title: PREGUNTA ESCRITA P-1890/99 de Pietro-Paolo Mennea (ELDR) a la Comisión. Creación de una zona equipada en las proximidades de Castel del Monte.

eurovoc_concepts:
EU financing
cultural heritage
heritage protection
less-favoured region
tourism policy
tourist infrastructure

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/3 la corrupci(cid:243)n y toda actividad ilegal que vaya en detrimento de los intereses de las contra el fraude, Comunidades (1), los funcionarios informarÆn a sus Jefes de Servicio o Director General o, si lo consideran pertinente, al Secretario General de la Comisi(cid:243)n o directamente a la OLAF. Los funcionarios que han suministrado y suministran dicha informaci(cid:243)n a travØs de dichos canales han tenido y tienen la garant(cid:237)a de que no sufrirÆn trato injusto o discriminatorio alguno como resultado de su actuaci(cid:243)n. En el contexto de su reforma administrativa, la Comisi(cid:243)n estÆ elaborando un sistema mejorado que garantizarÆ que, ademÆs de las disposiciones actuales, los funcionarios que cumplan su deber informando de las pruebas que dispongan de presuntas actuaciones il(cid:237)citas cuenten con mÆs medios justos y eficaces para informar de sus inquietudes y pruebas y obtener una reacci(cid:243)n activa y detallada. 4. De conformidad con las disposiciones del Estatuto de los Funcionarios, en interØs del servicio se traslad(cid:243) al Sr. van Buitenen a otro departamento en el que sus tareas corresponden a sus conocimientos y experiencia. El traslado en interØs del servicio no se puede considerar una medida disciplinaria de manera alguna. El puesto que ocupa actualmente es, al menos, equivalente al que ocupaba anteriormente. 5. Cuando se divulgaron los documentos en diciembre de 1998, los superiores del Sr. van Buitenen le avisaron que estaba infringiendo el Estatuto de los Funcionarios. El Sr. van Buitenen actu(cid:243) œnica y exclusivamente por iniciativa propia y la Comisi(cid:243)n no acepta que estØ justificado que los funcionarios que eran sus superiores en aquel momento y que actuaron de buena fe deban ser trasladados a otros puestos por informarle de las disposiciones vigentes y de las posibles consecuencias que podr(cid:237)a tener la revelaci(cid:243)n de los documentos en cuesti(cid:243)n fuera de la Instituci(cid:243)n. (1) DO L 149 de 16. 6. 1999. (2000/C 330 E/003) PREGUNTA ESCRITA P-1890/99 de Pietro-Paolo Mennea (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (14 de octubre de 1999) Asunto: Creaci(cid:243)n de una zona equipada en las proximidades de Castel del Monte Considerando que el ayuntamiento de la ciudad de Andria (BA), Italia, ha aprobado un proyecto que prevØ la creaci(cid:243)n de una zona equipada constituida por una ventanilla para la venta de billetes, librer(cid:237)a, restaurante, servicios varios y un aparcamiento que, segœn dicho proyecto, deber(cid:237)a alzarse justo en las proximidades del castillo de planta octogonal construido por voluntad de Federico II de Suecia entre 1240 y 1250, conocido como «Castel del Monte»; y considerando que la misma denominaci(cid:243)n de bien art(cid:237)stico- monumental indica que el castillo y el monte constituyen un œnico bien y que, ademÆs, la Unesco lo ha incluido en la prestigiosa lista de bienes que son patrimonio de la humanidad; resulta evidente que si el proyecto se realizara tal como estÆ actualmente previsto, supondr(cid:237)a una alteraci(cid:243)n y una vulneraci(cid:243)n inaceptable de la integridad hist(cid:243)rico-paisaj(cid:237)stica del lugar. El proyecto ha obtenido financiaci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea al ser incluido entre los proyectos financiables para desarrollar y valorizar el turismo en las regiones del objetivo 1 (Plan operativo multiregional para el Mezzogiorno italiano (cid:129) POM). ¿Ha recibido este proyecto los correspondientes dictÆmenes de las autoridades competentes, en particular, los de la Sovrintendenza ai Beni Ambientali, Architettonici e Artistici (Superintendencia de bienes ambientales, arquitect(cid:243)nicos y art(cid:237)sticos) de Bari y del Ministerio de Bienes y Actividades Culturales? ¿Tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de intervenir para bloquear la financiaci(cid:243)n prevista por la Uni(cid:243)n Europea con el fin de suspender la realizaci(cid:243)n de este proyecto de conformidad con la legislaci(cid:243)n nacional vigente en materia de protecci(cid:243)n del patrimonio y con las normas europeas previstas para estos casos? ¿Es posible condicionar la financiaci(cid:243)n europea a una modificaci(cid:243)n adecuada de dicho proyecto, situando la zona equipada y el correspondiente aparcamiento, tal como estÆn actualmente previstos, en una zona mÆs baja del valle para respetar las caracter(cid:237)sticas paisaj(cid:237)sticas naturales del lugar y con el fin de que no resulte perjudicada la belleza hist(cid:243)rico-art(cid:237)stica del monumento? C 330 E/4 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 Respuesta complementaria del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de febrero de 2000) Segœn la informaci(cid:243)n facilitada por las autoridades italianas, el proyecto en cuesti(cid:243)n fue presentado por la «Soprintendenza per i beni Ambientali, Architettonici, Artistici e Storici della Puglia» y no por el ayuntamiento de Andria (Bari). El proyecto, denominado «Circuito dei Castelli», prevØ la realizaci(cid:243)n de un espacio para exposiciones, de un restaurante, una ventanilla para la venta de billetes y una librer(cid:237)a, as(cid:237) como la instalaci(cid:243)n de paneles de seæalizaci(cid:243)n. Sin embargo, no estÆ prevista la creaci(cid:243)n de un estacionamiento pœblico. El proyecto ha sido cofinanciado por los Fondos Estructurales al amparo del objetivo no 1 y, mÆs concretamente, de la medida 5a) del subprograma I «Turismo cultural», inscrito en el programa operativo multirregional de Turismo. La financiaci(cid:243)n comunitaria por el Fondo Europeo de Desarrollo Regional, se eleva a 899 millones de Lit, lo que representa el 50 % del coste total. De acuerdo con la misma informaci(cid:243)n, pudieran poner en cuesti(cid:243)n la financiaci(cid:243)n de dicho proyecto por los Fondos Estructurales. la Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de otros elementos que (2000/C 330 E/004) PREGUNTA ESCRITA E-1962/99 de Gerhard Hager (NI) a la Comisi(cid:243)n (5 de noviembre de 1999) Asunto: Eficacia de los mecanismos de adjudicaci(cid:243)n y control en el Æmbito del fomento de proyectos En diciembre de 1998 se celebr(cid:243) en Hamburgo un «congreso» titulado «Al grano-La generaci(cid:243)n del 68 y su influencia sobre los movimientos de solidaridad y en favor del Tercer Mundo» organizado, entre otros, por el «Partido Socialista Unificado» calificado por la Oficina Regional de los Servicios Secretos de Hamburgo de «organizaci(cid:243)n de extrema izquierda». Este acto en el que hubo una participaci(cid:243)n masiva de la extrema izquierda fue subvencionado por la Comisi(cid:243)n Europea con el equivalente de 35 000 chelines. 1. ¿Es una prÆctica habitual que los actos extremistas reciban subvenciones de la Comisi(cid:243)n? ¿Se subvencionaron otros actos en los que particip(cid:243) el «Partido Socialista Unificado» antes mencio- 2. nado u otros grupos de extrema izquierda o derecha? ¿C(cid:243)mo operan los actuales mecanismos de adjudicaci(cid:243)n y control en lo que respecta a la 3. comprobaci(cid:243)n de los grupos que reciben ayudas? ¿Opina la Comisi(cid:243)n que los mecanismos actuales de adjudicaci(cid:243)n y control son suficientemente 4. eficaces para impedir un uso indebido de los recursos de la UE? 5. En caso afirmativo, ¿c(cid:243)mo explica la Comisi(cid:243)n el ejemplo mencionado mÆs arriba? En caso negativo, ¿hasta d(cid:243)nde se ha llegado en la reforma de los mecanismos de adjudicaci(cid:243)n y 6. control? Respuesta de la Sra. Schreyer en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 2000) 1. y 2. Sobre la base de la informaci(cid:243)n presentada en la pregunta escrita, la Comisi(cid:243)n no ha podido determinar si se concedi(cid:243) financiaci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n o no. No obstante, se ha puesto en contacto con Su Seæor(cid:237)a con el fin de obtener las referencias de este acontecimiento, con lo que estarÆ en mejores condiciones para responder a esta pregunta relativa a la financiaci(cid:243)n. Con respecto a la prÆctica habitual de concesi(cid:243)n de subvenciones a manifestaciones de interØs general, la Comisi(cid:243)n enumera en el apartado 3 siguiente los criterios que aplica


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1865/99 di Robert Evans (PSE) alla Commissione. Finanziamenti dell'Unione europea a favore della cultura.

eurovoc_concepts:
European identity
cultural policy
distribution of EU funding
legal basis

formats: html pdf print

text: C 203 E/74 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 7. 2000 Parlamento, la Commissione, il Consiglio e i rappresentanti degli Stati membri. Tale gruppo di contatto, che costituisce l(cid:146)embrione di una rete di ONG che si occupano di salvaguardia e promozione dei diritti dell(cid:146)uomo, potrebbe svilupparsi tenendo conto delle esperienze passate in questo campo, quali l(cid:146)assemblea generale delle ONG per lo sviluppo. Nel 2000 la Commissione intende presentare una comunicazione sui diritti dell(cid:146)uomo. Le ONG verranno in questa comunicazione consultate al momento dell(cid:146)elaborazione. Tra i temi che saranno affrontati figurer(cid:224) quello relativo alla maniera di facilitare il plusvalore dell(cid:146)apporto delle ONG nei lavori della Commissione riguardanti i diritti dell(cid:146)uomo, nonchØ la questione della creazione di tale eventuale rete. (2000/C 203 E/091) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1865/99 di Robert Evans (PSE) alla Commissione (14 ottobre 1999) Oggetto: Finanziamenti dell(cid:146)Unione europea a favore della cultura Con riferimento agli stanziamenti dell(cid:146)Unione europea a finanziamento della cultura la Commissione pu(cid:242) far 0conoscere l(cid:146)entit(cid:224) dei fondi distribuiti a sussidio e promozione delle arti all(cid:146)interno e all(cid:146)esterno dei confini dell(cid:146)Unione europea e a titolo di quali risorse di bilancio? Qual Ł la ripartizione nazionale degli importi ricevuti per progetti culturali in ciascuno degli Stati membri dell(cid:146)UE? Il Titolo IX, articolo 128 del trattato Ł l(cid:146)unica base giuridica per il finanziamento di progetti e programmi culturali. Quale parte del bilancio a favore della cultura Ł destinata, in conformit(cid:224) dell(cid:146)articolo 128, a evidenziare il retaggio culturale comune? Risposta della sig. ra Reding a nome della Commissione (23 novembre 1999) La Commissione comunica all(cid:146)on. parlamentare che il finanziamento di progetti che hanno un contenuto essenzialmente culturale si basa sulle disposizioni dell(cid:146)articolo 151 (ex articolo 128) del Trattato CE. Nel corso dell(cid:146)ultimo esercizio finanziario del 1998, il finanziamento Ł stato basato sulle voci di bilancio B3. 2000, B3. 2001, B3. 2003. In base queste voci ala Commissione ha sostenuto progetti nell(cid:146)ambito del programma Raphael (B3. 2000), del programma Kaleidoscope (B3. 2001), del programma Ariane (B3. 2002), nonchØ progetti di cooperazione culturale (B3. 2003) all(cid:146)interno e all(cid:146)esterno del territorio comunitario. Nel 1998 sono stati finanziati 84 progetti nell(cid:146)ambito del programma Raphael con uno stanziamento totale di circa 10 milioni di €; nell(cid:146)ambito del programma Kaleidoscope sono stati finanziati 147 progetti con uno stanziamento totale di circa 10 milioni di €; nell(cid:146)ambito del programma Ariane sono stati finanziati 292 progetti per uno stanziamento totale di 2. 9 milioni di € e sono stati finanziati oltre 70 progetti in base alla voce B3. 2003 per la cooperazione culturale, per uno stanziamento totale di circa 6 milioni di €. Ogni progetto si riferiva ad una rete, con la partecipazione di almeno tre partner provenienti da diversi Stati membri o paesi ammissibili alla partecipazione al programma culturale (Spazio economico europeo e paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale). In questo senso il finanziamento della Comunit(cid:224) Ł destinato a favorire la cooperazione europea, secondo quanto viene chiaramente espresso nell(cid:146)articolo 151 del Trattato CE e, pertanto, non pu(cid:242) essere ripartito alla stessa stregua dei finanziamenti ricevuti per i progetti culturali a livello di ciascuno Stato membro. L(cid:146)articolo 151 del Trattato CE costituisce l(cid:146)unica base giuridica per il finanziamento di progetti a contenuto esclusivamente culturale. Tuttavia il paragrafo 4 dell(cid:146)articolo costituisce anche una base per prendere in considerazione progetti che fanno leva su aspetti culturali di altre politiche e programmi comunitari. Uno dei settori prioritari dell(cid:146)articolo 151, descritto come «evidenziare il retaggio culturale comune», rientra nell(cid:146)ambito del programma Raphael


title: Den Paritetiske Forsamling for Konventionen mellem Staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Den Europæiske Union (AVS-EU) - Beslutning om situationen i Angola

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
Angola
UN convention
civil war
conventional weapon
disarmament
emergency aid
human rights
humanitarian aid
international sanctions
resolution

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA P-1890/99 apresentada por Pietro-Paolo Mennea (ELDR) à Comissão. Construção de uma área de serviços próximo de Castel del Monte.

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/3 luta contra a fraude, a corrup(cid:231)ªo e todas as actividades ilegais lesivas dos interesses das Comunidades (1), os funcionÆrios devem informar desses factos os seus chefes de unidade ou directores-gerais, ou, se entenderem œtil, directamente o secretÆrio-geral da Comissªo ou o OLAF. Os funcionÆrios que prestem ou tenham prestado tais informa(cid:231)ıes atravØs dos meios acima indicados tiveram e tŒm a garantia de que nªo sofrerªo de modo algum, por esse facto, um tratamento injusto ou discriminat(cid:243)rio. No (cid:226)mbito da sua reforma administrativa, a Comissªo estÆ a desenvolver um sistema aperfei(cid:231)oado que assegurarÆ, alØm das actuais disposi(cid:231)ıes, que os funcionÆrios que cumpram o dever de comunicar provas de presum(cid:237)veis infrac(cid:231)ıes disponham de meios justos e efectivos suplementares para comunicar as suas preocupa(cid:231)ıes e provas e obter uma resposta cabal e activa (cid:224)s suas diligŒncias. 4. Em aplica(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes do Estatuto e no interesse do servi(cid:231)o, o Sr. Van Buitenen foi afecto a um servi(cid:231)o diferente, com fun(cid:231)ıes correspondentes (cid:224)s suas qualifica(cid:231)ıes e forma(cid:231)ªo. A reafecta(cid:231)ªo no interesse do servi(cid:231)o nªo pode, de modo algum, ser considerada uma medida disciplinar. O lugar que o referido funcionÆrio actualmente ocupa Ø, pelo menos, equivalente (cid:224)quele que antes ocupava. 5. Quando os documentos foram divulgados em Dezembro de 1998, os superiores do Sr. Van Buitenen avisaram-no de que estava a violar o Estatuto dos FuncionÆrios. O Sr. Van Buitenen actuou por sua exclusiva iniciativa, entendendo a Comissªo que se nªo justifica a transferŒncia para outros postos dos funcionÆrios que, na altura dos factos, eram seus superiores hierÆrquicos, por terem prevenido aquele funcionÆrio das imposi(cid:231)ıes resultantes das normas em vigor e das poss(cid:237)veis consequŒncias da divulga(cid:231)ªo dos documentos em causa no exterior da Comissªo. (1) JO L 149 de 16. 6. 1999. (2000/C 330 E/003) PERGUNTA ESCRITA P-1890/99 apresentada por Pietro-Paolo Mennea (ELDR) (cid:224) Comissªo (14 de Outubro de 1999) Objecto: Constru(cid:231)ªo de uma Ærea de servi(cid:231)os pr(cid:243)ximo de Castel del Monte O Conselho Comunal da cidade de Andria (BA), ItÆlia, aprovou um projecto que prevŒ a constru(cid:231)ªo de uma Ærea de servi(cid:231)os constitu(cid:237)da por: bilheteiras, livraria, restaurante, servi(cid:231)os vÆrios e parque de estacionamento que, de acordo com o projecto deverÆ situar-se muito pr(cid:243)ximo do Castelo de planta octogonal, constru(cid:237)do por Frederico II rei da SuÆbia entre 1240 e 1250, conhecido como Castel del Monte. A pr(cid:243)pria designa(cid:231)ªo do monumento indica que o castelo e o monte constituem um œnico bem art(cid:237)stico, inclu(cid:237)do pela Unesco na prestigiosa lista dos bens do patrim(cid:243)nio da humanidade. (cid:201) evidente que, se o projecto for realizado tal como estÆ previsto, provocarÆ uma altera(cid:231)ªo e uma interferŒncia inaceitÆvel na integridade hist(cid:243)rica e paisag(cid:237)stica do local. O projecto beneficiou de financiamentos da Uniªo Europeia, integrado nos projectos financiados para desenvolver e valorizar o turismo nas regiıes do objectivo 1 (Plano operacional multiregional para a ItÆlia meridional (cid:129) POM). Pergunta-se (cid:224) Comissªo se o referido projecto foi objecto dos necessÆrios pareceres das autoridades competentes, em particular da Sovrintendenza ai Beni Ambientali, Architettonici e Artistici de Bari e do Ministero per i Beni e le Attivit(cid:224) Culturali competente? Se tenciona intervir a fim de bloquear os financiamentos previstos pela Uniªo Europeia, de forma a que seja suspensa a realiza(cid:231)ªo do referido projecto nos termos da legisla(cid:231)ªo nacional em vigor em matØria de protec(cid:231)ªo e das disposi(cid:231)ıes europeias previstas para estes casos? Solicita-se ainda (cid:224) Comissªo que fa(cid:231)a depender o financiamento europeu da necessÆria modifica(cid:231)ªo do projecto, deslocando a Ærea de servi(cid:231)os e o respectivo parque de estacionamento, tal como estªo previstos, mais a jusante, respeitando as caracter(cid:237)sticas naturais paisag(cid:237)sticas do local e de forma a nªo lesar a beleza hist(cid:243)rica e art(cid:237)stica do monumento. C 330 E/4 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 Resposta complementar de Michel Barnier em nome da Comissªo (18 de Fevereiro de 2000) De acordo com as informa(cid:231)ıes recebidas das autoridades italianas, o projecto em questªo foi apresentado pela «Soprintendenza per i beni Ambientali, Architettonici, Artistici e Storici della Puglia» e nªo pela comuna de Andria (Bari). Este projecto, intitulado «Circuito dei Castelli», prevŒ a realiza(cid:231)ªo de um espa(cid:231)o para exposi(cid:231)ıes, de um restaurante, bilheteiras e uma livraria, bem como a instala(cid:231)ªo de painØis de sinaliza(cid:231)ªo. A cria(cid:231)ªo de um parque de estacionamento nªo estÆ programada. Este œltimo foi co-financiado pelos fundos estruturais no (cid:226)mbito do programa do objectivo no 1 e, mais especificamente, da medida 5o do subprograma I «Turismo cultural» inscrito no programa operacional pluri-regional «Turismo». O co-financiamento comunitÆrio, a t(cid:237)tulo do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional, eleva-se a LIT 899 milhıes, ou seja, 50 % do custo total. De acordo com as mesmas informa(cid:231)ıes, a Comissªo nªo possui elementos que possam p(cid:244)r em causa o financiamento do referido projecto pelos fundos estruturais. (2000/C 330 E/004) PERGUNTA ESCRITA E-1962/99 apresentada por Gerhard Hager (NI) (cid:224) Comissªo (5 de Novembro de 1999) Objecto: EficÆcia dos mecanismos de concessªo de ajuda e de controlo no (cid:226)mbito da promo(cid:231)ªo de projectos Em Dezembro de 1998, foi organizado em Hamburgo um «congresso» intitulado «Zur Sache Sch(cid:228)tzchen (cid:129) Die 68er und ihr Einflu(cid:223) auf die Solidarit(cid:228)ts- und Dritte-Welt-Bewegung» (a gera(cid:231)ªo de 68 e a sua influŒncia sobre o movimento de solidariedade e de apoio ao Terceiro Mundo) pelo «Partido Socialista Unificado» (VSP), considerado uma «organiza(cid:231)ªo de extrema esquerda» por parte do Servi(cid:231)o de Defesa da Constitui(cid:231)ªo do «Land» de Hamburgo. Esta manifesta(cid:231)ªo, que contou com uma participa(cid:231)ªo maci(cid:231)a de grupos da extrema esquerda, beneficiou de uma ajuda da Comissªo Europeia da ordem de 35. 000 xelins austr(cid:237)acos. SerÆ prÆtica corrente a Comissªo apoiar manifesta(cid:231)ıes que contam com a participa(cid:231)ªo de extremis- 1. tas? Terªo sido apoiadas outras manifesta(cid:231)ıes em que participaram o supracitado VSP ou outros grupos 2. de extrema esquerda ou extrema direita? Qual Ø a estrutura dos actuais mecanismos de concessªo de ajuda e de controlo no que respeita (cid:224) 3. verifica(cid:231)ªo dos grupos eleg(cid:237)veis? Considera a Comissªo que os actuais mecanismos de concessªo de ajuda e de controlo sªo 4. suficientemente eficazes para impedir uma utiliza(cid:231)ªo abusiva de recursos comunitÆrios? 5. Em caso afirmativo, como explica a Comissªo o caso acima referido? Em caso negativo, qual Ø o avan(cid:231)o das reformas dos mecanismos de concessªo de ajuda e de 6. controlo? Resposta dada por Michaele Schreyer em nome da Comissªo (7 de Abril de 2000) Com base nas informa(cid:231)ıes da pergunta escrita, a Comissªo nªo p(cid:244)de determinar se havia sido 1. e 2. concedido qualquer financiamento por parte da Uniªo. Contudo, a Comissªo estÆ em contacto com o Senhor Deputado a fim de obter as referŒncias deste acontecimento e poder responder (cid:224) questªo. No que respeita (cid:224) prÆtica habitual de concessªo de subven(cid:231)ıes para manifesta(cid:231)ıes de interesse geral, a Comissªo descreve, em seguida no ponto 3, os critØrios utilizados


title: Commission Regulation (EC) No 2189/1999 of 14 October 1999 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the export of oats issued in Regulation (EC) No 1897/1999

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 267/40 EN Official Journal of the European Communities 15. 10. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2189/1999 of 14 October 1999 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the export of oats issued in Regulation (EC) No 1897/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1897/1999 of 2 September 1999 on a special intervention measure for cereals in Finland and Sweden (5), as amended by Regulation (EC) No 2096/1999 (6), and in particular Article 8 thereof, (1) Whereas an invitation to tender for the refund for the export of oats produced in Finland and Sweden for export from Finland or Sweden to all third countries was opened pursuant to Regulation (EC) No 1897/1999; (2) Whereas Article 8 of Regulation (EC) No 1897/1999 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to make no award; (3) Whereas on the basis of the criteria laid down in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95 a maximum refund should not be fixed; (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 No action shall be taken on the tenders notified from 8 to 14 October 1999 in response to the invitation to tender for the refund for the export of oats issued in Regulation (EC) No 1897/1999. This Regulation shall enter into force on 15 October 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 14 October 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 233, 3. 9. 1999, p. 10. (6) OJ L 257, 3. 10. 1999, p. 4


title: Regulamento (CE) n° 2191/1999 da Comissão, de 14 de Outubro de 1999, que fixa a restituição máxima à exportação de cevada no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: L 267/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 10. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2191/1999 DA COMISSÃO de 14 de Outubro de 1999 que fixa a restituição máxima à exportação de cevada no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1701/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, (1) (2) Considerando que, pelo Regulamento (CE) n. o 1701/ /1999 da Comissão (5), foi aberto um concurso para a restituição e/ou a imposição à exportação de cevada para todos os países terceiros; Considerando que o artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95 prevê que a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/ /92, decidir sobre a fixação duma restituição máxima à exportação, tendo em conta os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95; que, neste caso, será (serão) declarado(s) adjudicatário(s) o(s) propo- nente(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um nível igual ou inferior ao da restituição máxima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposição de exportação; (3) (4) Considerando que a aplicação dos critérios acima refe- ridos à situação actual dos mercados do cereal em questão leva a fixar a restituição máxima à exportação no montante referido no artigo 1. o; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o No que diz respeito às propostas comunicadas de 8 a 14 de Outubro de 1999 no âmbito do concurso referido no Regula- mento (CE) n. o 1701/1999, a restituição máxima exportação de cevada é fixada em 30,50 EUR/t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 15 de Outubro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 14 de Outubro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 de 31. 7. 1999, p. 27


title: WRITTEN QUESTION P-1890/99 by Pietro-Paolo Mennea (ELDR) to the Commission. Facilities to be built close to Castel del Monte.

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/3 activity detrimental to the Communities(cid:146) interests (1), they shall inform their Heads of service or Directors- general or, if they consider it useful, the Secretary-general of the Commission or OLAF directly. Officials who provided or provide such information through those means had and have the guarantee that they shall in no way suffer inequitable or discriminatory tretament as a result of providing it. In the context of its administrative reforms, the Commission is in the process of developing an improved system which will ensure that, in addition to present provisions, officials who fulfil their duty to report evidence of alleged wrongdoing have further equitable and effective means for reporting, and obtaining thorough and active response to, their concerns and evidence. In compliance with provisions of the Staff Regulation, in the interests of the service, Mr van Buitenen 4. was assigned to a different department where the duties correspond to his skills and background. Reassignment in the interests of the service cannot in any way be regarded as a disciplinary measure. The post which he now occupies is at least equivalent to the one which he occupied before. 5. When the documents were divulged in December 1998, Mr van Buitenen(cid:146)s superiors warned him that he would be violating the Staff Regulations. Mr van Buitenen acted entirely on his own initiative and the Commission does not accept that it would be justifiable for the officials who were his superiors at the time, and acted in good faith, to be moved to other posts for advising him about the requirements of the rules in force and the possible consequences of disclosing the documents in question outside the Institution. (1) OJ L 149, 16. 6. 1999. (2000/C 330 E/003) WRITTEN QUESTION P-1890/99 by Pietro-Paolo Mennea (ELDR) to the Commission Subject: Facilities to be built close to Castel del Monte (14 October 1999) The town Council of Andria in the province of Bari has approved a project which will involve the creation of an area including facilities such as a ticket office, a book shop, a restaurant, various other services and a car park in close proximity to the octagonal castle built for Frederic II of Swabia between 1240 and 1250 known as (cid:145)Castel del Monte(cid:146). Its very definition as an artistic monument indicates that the castle and the hill on which it stands constitute a single cultural asset, which Unesco has included on its list of world heritage sites. It is quite clear that if the project is executed in its present form it will alter and cause unacceptable damage to the integrity of this historic site and the surrounding landscape. The project has benefited from EU funding, as it is one of the projects financed to develop and exploit tourism in Objective 1 regions (multi-regional operational plan for the Italian Mezzogiorno). Can the Commission say whether the project has been the subject of the required opinions from the competent authorities, in particular the Bari Environmental, Architectural and Artistic Heritage Office and the Ministry for Cultural Assets and Activities. Whether it intends to take steps to block the funding earmarked by the European Union, in order to ensure that the execution of the project is suspended in accordance with the relevant Italian conservation law and the European legislation designed to cover such cases? Can it also say whether it intends to make European funding subject to an appropriate modification of the project, whereby the envisaged facilities and car park would be moved downhill in order to preserve the local landscape and the beauty of this artistic and historic monument? C 330 E/4 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Supplementary answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (18 February 2000) According to information from the Italian authorities, this project was submitted by the (cid:145)Soprintendenza per i beni Ambientali, Architettonici, Artistici e Storici della Puglia(cid:146) (Department for the environmental, architectural, artistic and historic assets of Apulia), not by the municipality of Andria (Bari). The project, entitled (cid:145)Castles route(cid:146), includes an exhibition area, a restaurant, a ticket office and a bookshop, and the placing of direction signs. The programme does not, however, include the provision of a car park. The project has been part-financed by the Structural Funds under the Objective 1 programme, specifically measure 5a of sub-programme I the tourism multiregional operational programme. Community part-financing from the European Regional Development Fund amounted to ITL 899 million, 50 % of the total cost. tourism(cid:146), which forms part of (cid:145)Cultural From the information supplied, there is nothing which leads the Commission to call into question the financing of the project by the Structural Funds. (2000/C 330 E/004) WRITTEN QUESTION E-1962/99 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (5 November 1999) Subject: Efficiency of award and monitoring mechanisms for the funding of projects In December 1998 one of the organisers of a (cid:145)conference(cid:146) entitled (cid:145)Zur Sache Sch(cid:228)tzchen (cid:129) Die 68er und ihr Einflu(cid:223) auf die Solidarit(cid:228)ts- und Dritte-Welt-Bewegung(cid:146) ((cid:145)All is revealed: the 1968 generation and their impact on the solidarity and Third World movement(cid:146)) was the Vereinigte Sozialistische Partei (VSP: United Socialist Party), known to the Hamburg Office for the Protection of the Constitution as an (cid:145)extreme left- wing organisation(cid:146). This event, with a huge presence of left-wing extremists, received funding from the Commission amounting to the equivalent of ATS 35 000. Is it normal practice for events attended by political extremists to receive funding from the 1. Commission? Has funding been given to any other events involving the VSP or other left-wing or right-wing 2. extremist groups? 3. What is the nature of existing award and monitoring mechanisms in respect of examining what groups receive funding? Does the Commission feel that the existing award and monitoring mechanisms are sufficiently 4. efficient to prevent misuse of EU funding? 5. 6. If so, how does the Commission explain the example described above? If not, what progress has been made with reform of such mechanisms? Answer given by Ms Schreyer on behalf of the Commission (7 April 2000) The Commission could not determine whether Union financing had been granted on the basis 1. and 2. of the information contained in the written question. It has contacted the Honourable Member requesting further information and will then be able to reply to the question. With regard to the Commission(cid:146)s normal practice for funding events in the general interest, the criteria it applies are set out below


title: Komission väliraportti Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle syövän, aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemiseksi sekä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi osana kansanterveyden alan toimintaa toteutettavien yhteisön toimintaohjelmien täytäntöönpanosta (1996-2000) (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökset N:o 646/96/EY, 647/96/EY ja 102/97/EY)

eurovoc_concepts:
AIDS
EU programme
cancer
disease prevention
infectious disease

text: FI EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 14. 10. 1999 KOM(1999) 463 lopullinen KOMISSION VÄLIRAPORTTI EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE syövän, aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemiseksi sekä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi osana kansanterveyden alan toimintaa toteutettavien yhteisön toimintaohjelmien täytäntöönpanosta (1996- - 2000) (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökset N:o 646/96/EY, 647/96/EY ja 102/97/EY) - - SISÄLLYSLUETTELO Johdanto. 3 Johdonmukaisuus ja täydentävyys. 3 Tehokkuus ja tavoitteiden saavuttaminen. 4 Seuranta. 4 Mukautukset. 4 Otteita kolmea terveysalan ohjelmaa koskevista asiantuntijaraporteista. 5 Syöväntorjuntaohjelma. 5 Aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemistä koskeva ohjelma. 7 Huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskeva ohjelma. 9 Ohjelmien hallinto. 10 Yhteydet jäsenvaltioiden politiikkaan ja ohjelmiin. 11 Talousarvio. 12 2 Johdanto ja neuvosto parlamentti yhteisön Euroopan toimintaohjelmaa, joilla torjutaan syöpää ja ehkäistään aidsia ja muita tartuntatauteja sekä huumausaineiden väärinkäyttöä. Komissio esittää näiden päätösten perusteella väliraportin, jossa käsitellään lähinnä vuosia 1996 ja 1997. Varainhoitovuoden 1998 ensimmäistä puolikasta ei sisällytetty mukaan, koska raporttia ei silloin olisi voitu esittää ajallaan. hyväksyneet kolme ovat näiden korostaa raportissa ohjelmien ja muiden kannalta Komissio merkityksellisten yhteisön toimintalinjojen, ohjelmien ja aloitteiden keskinäistä johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä. Lisätäkseen näiden kolmen ohjelman arvoa ja merkitystä komissio on arvioinut niiden pohjalta toteutettuja toimia. Arvioinnissa on kiinnitetty erityistä huomiota tehokkuuteen ja toteutettujen toimien tavoitteiden saavuttamiseen. Komissio on tätä varten käyttänyt hyväkseen ulkopuolisen asiantuntijaryhmän sekä näiden kolmen ohjelman hallintokomiteassa toimivien jäsenvaltioiden edustajien lausuntoja. Komissio kertoo myös, mitkä mukautukset ovat kerättyjen tietojen perusteella tarpeen. tältä Johdonmukaisuus ja täydentävyys saamaan Komissio on lukuisin eri kansanterveysohjelmansa ja muut yhteisön toimintalinjat, ohjelmat ja aloitteet keskenään johdonmukaisiksi ja täydentämään toisiaan. Esimerkkeinä mainittakoon erityisesti seuraavat toimet: tavoin toiminnan eri tasoilla pyrkinyt Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan Euroopan yhteisöjen neljännen puiteohjelman (1994- 1998) täytäntöönpanoon liittyivät tiiviisti komission eri yksikköjen väliset keskustelut ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta ja rahoitettavien hankkeiden hyväksymisestä. Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan Euroopan unionin viidennen puiteohjelman (1998- 2002) valmisteluun liittyivät aktiivisesti komission eri yksikköjen väliset keskustelut luonnosehdotuksesta sekä hanke-ehdotuksista tavoitteena varmistaa toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys. Lisäksi tutkimusohjelmiin liittyvien komiteoiden kaikkiin kokouksiin kutsuttiin kansanterveydestä vastaavan linjan virkamiehiä ja kansanterveysohjelmiin liittyvien komiteoiden kokouksiin puolestaan tutkimuksesta vastaavien linjojen virkamiehiä. Hakijat ovat ohjelmien täytäntöönpanon kuluessa näyttäneet myös oppineen ymmärtämään paremmin, mikä ero on tutkimuksen puiteohjelmissa tarkoitetulla eri terveystutkimuksella toimintaohjelmissa tarkoitetuilla syövän, aidsin ja muiden tartuntatautien sekä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisyyn tähtäävillä toimilla. terveyspalvelujen tutkimuksella toisaalta sekä ja 3 Tehokkuus ja tavoitteiden saavuttaminen näiden otetaan ohjelman huomioon ensimmäisen kolmen Kun ehdotuspyynnön perusteella jaksolla 1996- 1997 toteutetuilla toimilla onnistuttiin yleisesti ottaen kattamaan ohjelman tavoitteet riittävästi. Kunkin ohjelman eri osien tasapuolinen käsittely helpottui vuosittaisten työohjelmien myötä, sillä niissä voitiin painottaa aiemmin liian vähäiselle huomiolle jääneisiin ohjelman osa-alueisiin liittyviä hanke-ehdotuksia. Epäilyä esiintyi kuitenkin siitä, että aluksi hankkeiden eurooppalainen lisäarvo oli monissa tapauksissa heikosti kehittynyttä. Nyttemmin on kuitenkin painotettu verkostohankkeiden kehittämistä tämän puutteen korjaamiseksi. tavoitteet, jäsenvaltioiden varmistamiseksi Toissijaisuuden kysyttiin ohjelmakomiteoiden kautta, niin kuin toimintaohjelmista tehdyissä päätöksissä määrätään. Näin jäsenvaltioita rohkaistiin tukemaan kussakin maassa valittujen toimien toteuttamista. Samalla ohjelmakomiteat takasivat, että Euroopan komission toiminta on jäsenvaltioihin nähden avointa, niin kuin sen edellytetään olevan. Avoimuus Euroopan parlamentin suuntaan varmistettiin toimittamalla sille etukäteen kullekin ohjelmakomitealle tarkoitetut raportit ja asiakirjat sekä vuosittain luettelo rahoitetuista hankkeista. mielipidettä Valittujen toimien mahdollisimman korkeiden laatustandardien takaamiseksi kunkin ja komitean oli annettava myönteinen lausunto vuosittaisesta työsuunnitelmasta, lisäksi niitä kuultiin ehdotuspyyntöjen valmistelusta, hankkeiden valinnasta ja niiden toteutuksen seurannasta. Komissio on tämän lisäksi syöpäohjelman osalta virallistanut joka aiemmin tunnettiin korkean syövän ehkäisemisen neuvoa-antavan komitean, tason muodostuu riippumattomista tieteellisistä asiantuntijoista, jotka antavat komissiolle lausuntoja rahoitettavista hankkeista ja syövän ehkäisyyn liittyvistä seikoista yleensä. syöpäasiantuntijoiden komiteana. Kyseinen komitea Seuranta Yksittäisten toimien seuranta on tapahtunut pääosin siten, että komission yksiköt ovat jatkuvasti seuranneet, miten rahoitetuissa hankkeissa on täytetty sopimusvelvoitteet. Mukautukset - mikä on tärkeä yleinen tavoite - Eurooppalaisen lisäarvon parantamiseksi komission yksiköt ovat ottaneet strategiakseen, että hakijoilta edellytetään tiiviimpää verkottumista paremman kansainvälisen yhteistyön varmistamiseksi esimerkiksi keinona levittää parhaita toimintamalleja Euroopassa. Sellaisten yhteisön kannalta tärkeiden alojen käsittelemiseksi, joita tähän mennessä valituilla toimilla ei ole käsitelty, komissio on aktiivisten toimintakokonaisuuksien perusteellisen analyysin perusteella mukauttanut kunkin vuoden työohjelmaa. työohjelmat ovat puolestaan auttaneet painopisteiden määrittelyssä Vuosittaiset seuraavaa ehdotuspyyntöä varten sekä vastikään ehdotettujen toimien valinnassa. 4 Syöpäohjelman osalta hallintokomitea on sopinut menettelyjen yksinkertaistamista käsittelevästä asiakirjasta, jonka komissio on hyväksynyt. parantamiseksi Avoimuuden levittämisen yksinkertaistamiseksi komission yksiköt ovat laatineet kaikista kolmesta ohjelmasta yhteiset vuosia 19961 ja 19972 koskevat raportit, jotka antavat kattavan kuvan kulloisenkin komission yksikön työstä. samalla tiedon myös ja Ulkopuolisten ehdotusten sekä ohjelmien puutteista tehdyn sisäisen tarkastuksen perusteella on parannettu näiden kolmen ohjelman ja muiden kansanterveysohjelmien yhteyksiä. Otteita kolmea terveysalan ohjelmaa koskevista asiantuntijaraporteista Seuraavassa esitetään otteita riippumattomien asiantuntijoiden ryhmän havainnoista. Ryhmä analysoi komission kanssa tehdyn sopimuksen perusteella kutakin ohjelmaa. SYÖVÄNTORJUNTAOHJELMA ohjelman Harvoja poikkeuksia tarkoituksenmukaisia olennaisesti asianmukaisesti eri suunnitteluun ja terveysvalistushankkeissa, määritetty varsin huonosti. erittäin tavoitteisiin. Niistä lukuun ottamatta hankkeiden katsottiin olevan liittyvän tarkoituksenmukaisia tai ja paneuduttiin useimmissa toimiin, mitä tulee päämääriin, erityistavoitteisiin, kuten ja menetelmät oli kuitenkin usein saavutuksiin. tavoitteet tapauksissa, Joissakin Hankkeiden toteutus ja hallinnointi näyttää kuitenkin yleisesti ottaen pätevältä. Lisäksi tuloksia on muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta syntynyt suunnitellun aikataulun mukaisesti. Tuloksista tiedottaminen on periaatteessa kuitenkin tapahtunut enimmäkseen perinteisten kaavojen mukaisesti, esimerkiksi tieteellisissä konferensseissa ja tiedelehdissä. Vaikka epäilemättä asianmukaisia, niiden avulla tietoa ei kuitenkaan missään nimessä saada levitettyä kansalaisille tai edes useimmille terveysalalla työskenteleville. tiedotusmenetelmät nämä ovat Tärkeimmistä myönteisistä tuloksista voidaan mainita muun muassa seuraavat: 1 2 ja linja, työturvallisuuden yksikkö V/F/2, Sairauskohtaisten Kansanterveyden torjuntaohjelmien toteuttaminen, Vuosiraportti 1996, Toimien toteuttaminen: Eurooppa syöpää vastaan, aids ja muut tartuntataudit, huumausaineiden väärinkäytön ehkäiseminen, sisäinen asiakirja CE-V/3-97-002-EN-C. Sairauskohtaisten Kansanterveyden torjuntaohjelmien toteuttaminen, Vuosiraportti 1997, Toimien toteuttaminen: Eurooppa syöpää vastaan, aids ja muut tartuntataudit, huumausaineiden väärinkäytön ehkäiseminen, sisäinen asiakirja CE-V/3-98-009-EN-C. yksikkö V/F/2, työturvallisuuden linja, ja 5 – eurooppalaisten verkostojen laajentaminen ja kehittäminen, erityisesti seuraavilla aloilla: ravinto ja syöpä (lähinnä EPIC-hankkeen kautta), rintasyövän ja kohdunkaulan syövän seulonta, tupakan kulutuksen vähentäminen sekä syöpärekisterit – konsensusasiakirjojen, tarkoituksenmukaisten tietokoneohjelmien tuottaminen ja levittäminen, jotta voitaisiin lisätä tietojen rekisteröinnin ja syövänvastaisten toimien vertailukelpoisuutta ja yhdenmukaisuutta kaikkialla Euroopassa ohjeiden ja – ennaltaehkäisyyn ja tautitapausten varhaiseen havaitsemiseen tähtäävien laadukkaitten ohjelmien toteuttaminen sellaisilla alueilla Euroopassa, jotka eivät ole aiemmin kuuluneet toiminnan piiriin tai joilla toimintaa on ollut vain vähän, – laadunvalvontakäytäntöjen ottaminen laajemmalti käyttöön tietojen rekisteröinnissä terveydenhuoltopalveluissa yhteisten kriteerien mukaisesti siten, että näiden toimintojen laatua pyritään yhtenäistämään kautta Euroopan. liittyvissä syöpään ja lisäämistä esimerkiksi suositellaan joissakin toimissa lisää. Innovaatioita kaivattaisiin kuitenkin erityisesti aloilla: Uudistusten vähentäminen, terveysvalistuksen menetelmät, terveydenhuoltohenkilöstölle järjestettävän koulutuksen menetelmät, uusien menetelmien ja käyttäminen tehokkuuden parantamiseksi esimerkiksi rintasyövän ja kohdunkaulan ja seulonnassa, muiden syövän kohdunkaulan syövän seulonta sekä keinot, joilla pyritään saamaan erittäin riskialttiit ryhmät lopettamaan tupakointi. kansanterveysohjelmien syöpätyyppien suorituskyvyn rintasyövän kulutuksen seuraavilla tupakan kuin ilmi, että kaikki Raporttien tarkastelusta kävi yleisesti ottaen selkeästi mukana olevat hankkeet hyötyivät suuresti Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman rahoitustuesta, ja usein niiden toteuttaminen olikin mahdollista vain tämän ohjelman ansiosta. Useiden hankkeiden osalta yhteisön rahoitustuki mahdollisti välillä, menetelmistä sopimisen, yhtenäisen laatutason toteutumisen sekä yhteisten asiakirjojen ja selvitysten luomisen. vaihtotoiminnan eri maiden tiiviin On pantava merkille, että hankkeiden toimet ottaen huomioon ohjelmassa niille asetetut puitteet eivät yhdessäkään tapauksessa olleet ristiriidassa tai edes menneet päällekkäin jäsenvaltioiden omien ohjelmien kanssa. Joihinkin että hankkeisiin liittyvässä toiminta synnytti yhteisvaikutusta ja hankkeilla oli myönteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden toimiin terveysalalla. Muihin tällä alalla toimiviin laitoksiin tai virastoihin ei ollut aina selkeää yhteyttä. Joistakin toimiryhmistä ja toimista oli vaikea arvioida, menivätkö ne päällekkäin muiden Euroopan yhteisön tukemien toimien, kuten BIOMED-ohjelman, kanssa. todettiin päinvastoin, asiakirja-aineistossa Eurooppalaisen lisäarvon osalta arvioinnissa havaittiin joitakin myönteisiä seikkoja mutta myös parantamisen varaa. Suurin osa hankkeista on monikansallisia. Monikansallisten hankkeiden rahoittamista olisi jatkettava 6 edistettävä. Se, että hanke on monikansallinen, ei kuitenkaan ja automaattisesti takaa, että eurooppalaista lisäarvoa syntyisi tyydyttävästi, vaan tarvitaan myös tinkimättömiä menetelmiä, riittävää innovatiivisuutta sekä taitavaa tiedottamista hankkeen tuloksista. Useimmissa hankkeissa ja toimissa onkin näiltä osin onnistuttu, mutta ei kuitenkaan kaikissa. AIDSIN JA ERÄIDEN MUIDEN TARTUNTATAUTIEN EHKÄISEMISTÄ KOSKEVA OHJELMA erittäin lukuun ottamatta hankkeiden katsottiin olevan Harvoja poikkeuksia tarkoituksenmukaisia liittyvän tarkoituksenmukaisia tai olennaisesti ohjelman tavoitteisiin. Hankkeista syntyi yleisesti ottaen joukko tehokkaita ja tarkoituksenmukaisia tutkimuksia ja toimenpiteitä, joilla pyritään yhdessäkään hankkeessa ei vuosina 1996 ja 1997 keskitytty toimeen 10 (rokottamiseen liittyvät jäsenvaltioiden toimintalinjat ja ohjelmat). terveydentilaan. Valitettavasti vaikuttamaan ja sekä otettiin käyttöön hankkeissa Rahoitetuissa innovatiivisia toimintamalleja että laajennettiin jo aiemmin käynnistettyjä tehokkaita hankkeita. Hankkeissa paneuduttiin yleisesti ottaen asianmukaisesti eri toimiin, mitä ja saavutuksiin. Muutamissa tapauksissa, kuten EchinoEuroReg-hankkeessa (joka koskee ekinokokkoosia), toimet eivät varsinaisesti sisälly ohjelmassa määriteltyjen vuosittaisten painopisteiden joukkoon, mutta kyse on kuitenkin vain hyvin vähäisestä osasta toimiryhmän talousarviota. erityistavoitteisiin, suunnitteluun päämääriin, tulee Hankkeissa oli yleensä valittu hyvät kohderyhmät. Joskus hankkeissa oli kuitenkin jätetty toiminnan ulkopuolelle sellaisia väestön alaryhmiä, joihin toimintaa olisi ehdottomasti kohdistettava. Tämä puute olisi korjattava tulevaisuudessa. Esimerkiksi aidsin tarttumista koskevien toimien ryhmässä olisi kiinnitettävä enemmän huomiota hankkeisiin, jotka suuntautuvat miesten kanssa sukupuolisuhteessa oleviin miehiin, sekä suonensisäisesti huumausaineita käyttäviin, olipa kyse sitten väliinputoajanuorista tai muista ihmisryhmistä. Hankkeiden hallinnosta ei yleensä ollut huomautettavaa, ja resurssien käyttö oli kannattavaa. Useiden hankkeiden tulokset ovat varsin vaikuttavia. Useat ohjelmasta tuetuista monikansallisista verkostoista näyttävät ensi näkemältä olevan kannattava tapa luoda yhteisön lisäarvoa. Verkostojen toimintaa koskevat raportit eivät silti useinkaan anna vakuuttavaa käsitystä siitä, missä määrin verkostot ja kokemusta kaikista jäsenvaltioista ja niissä toimivista laitoksista ja virastoista sekä levittämään verkoston kautta saatuja tietoja. asiantuntemusta todellisuudessa kokoamaan onnistuvat Syrjintään on kiinnitettävä huomattavasti enemmän huomiota, sillä sitä käsitellään hankkeissa harvoin riittävästi. Syrjintänäkökohta pitäisi liittää aidsin, sukupuolitautien ja muiden tartuntatautien torjuntaan liittyvään toimintaan kaikilla tasoilla. 7 Tärkeimmistä myönteisistä tuloksista voidaan mainita muun muassa seuraavat: – tartuntatautien seurantajärjestelmien koordinoinnin ja yhteisön toimien hiv/aids, ensi painopisteinä alkuun parantaminen; koordinoinnin tuberkuloosi ja lääkeresistenssi – kuukausittaisen "Eurosurveillance"-tiedotteen ja viikoittain ilmestyvän sähköisen tiedotteen säännöllinen julkaiseminen – verkoston luominen (EARSS), antibioottiresistenssiherkkyyden testauksen ja sitä koskevan raportoinnin standardointi ja validointi – eurooppalaisen verkoston ja sukupuolitautien ehkäisemiseksi prostituoitujen keskuudessa; verkosto on seurausta kahden jo toiminnassa olleen verkoston (EUROPAP ja TAMPEP) yhdistämisestä kehittäminen luominen hiv:n ja – rajaseutuihin liittyvien ja sukupuolitautien osalta sekä yhteistoimintaan perustuvien, rajaseuduilla toteutettavien ennaltaehkäisymenetelmien kehittäminen näkökohtien hiv:n/aidsin analysointi – hiv:n/aidsin ja hepatiitin ehkäisyyn vankiloissa tähtäävän eurooppalaisen verkoston toiminnan jatkaminen ja tehostaminen; EPPNA-verkoston (European Public Policy Network on HIV/Aids) laajentaminen ja kehittäminen; EAEN-verkoston (European Aids and Enterprise Network) perustaminen – aidsin ennaltaehkäisyyn, aids-tiedotukseen ja -valistukseen keskittyvien kahden eurooppalaisen keskuksen perustaminen (toinen keskittyy nuoriin, toinen väestön liikkuvuuteen). Kritiikkiä voidaan esittää erityisesti seuraavista seikoista: – Tuloksista tiedotetaan usein vain perinteisin menetelmin, esimerkiksi tieteellisissä on parannettava, jotta varmistetaan, että paljon laajempi osa kansalaisista saa ja hankkeista tehdyistä tiedon rahoitettujen hankkeiden tuloksista päätelmistä. tiedelehdissä. Toimintamalleja konferensseissa ja – Hiv:hen/aidsiin liittyvien rokotusohjelmien ja -suunnitelmien merkitys kasvaa koko ajan, ja tätä alaa tutkivia hankkeita olisikin tulevaisuudessa edistettävä. Useiden hankkeiden osalta yhteisön rahoitustuki mahdollisti tiiviin vaihtotoiminnan eri maiden välillä, menetelmistä sopimisen, yhtenäisen ja korkeamman laatutason toteutumisen sekä ja selvitysten luomisen. Useimmissa tapauksissa hankkeilla näytti selvästi olevan yhteisvaikutusta jäsenvaltioiden toimien kanssa. yhteisten asiakirjojen Eurooppalaisen lisäarvon arviointi on varsin monimutkaista. Hankkeiden tuloksilla on kuitenkin useimmissa tapauksissa suurta käytännön arvoa, ja 8 niillä voitaisiin teoriassa parantaa hiv:hen ja sukupuolitauteihin liittyvää toimintaa ja ohjelmien suunnittelua ja toteutusta jäsenvaltioissa. Tällä hetkellä on vain vähäisiä merkkejä siitä, että hankkeiden tuloksista todella tiedotettaisiin laajalti ja että niillä olisi vaikutusta keskeisiin päättäjiin näiden hahmotellessa hiv:hen ja sukupuolitauteihin liittyvien toimien tulevaisuutta jäsenvaltioissa ja koko Euroopan yhteisössä. HUUMAUSAINEIDEN VÄÄRINKÄYTÖN EHKÄISEMISTÄ KOSKEVA OHJELMA Useimpien tähän viisivuotiseen toimintaohjelmaan kuuluvien toimien toteuttaminen alkoi ohjelman ensimmäisten kahden toimintavuoden aikana. Paljon on kuitenkin vielä tekemättä muun muassa seuraavilla aloilla: väärinkäytön uudelleen aloittamisen ehkäisy ja kuntoutus, valistus- ja terveyskasvatuskampanjoiden huumausaineiden tehokkuuden sekakäytön osalta käytettävissä olevat välineet, Euroopan "koekaupunkien" verkoston laajentaminen sekä aloitteet, joiden avulla pyritään kehittämään huumausaineiden väärinkäytön ehkäisyä koskevia näkökohtia opettajien, sosiaali- ja terveydenhuoltoalan henkilöstön ja muiden nuorison parissa työskentelevien ammattiryhmien ammattikoulutuksessa. arviointi, Euroopan Tavoitteiden saavuttaminen riippuu paljolti myös hankkeiden seurannasta ja siitä, miten väärinkäytön huumausaineiden seurantakeskus (EMCDDA) ja muut yhteisön toimielimet voivat tiedottaa hankkeiden tuloksista; hankkeiden toteuttajien kautta tulokset eivät näet yleensä leviä kovin laajalle. Vastaavasti painopistealueeksi tulisi ottaa myös eurooppalaisten verkostojen rahoittaminen huumeriippuvuutta koskevien kansanterveystoimien alalla, jotta hankkeiden tuloksista voitaisiin tiedottaa laajemmin. niiden ja on saatu hankkeista erinomaisia tuloksia. Monet varsin Monista toimintaohjelman kautta rahoitusta saaneista kansainvälisistä verkostoista ja ryhmistä näyttävät olevan kustannuksiin nähden varsin tehokas tapa saada toiminnalle yhteisön lisäarvoa. Verkostojen toimintaa koskevat raportit eivät silti useinkaan anna vakuuttavaa käsitystä siitä, missä määrin verkostot todellisuudessa onnistuvat kokoamaan asiantuntemusta ja kokemusta kaikista jäsenvaltioista ja niissä toimivista laitoksista ja virastoista sekä levittämään verkoston kautta saatuja tietoja. Myönteisenä seikkana on todettava, että monet verkostot ovat luoneet jonkin sähköisen tiedotuskanavan kuten www- sivuston, sähköisen tietokannan tai muita Internetin käyttöön perustuvia palveluja. liittyviä Tähän mennessä rahoitetuissa hankkeissa näkyy korostetun suoraan yksilöihin suuntautuvia toimintamalleja, kun taas sellaisia hankkeita, joissa huumausaineisiin käsiteltäisiin laajemmin yhteiskunnan kannalta, ei juuri ole toteutettu. Tällaisia hankkeita jotta saataisiin lisää tietoa laajemmin väestölle kuitenkin tarvittaisiin, suunnattujen toimien vaikutuksista huumausaineilmiöön ja erilaisten toimintamallien yhteiskunnallisissa yhteyksissä. kansanterveydellisiä käyttökelpoisuuteen erilaisissa ongelmia 9 Koska huumausaineongelmaa koskevista tulevista poliittisista strategioista käydään laajaa poliittista keskustelua sekä kansainvälisellä ja EU:n tasolla että kansallisella tutkimustuloksiin perustuvaa tietoa, jonka avulla päättäjät voivat valita, millaisia strategioita ryhdytään toteuttamaan. tarvitaan kipeästi ja kuntatasolla, heikot olevan näyttää yhteydet muihin Ohjelmalla pääosaston V hallinnoimiin kansanterveysohjelmiin. Rahoitetuissa hankkeissa näkyy vain harvoin käytettävän maksimaalisesti hyväksi muusta kuin huumausaineisiin liittyvästä esimerkiksi kemiallisten aineiden (lääkkeiden, nikotiinin, aiheuttamaa riippuvuutta tai alan henkilöstön yleistä koulutusta taikka vertaisryhmien kautta tapahtuvaan valistamiseen liittyviä ohjelmia. koskee alkoholin) kokemusta. Tämä politiikasta saatua Ohjelman hyväksymisestä tehdyn päätöksen myötä korostui tarve tehdä yhteistyötä muiden kansainvälisten ja hallitusten välisten organisaatioiden sekä muiden yhteisön ohjelmien ja aloitteiden ja EMCDDA:n kanssa. Hankkeita koskevista asiakirjoista käy ilmi, että EMCDDA:han on oltu yhteydessä varsin paljon, mutta yhteistyö muiden kansainvälisten tahojen kanssa on ilmeisesti ollut varsin vähäistä. OHJELMIEN HALLINTO Näiden kolmen ohjelman hallinto on ensimmäisten vuosien jälkeen parantunut, mutta parantamisen varaa on vieläkin. Syöpää sekä aidsia ja tartuntatauteja koskevat ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996, kun taas huumausaineiden väärinkäyttöä koskeva ohjelma saatiin valmiiksi vasta tammikuussa 1997. Hallintorakenne, johon sisältyvät myös ja ohjelmakomiteoiden ja luotiin vasta jälkikäteen, vaikka työskentelykäytäntöjen vahvistaminen, ohjelmat oli virallisesti käynnistetty jo vuoden 1996 alussa. työjärjestyksen perustaminen niiden ohjelmien hyväksymistä Komission kansanterveystoimien hallinto on ollut jossakin määrin jatkuvaa aina ohjelmien hallintokäytäntöjen kehittämiseen ohjelmakauden alkuvuosina. Ohjelmien hallinnosta vastasivat vuoden 1998 puoliväliin asti samat henkilöt, mutta ohjelman parissa työskentelevien henkilöiden keskuudessa oli vaihtuvuutta, mikä haittasi tiedonkulun jatkuvuutta. edeltävältä uusien ajalta Koska ohjelmien virallinen hallintorakenne luotiin vasta myöhäisessä vaiheessa, hallintoa voidaan arvioida kunnolla vasta arvioinnin toisessa vaiheessa. Joitakin alustavia huomioita on kuitenkin mahdollista tehdä jo tässä vaiheessa. Hallintoa arvioidaan siis yksityiskohtaisemmin arvioinnin toisessa vaiheessa. esitettyjen Hankkeista koskevaan päätöksentekoon liittyvän aikataulun ja menettelyn parantamiseksi on syytä harkita huolellisesti muutamia ehdotuksia. Esille tulleista näkökohdista hakemusten käsittelyyn niitä ja 10 ja pysyvää rahoitusta jonkinlaista voidaan mainita tärkeimpinä seuraavat: a) kaikkien hanke-ehdotusten riippumaton arviointi olisi annettava ulkopuolisille asiantuntijoille,3 b) olisi järjestettävä eurooppalaisille verkostoille, jotka on perustettu ja joilla tulisi olla keskeinen rooli tiedon parannettava kokoamisessa määrittelemällä paremmin se, mitä niin hakijoiden ehdotuksilta kuin hankkeiden toteuttajien raporteilta vaaditaan, ja d) olisi parannettava yhteyksiä ohjelmien sisällä ja niiden välillä sekä yhteyksiä muuhun komission toimintaan ja muihin kansanterveysalalla Euroopassa toimiviin tahoihin. Näihin seikkoihin on paneuduttu useissa jäljempänä esitettävissä suosituksissa. levittämisessä, asiakirjoja useille olisi c) Yhteenvetona voidaan todeta, että eurooppalaisten kansanterveysohjelmien hallinnosta ei löydy mitään ilmeisen vakavaa huomautettavaa, mutta menettelyissä ja käytännöissä on paljon parantamisen varaa. YHTEYDET JÄSENVALTIOIDEN POLITIIKKAAN JA OHJELMIIN lähetettiin Kunkin kolmen kansanterveysohjelman komitean jäsenille kyselylomake 30. lokakuuta 1998. Kyselyssä pyydettiin tietoja lähinnä jäsenvaltioiden ennaltaehkäisypolitiikasta, sen ja yhteisön politiikan välisistä yhteyksistä sekä näiden yhteyksien kehittymisestä. Kysymyksiä esitettiin myös ohjelmien hallinnosta. ja pyrittäessä paikallistason jäsenvaltioiden edistysaskeleena kansanterveysongelmiin, Tätä yritystä kerätä tietoja jäsenvaltioilta olisi vähintäänkin pidettävä merkittävänä laajemmassa mittakaavassa lisäämään johdonmukaisuutta ja yhteisvaikutuksen syntymistä sellaisten yhteisön, joilla paneudutaan tunnustetaan kaikkialla Euroopan yhteisössä. Vaikka vastausten perusteella ei onnistuttu ohjelman saamaan käsitystä nimenomaisesta vaikutuksesta kaikissa jäsenvaltioissa, vastaukset, joita saatiin kolmasosalta jäsenvaltioista, antavat kuitenkin jonkinlaisia vihjeitä 15 tarvittavan jäsenvaltiossa, alueellisesta luonteesta useimmissa jäsenvaltioissa). toiminnan monimuotoisuudesta kansanterveysohjelmien kokonaisvaltaista puhumattakaan toimiryhmää aloitteiden vakavuus kolmen välillä, näiden joiden (21 Ennen ohjelmakauden loppua olisi tilattava riippumaton, kattava ja vertaileva tutkimus, jossa tarkasteltaisiin alan politiikkaa ja käytänteitä kaikissa jäsenvaltioissa ja selvitettäisiin, millä tavalla yhteisön politiikka ja aloitteet ovat edistäneet jäsenvaltio- ja paikallistason toimintaa. 3 Huom. Komission yksiköt: syövän ehkäisemisen neuvoa-antava komitea huolehtii jo tästä Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmaan toimitettujen hanke-ehdotusten osalta. 11 Talousarvio Seuraavassa annetaan yleiskatsaus ohjelmalle vuosina 1996 ja 1997. talousarvion määrärahoista näille kolmelle Määrärahat Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmalle: 1996 1997 1996 & 1997 Ala Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) A - Tietojenkeruu ja tutkimus B - Tiedottaminen ja terveyskasvatus C - Varhainen havaitseminen ja seulonta D - Koulutus ja laadunvalvonta 15 29 32 24 4,191 2,746 1,721 1,757 YHTEENSÄ 100 ~10,416 3,901 2,532 1,591 1,339 24 45 59 38 8,092 5,278 3,312 3,097 ~9,363 166 ~19,779 9 16 27 14 66 12 Määrärahat aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemistä koskevalle ohjelmalle: 1996 1997 1996 & 1997 Ala Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) 6 15 18 10 3,246 2,190 2,757 1,329 9 17 16 10 3,316 2,351 2,148 1,348 15 32 34 20 6,562 4,541 4,905 2,677 A - Seuranta ja valvonta B - Tartunnan torjuminen C – Tiedotus, kasvatus ja koulutus D – Hiv-/aids- tartunnan saaneiden henkilöiden avustaminen ja syrjinnän torjuminen YHTEENSÄ 49 ~9,522 52 ~9,163 101 ~18,685 13 Määrärahat huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevalle ohjelmalle: 1996 19974 1996 & 1997 Ala Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) Hankkei- den määrä Talous-arvio (~MECU) A - Tiedot, tutkimus ja arviointi B - Tiedotus, kasvatus ja koulutus YHTEENSÄ 16 18 34 3,080 3,420 ~6,500 33 ~4,908 67 ~11,408 4 Huom. Otsakkeita A ja B ei vuonna 1997 eritelty erikseen vaan ilmoitettiin pelkät kokonaismäärät. 14


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1890/99 van Pietro-Paolo MENNEA Aanleg van dienstverleningsfaciliteiten bij het *Castel del Monte'

eurovoc_concepts:
Italy
heritage protection
operational programme
suspension of aid
town planning

text: 29. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 27 E/175 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (11 november 1999) De Commissie zendt het geachte parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks een tabel met de gevraagde gegevens toe. (2000/C 27 E/217) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1890/99 van Pietro-Paolo Mennea (ELDR) aan de Commissie (14 oktober 1999) Betreft: Aanleg van dienstverleningsfaciliteiten bij het (cid:132)Castel del Monte(cid:148) De gemeenteraad van Andria (Bari) heeft een plan goedgekeurd voor de aanleg van dienstverlenings- faciliteiten, bestaande uit loketten voor de verkoop van toegangskaartjes, een bookshop, een restaurant, verschillende diensten en een parkeerterrein, die volgens dit plan vlak bij het achthoekige Castel del Monte zouden komen te liggen. Het kasteel is tussen 1240 en 1250 gebouwd door Frederik II van Zwaben en staat bekend als (cid:132)Castel del Monte(cid:148). Uit de naam van het monumentale cultuurgoed blijkt al dat het kasteel en de berg ØØn geheel vormen en de Unesco heeft het opgenomen op de prestigieuze lijst van erfgoederen van de mensheid. Het is duidelijk dat, als dit project in de huidige vorm zou worden gerealiseerd, dit veranderingen en onaanvaardbare schade zou toebrengen aan de historische en landschappelijke integriteit van de plaats. Het plan heeft steun ontvangen van de Europese Unie, omdat het onder de projecten valt die worden gefinancierd voor de ontwikkeling en de exploitatie van het toerisme in gebieden van doelstelling 1 (multiregionaal operationeel plan voor de Italiaanse Mezzogiorno (cid:129) MOP). Kan de Commissie mededelen of dit plan de voorgeschreven vergunningen heeft gekregen van de bevoegde instanties, met name de Sovrintendenza ai beni ambientali, architettonici e artistici (Inspectiedienst voor milieu, architectuur en kunst) te Bari en het Ministerie van Cultuurgoederen, Overweegt zij maatregelen te treffen om de communautaire financieringen te blokkeren, opdat de aanleg van dit project wordt opgeschort overeenkomstig de nationale en communautaire wetgeving inzake de bescherming van de cultuurgoederen? Kan zij derhalve de communautaire steun afhankelijk stellen van een diepgaande wijziging van het huidige project en van de verplaatsing van het dienstverleningscentrum met parkeerterrein in de richting van het dal, onder eerbiediging van het natuurlijke landschap aldaar en op zodanige wijze, dat de historische en artistieke schoonheid van het monument niet wordt aangetast? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (27 oktober 1999) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (2000/C 27 E/218) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1912/99 van Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) aan de Commissie (29 oktober 1999) Betreft: Constructiefouten bij de aanleg van de snelwegen die worden gefinancierd uit het tweede communautaire bestek voor Griekenland In haar antwoord op mijn eerdere vraag (P-3016/98) (1) erkende de Commissie het bestaan van om- vangrijke technische constructiefouten in de snelwegen die in Griekenland met middelen uit het tweede communautaire bestek worden aangelegd, en verzekerde zij dat zij de kwestie nauwlettend in het oog zou houden en zo nodig niet zou nalaten de wettelijke bepalingen in dit verband toe te passen


title: Asamblea Paritaria del Convenio celebrado entre los Estados de África, del Caribe y del Pacífico y la Unión Europea (ACP-UE) - Resolución sobre la función de la tecnología de la información y el refuerzo de las capacidades de los países en desarrollo

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
communications policy
developing countries
distance learning
electrical energy
information technology
multimedia
new technology
resolution
telecommunications
vocational training


title: PERGUNTA ESCRITA E-1859/99 apresentada por Emmanouil Mastorakis (PSE) à Comissão. Mapa da União Europeia.

eurovoc_concepts:
EU publication
European social policy
Türkiye
accession to the European Union
atlas
common tariff policy
freedom of communication

text: 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/73 (2000/C 203 E/089) PERGUNTA ESCRITA E-1859/99 apresentada por Emmanouil Mastorakis (PSE) (cid:224) Comissªo (14 de Outubro de 1999) Objecto: Mapa da Uniªo Europeia O Servi(cid:231)o das Publica(cid:231)ıes Oficiais deu (cid:224) estampa (Luxemburgo, 1999) uma brochura actualizada, em vÆrias l(cid:237)nguas, intitulada «A pol(cid:237)tica aduaneira da Uniªo Europeia». Ao meu conhecimento chegaram as edi(cid:231)ıes inglesa, francesa e grega. Na pÆgina 5 da citada brochura figura um mapa a cores da Europa onde figuram, a amarelo, os Estados- -membros da Uniªo Europeia; a castanho, os pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo. Dentre os pa(cid:237)ses candidatos, conta- -se a Turquia. Pergunta-se (cid:224) Comissªo se pretende proceder ao controlo da transmissªo oficial deste tipo de informa(cid:231)ıes e retirar imediatamente a brochura de circula(cid:231)ªo? Resposta de Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (8 de Novembro de 1999) No mapa figuram todos os pa(cid:237)ses que apresentaram pedidos de adesªo (cid:224) Comunidade Europeia. Em 14 de Abril de 1987, a Turquia apresentou o seu pedido de adesªo. Por conseguinte, a Comissªo nªo considera necessÆrio retirar a brochura de circula(cid:231)ªo. (2000/C 203 E/090) PERGUNTA ESCRITA E-1862/99 apresentada por Glyn Ford (PSE) (cid:224) Comissªo (14 de Outubro de 1999) Objecto: Cria(cid:231)ªo de uma rede europeia dos Direitos do Homem Em Dezembro de 1998, numa reuniªo interministerial em Viena, decidiu-se que a Uniªo Europeia publicaria um relat(cid:243)rio anual sobre os Direitos do Homem. A Comissªo considera que a cria(cid:231)ªo de uma rede europeia dos Direitos do Homem constituiria um canal de comunica(cid:231)ªo œtil entre as ONG activas neste dom(cid:237)nio e a Comissªo Europeia? EstÆ a Comissªo disposta a apoiar um estudo de viabilidade para analisar as modalidades de funcionamento de uma rede deste tipo? Resposta dada por Christopher Patten em nome da Comissªo (8 de Novembro de 1999) A Comissªo atribui uma import(cid:226)ncia muito grande aos trabalhos das organiza(cid:231)ıes nªo governamentais (ONG) que prosseguem objectivos relacionados com os direitos do homem e (cid:224)s suas considerÆveis contribui(cid:231)ıes para a salvaguarda e promo(cid:231)ªo destes direitos. Na declara(cid:231)ªo adoptada em Viena, em 10 de Dezembro de 1998, a Uniªo comprometeu-se a reflectir sobre a oportunidade de organizar periodicamente um f(cid:243)rum relativo aos direitos do homem com a participa(cid:231)ªo nªo s(cid:243) de institui(cid:231)ıes da Uniªo mas igualmente de representantes de universidades e de ONG. O f(cid:243)rum organizado pela presidŒncia em 30 de Novembro de 1999, que reunirÆ representantes das institui(cid:231)ıes, ONG e universidades, constituirÆ a primeira etapa de um diÆlogo aprofundado. Por outro lado, a Comissªo congratula-se com a cria(cid:231)ªo, em 1997, de um grupo de contacto por iniciativa da Amnistia Internacional, «Human rights watch» e da Federa(cid:231)ªo Internacional dos Direitos Humanos tendo em vista suscitar debates abertos relativos (cid:224)s questıes dos direitos do homem entre as ONG, os