΄κειται για τις εξη΄ς αιτια΄σεις: (cid:129) Η χορη΄γηση αριθµω΄ν πρωτοκο΄λλου της ΕΕ στην Πολωνι΄α και στη Ρωσι΄α µε΄σω των τοπικω΄ν αρχω΄ν πραγµατοποιει΄ται παρα΄ το ο΄τι δεν τηρου΄νται οι οικοδοµικε΄ς και λοιπε΄ς υγειονοµικε΄ς προδιαγραφε΄ς της ΕΕ και ο΄τι αποτελει΄ ενδεχοµε΄νως αντικει΄µενο µη συ΄ννοµων πρακτικω΄ν. (cid:129) Οι κτηνιατρικοι΄ ε΄λεγχοι εν ο΄ψει του εκτελωνισµου΄ ενδε΄χεται να διεξα΄γονται πληµµελω΄ς απο΄ τις πολωνικε΄ς αρχε΄ς. (cid:129) Φιλε΄τα ψαριου΄ µε προε΄λευση το Καζαχστα΄ν η΄ την Ουκρανι΄α, των οποι΄ων η εισαγωγη΄ στην ΕΕ ει΄ναι απαγορευµε΄νη, ενδε΄χεται να διοχετευ΄ονται παρα΄νοµα στις αγορε΄ς της ΕΕ µε΄σω Πολωνι΄ας η΄ Εσθονι΄ας, ο΄που συσκευα΄ζονται τα εν λο΄γω προι¤ο΄ντα. Ποια µε΄τρα λαµβα΄νονται εκ µε΄ρους της Επιτροπη΄ς για την αποτροπη΄ κινδυ΄νων για τη δηµο΄σια υγει΄α που περικλει΄ει η παρα΄νοµη εισαγωγη΄ ψαριω΄ν απο΄ τρι΄τες χω΄ρες; Προβλε΄πονται επισκε΄ψεις για ε΄λεγχο στις υ΄ποπτες χω΄ρες και, αν ναι, πο΄τε;


title: Verordnung (EG) Nr. 2165/1999 der Kommission vom 12. Oktober 1999 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen nach dem Verfahren B im Sektor Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
export licence
nut

formats: pdf print

text: L 265/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 13. 10. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 2165/1999 DER KOMMISSION vom 12. Oktober 1999 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen nach dem Verfahren B im Sektor Obst und Gemüse DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (3) gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 2190/96 der Kommission vom 14. November 1996 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates hinsichtlich der Ausfuhrerstattungen für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1303/1999 (2), insbesondere auf Artikel 5 Absatz 5, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Durch die Verordnung (EG) Nr. 1926/1999 der Kommission (3) wurden die Richtmengen festgesetzt, für die nach dem Verfahren B außerhalb der Nahrungsmit- telhilfe Ausfuhrlizenzen erteilt werden. Nach den der Kommission zur Zeit vorliegenden Kennt- nissen könnten die für den derzeitigen Ausfuhrzeitraum vorgesehenen Richtmengen bei Haselnüssen in der Schale bald überschritten werden. Diese Überschreitung würde eine reibungslose Anwendung von Ausfuhrerstat- tungen im Sektor Obst und Gemüse beeinträchtigen. Angesichts dieser Lage sind Anträge auf Erteilung von Lizenzen nach dem Verfahren B, die für nach dem 12. Oktober 1999 ausgeführte Haselnüsse in der Schale gestellt werden, bis zum Ende des derzeitigen Ausfuhr- zeitraums abzulehnen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Gemäß Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1926/1999 gestellte Anträge, welche nach dem Verfahren B die Erteilung von Lizenzen für die Ausfuhr von Haselnüssen in der Schale betreffen und für welche die Ausfuhranmeldungen nach dem 12. Oktober und vor dem 16. November 1999 angenommen werden, sind abzulehnen. Diese Verordnung tritt am 13. Oktober 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 12. Oktober 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 292 vom 15. 11. 1996, S. 12. (2) ABl. L 155 vom 22. 6. 1999, S. 29. (3) ABl. L 238 vom 9. 9. 1999, S. 20


title: Regolamento (CE) n. 2160/1999 della Commissione, del 12 ottobre 1999, relativo al rilascio di titoli d'importazione di banane nel quadro dei contingenti tariffari e delle banane ACP tradizionali per il quarto trimestre del 1999 (secondo periodo)

eurovoc_concepts:
ACP countries
import licence
tariff quota
tropical fruit

text: L 265/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 13. 10. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 2160/1999 DELLA COMMISSIONE del 12 ottobre 1999 relativo al rilascio di titoli d'importazione di banane nel quadro dei contingenti tariffari e delle banane ACP tradizionali per il quarto trimestre del 1999 (secondo periodo) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 404/93 del Consiglio, del 13 febbraio 1993, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore della banana (1), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 1257/1999 (2), visto il regolamento (CE) n. 2362/98 della Commissione, del 28 ottobre 1998 recante modalità d'applicazione del regola- mento (CEE) n. 404/93 del Consiglio, con riguardo al regime d'importazione delle banane nella Comunità (3), modificato dal regolamento (CE) n. 756/1999 (4), in particolare l'articolo 18, paragrafo 2, considerando quanto segue: (1) (2) L'articolo 2 e l'allegato del regolamento (CE) n. 1998/ 1999 della Commissione (5) fissano, per il quarto trime- stre del 1999, i quantitativi disponibili per il secondo periodo di presentazione delle domande di cui all'arti- colo 18 del regolamento (CE) n. 2362/98. In applicazione dell'articolo 18, paragrafo 2, del regola- mento (CE) n. 2362/98 occorre determinare senza indugio, sulla base delle domande presentate nel corso del secondo periodo, i quantitativi per i quali possono essere rilasciati titoli per le origini considerate. (3) È necessario che il presente regolamento si applichi immediatamente, rilascio quanto più rapido possibile dei titoli, in modo da permettere il HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 In ordine alle nuove domande, presentate ai sensi dell'articolo 18 del regolamento (CE) n. 2362/98, i titoli d'importazione nel quadro del regime d'importazione di banane, dei contingenti tariffari e delle banane ACP tradizionali, sono rilasciati per il quarto trimestre del 1999, secondo periodo per il quantitativo indicato nella domanda di titolo. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 ottobre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 47 del 25. 2. 1993, pag. 1. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 80. (3) GU L 293 del 31. 10. 1998, pag. 32. (4) GU L 98 del 13. 4. 1999, pag. 10. (5) GU L 247 del 18. 9. 1999, pag. 10


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1870/99 van Ewa Hedkvist Petersen (PSE) aan de Commissie. Veiligheid in de kerncentrale op het schiereiland Kola en het jaar 2000.

eurovoc_concepts:
Russia
nuclear power station
nuclear safety

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/41 1993 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 4253/88 tot vaststelling van toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 2052/88 met betrekking tot de co(cid:246)rdinatie van de bijstandsverlening uit de onderscheiden Structuurfondsen enerzijds en van die bijstandsverlening met die van de Europese Investe- ringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten anderzijds (1) en artikel 2 van Verordening (EG, Euratom, EGKS) nr. 2335/95 van de Raad van 18 september 1995 tot wijziging van het Financieel Reglement van 21 december 1977 van toepassing op de algemene begroting der Europese Gemeenschap- pen inzake de bijzondere bepalingen betreffende de kredieten voor onderzoek en technologische ontwikke- ling (2), totdat voor alle projecten de frequentie en de omvang van de fouten kan worden bepaald (aan de hand van een voldoende groot aantal projecten). Na de controle door de Commissie hebben de Nederlandse autoriteiten 83 % van de in 1997 uitgevoerde ESF-projecten voor bovengenoemde doelstellingen gecontroleerd. In het Nederlandse verslag over deze aanvullende controles is het foutieve bedrag berekend op 58,4 miljoen HFL (26,5 miljoen €), wat neerkomt op 22 % van het totaalbedrag voor de gecontroleerde projecten en 17,5 % van de ESF-subsidies voor 1997. Een raming van de omvang van de onregelmatigheden voor de jaren 1994-1995-1996 moet nog worden afgerond. Bij de verlaging van de ESF-betalingen aan Nederland is de Commissie niet in staat onderscheid te maken tussen projecten die voldoen aan de Europese en Nederlandse ESF-verordeningen en die welke daar niet aan voldoen. Op grond van het subsidiariteitsbeginsel en het partnerschap tussen de Commissie en de lidstaat is het immers de lidstaat die de boekhouding van alle gedane uitgaven opstelt en waarmerkt. Aangezien de Nederlandse autoriteiten nog geen verzoek tot eindbetaling voor 1997 met de gecorrigeerde bedragen hebben ingediend, kan de Commissie op grond van artikel 21 van de co(cid:246)rdinatieverordening en artikel 2 van het Financieel Reglement geen definitieve voorschotbetalingen voor de daaropvolgende jaartranches aan Nederland verrichten. Samen met de Nederlandse autoriteiten streeft de Commissie naar een passende en snelle oplossing van dit betalingsprobleem. (1) (2) PB L 193 van 31. 7. 1993. PB L 240 van 7. 10. 1995. (2000/C 219 E/048) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1870/99 van Ewa Hedkvist Petersen (PSE) aan de Commissie (12 oktober 1999) Betreft: Veiligheid in de kerncentrale op het schiereiland Kola en het jaar 2000 Het Zweedse Statskontor (nationale directie van de overheid) heeft de Zweedse regering een rapport doen toekomen over risico(cid:146)s en behoefte aan maatregelen voor het veiligstellen van belangrijke maatschappelijke functies in verband met de IT-aanpassing met het oog op het jaar 2000. Wat de kerncentrales in Zweden betreft waren alle veiligheidssystemen op 1 juli 1999 aangepast. Daarentegen is bekend dat er in verschillende landen van de voormalige Sovjetunie geen risico-evaluatie van de kernenergiesector is opgesteld. Op het schiereiland Kola, 50 mijl van mijn streek Norrbotten, ligt de kerncentrale Polyarny Zori, die 63 % van de op Kola verbruikte elektriciteit levert en als een van de tien gevaarlijkste kerncentrales ter wereld geldt. Indien er bij de millenniumwisseling een storing optreedt, kan dit voor onbekende tijd rampzalige gevolgen hebben voor mens en milieu in de Barentszeeregio. Hoe denkt de Commissie zich ervan te vergewissen dat Rusland maatregelen treft of heeft getroffen om te voorkomen dat er een storing in de kerncentrale optreedt? C 219 E/42 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (23 november 1999) De Commissie besteed al sinds 1998 aandacht aan de mogelijke implicaties van het millenniumprobleem (Y2K) voor de nucleaire veiligheid. Zij heeft een aantal maatregelen genomen en de nodige informatie verzameld. De internationale Organisatie voor Atoomenergie heeft een Y2K-programma opgezet om diverse landen, waaronder Rusland, bijstand te verlenen. Verder co(cid:246)rdineert deze organisatie internationale activiteiten in verband met de nucleaire veiligheid en het jaar 2000. In juni 1998 heeft de Commissie het millenniumprobleem besproken met de verantwoordelijke Europese instanties en met de Russische instantie, Gosatomnadzor. Op een vergadering in januari 1999 heeft de Commissie het onderwerp opnieuw besproken en om voortgangsverslagen verzocht en bijstand aange- boden. Gosatomnadzor heeft daarna bijstand gevraagd bij de ontwikkeling van regelgevingsprocedures voor het millenniumprobleem, en er is een project op dit gebied van start gegaan. Gosatomnadzor heeft tijdens een vergadering in 1999 opnieuw verslag uitgebracht over het millenniumprobleem in Russische kerncentrales. Er waren geen problemen gesignaleerd met kritische systemen en Gosatomnadzor was van plan om in de tweede helft van 1999 Y2K-inspecties in kerncentrales te houden. Rosenergoatom, het centrale elektriciteitsbedrijf dat de Kola-centrale exploiteert, heeft onlangs een onder- zoeksmissie uitgevoerd om te beoordelen in hoeverre de centrale op het jaar 2000 was voorbereid. Het Amerikaanse ministerie van energie nam als waarnemer aan deze missie deel. Bij het onderzoek bleek dat in de Kola-centrale vooruitgang was geboekt bij de beoordeling van het effect van de millenniumwisseling op de systemen van de centrale. Er werden geen problemen in kritische systemen gevonden. Wel kwamen problemen in een aantal andere systemen aan het licht. De centrale streeft ernaar de belangrijkste problemen v(cid:243)(cid:243)r eind 1999 te hebben opgelost. De Commissie heeft een contract afgesloten met de wereldassociatie van kerncentrale-exploitanten, die onlangs een bezoek heeft gebracht aan Kola. Hun missie omvatte tevens het leveren van bijstand aan de centrale voor het opstellen van rampenplannen. Zoals uit het voorafgaande blijkt hebben de Russische instanties een aantal maatregelen genomen en worden zij door de Commissie aangemoedigd deze maatregelen verder te ontwikkelen. Er moet niettemin aan worden herinnerd dat de nucleaire veiligheid een nationale verantwoordelijkheid is en dat niet de Commissie maar de Russische exploitanten en regelgevingsinstanties verantwoordelijk zijn voor de veilig- heid van de centrale. (2000/C 219 E/049) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1874/99 van Joan Colom i Naval (PSE) aan de Commissie (12 oktober 1999) Betreft: Geluidsoverlast rond de luchthaven van Barcelona Al sinds enige tijd beklagen de bewoners van het gebied rond de luchthaven van Barcelona, en met name van de gemeente Gav(cid:224), zich over de grote geluidsoverlast die veel vliegtuigen bij hun landingsmanoeuvres, vooral (cid:146)s nachts, veroorzaken. In veel gevallen gaat het blijkbaar om toestellen uit de voormalige Sovjetunie die niet aan de Europese wetgeving voldoen. Kan de Commissie inlichtingen verstrekken over de wijze waarop de Europese wetgeving in deze door de bevoegde autoriteiten van de luchthaven van Barcelona wordt toegepast? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (29 oktober 1999) De Commissie beschikt niet over aanwijzingen dat de Spaanse autoriteiten en met name de autoriteiten van de luchthaven van Barcelona de communautaire wetgeving betreffende de geluidshinder van vlieg- tuigen hebben overtreden. Zij kan evenwel enige algemene informatie over vliegtuiglawaai verstrekken


title: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidzanin tasavallan välisen yhteistyöneuvoston työjärjestys, annettu 12 päivänä lokakuuta 1999 - Yhteistyökomitean työjärjestys

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Azerbaijan
administrative structures
operation of the Institutions
rules of procedure

text: 18. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 297/29 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan välisen YHTEISTYÖNEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS, annettu 12 päivänä lokakuuta 1999 (1999/740/EY) YHTEISTYÖNEUVOSTO, joka ottaa huomioon Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 1996 allekirjoitetun Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteis- työsopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 81— 84 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: Tämä sopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1999, ON VAHVISTANUT SEURAAVAN TYÖJÄRJESTYKSEN: 1 artikla Puheenjohtaja toimivat puheenjohtajana Yhteistyöneuvoston vuorotellen kahdentoista kuukauden määräajan yhteisöjen ja niiden jäsen- valtioiden puolesta Euroopan unionin neuvoston jäsen sekä Azerbaidžanin tasavallan hallituksen jäsen. Ensimmäinen kausi alkaa kuitenkin yhteistyöneuvoston ensimmäisenä kokoontu- mispäivänä ja päättyy saman vuoden joulukuun 31 päivänä. 2 artikla Kokoukset Yhteistyöneuvosto kokoontuu ministeritasolla säännöllisesti Jommankumman osapuolen pyynnöstä kerran vuodessa. voidaan pitää yhteistyöneuvoston ylimääräisiä kokouksia, jos osapuolet niin sopivat. Elleivät osapuolet toisin sovi, yhteistyöneuvoston kokoukset pidetään Euroopan unionin neuvoston tavanomaisessa kokous- paikassa osapuolten sopimana päivämääränä. Yhteistyöneuvoston sihteerit kutsuvat yhdessä koolle yhteistyö- neuvoston kokoukset. 3 artikla Edustajat Yhteistyöneuvoston jäsenet voivat käyttää edustajia, jos he ovat estyneet osallistumasta kokoukseen. Kutakin jäsentä voi tavallisesti edustaa Euroopan yhteisöissä olevan edustuston päällikkö tai Euroopan unionissa olevan pysyvän edustuston päällikkö tai korkea virkamies. (1) EYVL L 246, 17. 9. 1999, s. 3. Kaikissa muissa tapauksissa jäsenen, joka haluaa käyttää edus- tajaa, on ilmoitettava puheenjohtajalle edustajansa nimi ennen sen kokouksen alkua, jossa häntä edustetaan. Yhteistyöneuvoston jäsenen edustajalla on kaikki varsinaisen jäsenen oikeudet. 4 artikla Valtuuskunnat Yhteistyöneuvoston jäsenillä voi olla apunaan virkamiehiä. Ennen kutakin kokousta osapuolten valtuuskuntien kokoon- pano ja johtaja ilmoitetaan yhteistyöneuvoston puheenjohta- jalle. Yhteistyöneuvosto voi kutsua ulkopuolisia henkilöitä osallistu- maan kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista. 5 artikla Sihteeristö Yksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamies ja yksi Azerbaidžanin tasavallan Euroopan yhteisössä olevan edustuston virkamies toimivat yhdessä yhteistyöneuvoston sihteereinä. 6 artikla Asiakirjat Kun yhteistyöneuvoston neuvottelut perustuvat kirjallisiin tausta-asiakirjoihin, nämä asiakirjat numeroidaan, ja sihteerit jakavat ne yhteistyöneuvoston asiakirjoina. 7 artikla Kirjeenvaihto Kaikki yhteistyöneuvostolle tai neuvoston puheenjohtajalle osoitettu kirjeenvaihto toimitetaan yhteistyöneuvoston molem- mille sihteereille. Sihteerit huolehtivat kirjeenvaihdon välittämisestä yhteistyö- neuvoston puheenjohtajalle ja tarvittaessa sen jakelusta yhteis- työneuvoston muille jäsenille 6 artiklassa tarkoitettuina asiakir- joina. Tällä tavoin jaettava kirjeenvaihto lähetetään komission pääsihteeristölle, Euroopan unionin jäsenvaltioiden pysyville edustustoille ja Azerbaidžanin tasavallan Euroopan yhteisöissä olevalle edustustolle. L 297/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 11. 1999 Asianomainen sihteeri lähettää yhteistyöneuvoston puheenjoh- tajan kirjeenvaihdon vastaanottajille, ja se jaetaan tarvittaessa 6 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina yhteistyöneuvoston muille jäsenille edellisessä kohdassa ilmoitettuihin osoitteisiin. 8 artikla Kokouksen esityslista Yhteistyöneuvoston sihteerit 1. laativat osapuolten ehdo- tusten pohjalta jokaista kokousta varten ehdotuksen esityslis- taksi. Asianomainen sihteeri lähettää sen 7 artiklassa tarkoite- tuille vastaanottajille viimeistään viisitoista päivää ennen ko- kouksen alkua. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle otta- mista koskeva pyyntö on saapunut jommallekummalle sihtee- reistä viimeistään kaksikymmentäyksi päivää ennen kokouksen alkua, ja nämä asiat otetaan esityslistaehdotukseen ainoastaan, jos niihin liittyvät asiakirjat on toimitettu sihteereille viimeis- tään esityslistaehdotuksen lähettämispäivänä. Yhteistyöneuvosto hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle kummankin osapuolen suostumuksella. Kummankin 1 2. kohdassa esitettyjä määräaikoja lyhentää jonkin erityista- pauksen niin edellyttäessä. suostumuksella osapuolen voidaan Kokousten välisenä aikana yhteistyöneuvosto voi osapuolten niin sopiessa antaa suosituksia tai hyväksyä pöytäkirjoja kirjalli- tarkoitetaan sella menettelyllä. osapuolten sopimaa, virallista kirjeenvaihtoa. sihteerien välillä käytävää Kirjallisella menettelyllä Sopimuksen 81 artiklassa tarkoitetuissa yhteistyöneu- jonka jäljessä on 2. voston suosituksissa on otsikko ’suositus’, järjestysnumero, antamispäivämäärä ja aihe yleisesti. Sihteerit todistavat yhdessä oikeaksi yhteistyöneuvoston suosi- tukset, ja osapuolten valtuuskuntien johtajat allekirjoittavat kaksi todistusvoimaista toisintoa. Suositukset lähetetään kaikille 7 artiklassa tarkoitetuille vas- taanottajille yhteistyöneuvoston asiakirjoina. 11 artikla Julkisuus Jollei toisin päätetä, yhteistyöneuvoston kokoukset eivät ole julkisia. Kumpikin osapuoli voi päättää yhteistyöneuvoston suositusten julkaisemisesta omassa virallisessa julkaisussaan. 12 artikla Kielet 9 artikla Pöytäkirja Yhteistyöneuvoston virallisia kieliä ovat kummankin osapuolen viralliset kielet. Yhteistyöneuvosto käyttää neuvottelujensa pohjana näillä kielillä laadittuja asiakirjoja. Sihteerit laativat yhdessä kustakin kokouksesta pöytäkirjaehdo- tuksen mahdollisimman pian. Pöytäkirja sisältää yleensä jokaisen esityslistalla olevan asian osalta — yhteistyöneuvoston käsiteltäväksi saatetut asiakirjat, — lausumat, jotka jokin yhteistyöneuvoston jäsen on pyytänyt kirjattavaksi, — annetut suositukset, sovitut lausumat ja erityisistä aiheista tehdyt päätelmät. Pöytäkirja sisältää myös luettelon kokoukseen osallistuneista yhteistyöneuvoston jäsenistä tai heidän edustajistaan. Pöytäkirjaehdotus annetaan yhteistyöneuvoston hyväksyttä- väksi sen seuraavassa kokouksessa. Osapuolet voivat hyväksyä pöytäkirjaehdotuksen myös kirjallisesti. Hyväksymisen jälkeen sihteerit allekirjoittavat pöytäkirjan kaksi todistusvoimaista toisintoa, ja osapuolet arkistoivat ne. Pöytäkirjan jäljennös lähe- tetään kaikille 7 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille. 10 artikla Suositukset Yhteistyöneuvosto antaa suosituksensa osapuolten yhtei- 1. sellä sopimuksella. 13 artikla Kulut Euroopan yhteisöt ja Azerbaidžanin tasavalta ottavat vastatak- seen kuluista, joita niille aiheutuu osallistumisesta yhteistyöneu- voston kokouksiin sekä henkilöstö-, matka- ja oleskelukulujen että postitus- ja televiestintäkulujen osalta. Kokousten tulkkaukseen ja asiakirjojen kääntämiseen ja monis- tamiseen liittyvistä kuluista vastaavat Euroopan yhteisöt, lukuun ottamatta kuluja, jotka liittyvät tulkkaukseen tai kääntä- miseen yhdestä Euroopan yhteisöjen kielestä azerin kieleen, joista vastaa Azerbaidžanin tasavalta. Muista kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä kuluista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli. 14 artikla Komitea avustamaan yhteistyöneuvostoa Perustetaan sopimuksen 83 artiklan mukainen yhteistyö- 1. komitea tämän tehtävien suorittamisessa. Se koostuu Euroopan yhteisöjen komission edustajista ja Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista sekä Azerbaidžanin tasavallan hallituksen edustajista, jotka ovat yleensä korkean tason virkamiehiä. 18. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 297/31 Yhteistyökomitea valmistelee yhteistyöneuvoston kokoukset ja neuvottelut, valvoo tarvittaessa yhteis- 2. työneuvoston suositusten täytäntöönpanoa ja yleisesti varmistaa kumppanuuden jatkuvuuden ja sopi- muksen toimivuuden. Se tutkii kaikki yhteistyöneuvoston sen käsiteltäväksi saattamat kysymykset sekä kaikki muut kysymykset, joita voi nousta esiin sopimuksen päivittäisen soveltamisen yhteydessä. Se antaa suositusehdotuksia yhteistyöneuvoston hyväksyttäviksi. 3. Yhteistyökomitean työjärjestys on tämän työjärjestyksen liitteenä. L 297/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 11. 1999 LIITE Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan välisen YHTEISTYÖKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS 1 artikla Puheenjohtaja 6 artikla Kokousten esityslista Yhteistyökomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kahden- toista kuukauden määräajan Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisöjen komission edus- taja sekä Azerbaidžanin tasavallan hallituksen edustaja. Ensim- mäinen toimikausi alkaa yhteistyöneuvoston ensimmäisestä kokouksesta ja päättyy saman vuoden joulukuun 31 päivänä. Tämän toimikauden ajan ja sen jälkeen kunkin kahdentoista kuukauden toimikauden ajan yhteistyökomitean puheenjohta- jana toimii se osapuoli, joka toimii yhteistyöneuvoston puheen- johtajana. 2 artikla Kokoukset Yhteistyökomitea kokoontuu kerran vuodessa ja olosuhteiden niin vaatiessa, molempien osapuolten sopimuksella. Yhteistyökomitean kokoukset pidetään molempien osapuolten yhdessä sopimana päivänä niiden sopimassa paikassa. Molemmat sihteerit kutsuvat yhdessä koolle yhteistyökomitean kokoukset. 3 artikla Valtuuskunnat Ennen kutakin kokousta osapuolten valtuuskuntien kokoon- pano ja johtaja ilmoitetaan yhteistyökomitean puheenjohtajalle. 4 artikla Sihteeristö Yksi Euroopan yhteisöjen komission virkamies ja yksi Azer- baidžanin tasavallan hallituksen virkamies toimivat yhdessä yhteistyökomitean sihteereinä. Kaikki tämän liitteen mukainen yhteistyökomitean puheenjoh- tajalle osoitettu tai häneltä peräisin oleva kirjeenvaihto toimite- yhteistyöneuvoston taan yhteistyökomitean sihteereille sihteereille ja yhteistyöneuvoston puheenjohtajalle sekä tarvit- taessa yhteistyökomitean jäsenille. ja Yhteistyökomitean sihteerit 1. jokaista kokousta varten ehdotuksen esityslistaksi. Se lähetetään yhteistyöneu- voston puheenjohtajalle ja sihteereille sekä yhteistyökomitean jäsenille viimeistään viisitoista päivää ennen kokouksen alkua. laativat joiden esityslistalle otta- Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, mista koskeva pyyntö on saapunut puheenjohtajalle viimeis- tään kaksikymmentäyksi päivää ennen kokouksen alkua, ja nämä asiat otetaan esityslistaehdotukseen ainoastaan, jos niihin liittyvät asiakirjat on toimitettu sihteereille viimeistään esityslis- taehdotuksen lähettämispäivänä. Yhteistyökomitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle kummankin osapuolen suostumuksella. Kummankin 2. 1 kohdassa esitettyjä määräaikoja lyhentää jonkin erityista- pauksen niin edellyttäessä. suostumuksella osapuolen voidaan Yhteistyökomitea voi kutsua asiantuntijoita osallistumaan 3. kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista. 7 artikla Pöytäkirja Kustakin kokouksesta pidetään pöytäkirjaa, puheenjohtajan yhteenvetoon. yhteistyökomitean päätelmistä joka perustuu laatimaan Kun yhteistyökomitea on hyväksynyt pöytäkirjan, puheenjoh- taja ja sihteerit allekirjoittavat sen, ja osapuolet arkistoivat sen. Pöytäkirjan jäljennös lähetetään yhteistyöneuvoston puheenjoh- tajalle ja sihteereille ja yhteistyökomitean jäsenille. 8 artikla Suositukset 5 artikla Julkisuus toisin päätetä, yhteistyökomitean kokoukset eivät ole Jollei julkisia. Yhteistyökomitea ei anna suosituksia lukuun ottamatta erityisiä tapauksia, joissa yhteistyöneuvosto on sen siihen sopimuksen 83 artiklan 2 kohdan nojalla valtuuttanut. Tällaisissa tapauk- sissa näissä säädöksissä on otsikko ’suositus’, jonka jäljessä on järjestysnumero, antamispäivämäärä ja aihe. Suositukset anne- taan osapuolten yhteisellä sopimuksella. 18. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 297/33 lähetetään yhteistyöneuvoston Yhteistyökomitean suositukset puheenjohtajalle ja sihteereille ja yhteistyökomitean jäsenille. Osapuolet voivat päättää yhteistyökomitean suositusten julkai- semisesta virallisissa julkaisuissaan. Puheenjohtaja ja sihteerit allekirjoittavat yhteistyökomitean suositukset. miseen yhdestä Euroopan yhteisöjen kielestä azerin kieleen, joista vastaa Azerbaidžanin tasavalta. Muista kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä kuluista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli. 9 artikla Kulut 10 artikla Alakomiteat Euroopan yhteisöt ja Azerbaidžanin tasavalta ottavat vastatak- seen kuluista, joita niille aiheutuu osallistumisesta yhteistyöko- mitean ja sen alakomiteoiden sekä työryhmien kokouksiin sekä henkilöstö-, matka- ja oleskelukulujen että postitus- ja televies- tintäkulujen osalta. Yhteistyökomitea voi perustaa alakomiteoita ja määritellä niiden toimeksiannon. Niiden katsotaan työskentelevän yhteis- työkomitean alaisuudessa, jolle ne tekevät selkoa jokaisesta kokouksestaan. Alakomiteat eivät anna suosituksia. Kokousten tulkkaukseen sekä asiakirjojen kääntämiseen ja monistamiseen liittyvistä kuluista vastaavat Euroopan yhteisöt, lukuun ottamatta kuluja, jotka liittyvät tulkkaukseen tai kääntä- Yhteistyökomitea voi muuttaa alakomiteoiden toimeksiantoa tai perustaa uusia alakomiteoita avustamaan sitä tehtäviensä suorittamisessa