title: Komission asetus (EY) N:o 2278/1999, annettu 21 päivänä lokakuuta 1999, tietyistä yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

text: 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2278/1999, annettu 21 päivänä lokakuuta 1999, tietyistä yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/ 86 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä marraskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 307/97 (2), ja erityisesti sen 2 ja 4 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) 6) Asetuksessa (ETY) N:o 3528/86 säädetään yhteisön osal- listumisesta taloudellisesti yhteisön toimintaan kuuluviin ilmansaasteilta. toimenpiteisiin metsien suojelemiseksi Mainitun asetuksen 12 artiklassa säädetään, että tämä osallistuminen koskee määräajoin tehtävää kartoitusta metsille aiheutuneista vaurioista ja erityisesti ilmansaas- teiden aiheuttamista vaurioista, metsien ekojärjestelmän intensiiviseen ja jatkuvaan seurantaan käytettävää koe- alaverkostoa sekä kokeita ja koe- ja esittelyhankkeita metsien suojelun parantamiseksi ilmansaasteita vastaan. Kansallisen ja yhteisön tason menettelyjen tehokkuuden, yksinkertaistamisen ja järkeistämisen vuoksi erilaiset joille on haettu yhteisön rahoitustukea, olisi toimet, koottava jäsenvaltioissa vuosittain kansalliseen ohjel- maan. On syytä määrittää kansallisten ohjelmien tukihake- muksen esittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja hakemuksiin sisältyvät tiedot niiden tarkastelun helpotta- miseksi. On syytä säätää yhteisön rahoitustuen ennakkomaksu- järjestelmästä, jotta jäsenvaltio voi varmistaa kansallisen ohjelman varainhoidon asianmukaisesti. Toimivaltaisten viranomaisten komissiolle esittämissä ennakkoa tai loppuosaa koskevissa maksupyynnöissä on oltava tietyt tiedot, joiden avulla menojen asianmukai- suus voidaan tarkistaa. (1) EYVL L 326, 21. 11. 1986, s. 2. (2) EYVL L 51, 21. 2. 1997, s. 9. 7) 8) 9) 10) 11) 12) Komission on saatava tieto siitä, että toimia toteutetaan tuen myöntämispäätöksessä säädetyin edellytyksin ja siinä säädetyssä määräajassa. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansalliseen ohjelmaan kuuluvien toimien toteutuksen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi. Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 14 artiklan ja Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (3) mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhteisön rahoittamat toimet todella toteutetaan ja että ne toteutetaan säännöllisesti, sekä perittävä takaisin sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyön- tien seurauksena menetetyt summat. Nämä summat ovat yhteisön talousarviossa perusteettomia menoja, jotka on maksettava takaisin yhteisölle. Jos asetuksen (ETY) N:o 3528/86 14 artiklassa tarkoite- tuissa komission tarkastuksissa esiintyy sääntöjenvastai- jäsenvaltiolla pitäisi olla mahdollisuus antaa suuksia, lausuntonsa havaitusta tilanteesta. Jos sääntöjenvastai- suus todennetaan, jolloin kyseiset summat ovat yhteisön talousarviossa perusteettomia menoja, nämä summat olisi maksettava takaisin yhteisölle. Näin ollen on syytä kumota komission asetus (ETY) N:o 526/87 (4), komission asetuksen (ETY) N:o 1696/87 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1398/95 (6), 2 artikla ja komission asetuksen (EY) N:o 1091/94 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1545/1999 (8), 2 artikla. Lisäksi on syytä kumota komission asetus (ETY) N:o 1697/87 (9). Kyseistä asetusta sovelletaan kuitenkin edel- leen asetuksen (ETY) N:o 3528/86 mukaisen yhteisön rahoitusosuuden maksuihin, joista on päätetty ennen 1 päivää marraskuuta 1999. 13) Tässä asetuksessa säädetyt metsäkomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat pysyvän (3) EYVL L 312, 23. 12. 1995, s. 1. (4) EYVL L 53, 21. 2. 1987, s. 14. (5) EYVL L 161, 22. 6. 1987, s. 1. (6) EYVL L 139, 22. 6. 1995, s. 4. (7) EYVL L 125, 18. 5. 1994, s. 1. (8) EYVL L 180, 15. 7. 1999, s. 9. (9) EYVL L 161, 22. 6. 1987, s. 23. L 279/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 ja 4 artiklassa säädetyt toimenpiteet kootaan kansallisella tasolla vuosittain laadittaviin ohjelmiin. Kansalliseen ohjelmaan on sisällyttävä kaikki näiden artiklojen perusteella tehdyt tukihakemukset. Siinä on oltava tämän asetuksen liitteessä I mainitut tiedot ja asiakirjat ja siinä on käsiteltävä 2 artiklassa tarkoitettuja seikkoja. Jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle vuosittain ennen 1 päivää marras- kuuta seuraavan vuoden ohjelma kahtena kappaleena. Tämän artiklan 1 kohdassa 2. tarkoitetun kansallisen ohjelman toteuttaminen on saatava päätökseen viimeistään kolmen vuoden kuluttua ohjelman rahoitusta koskevan komis- sion päätöksen tiedoksiantopäivästä, eikä sitä ole mahdollista jatkaa. 2 artikla Edellä 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman on sisällettävä lisäksi: — Luettelo todistusasiakirjoista, jotka tuensaajan on toimitet- tava. Todistusasiakirjoilla tarkoitetaan kaikkia asianomaisen jäsenvaltion lakien tai asetusten taikka toimivaltaisten viran- omaisten toteuttamien toimenpiteiden mukaisesti laadittuja joilla voidaan todistaa, että kutakin yksittäistä asiakirjoja, hakemusta koskevat edellytykset täyttyvät. Luettelossa on oltava maininta todistusasiakirjoista ja niistä säännöksistä tai toimenpiteistä, joiden perusteella ne on laadittu, sekä lyhyt kuvaus kyseisten asiakirjojen sisällöstä. — Mallit lomakkeista, jota tuensaajat käyttävät maksupyynnös- sään. Lomakkeissa on oltava ainakin tiivistelmä aiheutu- neista menoista ja vertaileva taulukko suunnitelluista ja jo toteutetuista toimenpiteistä määrän ja laadun mukaan ilmaistuna. — Kuvaus ohjelman toimien tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi käyttöön otetuista valvonta- ja hallintome- netelmistä asetuksen (ETY) N:o 3528/86 14 artiklan mukai- sesti. Toimivaltainen viranomainen voi hakea toista, enintään 3. 30 prosentin suuruista ennakkoa, kun se voi esittää todisteet siitä, että samaan ohjelmaan myönnetystä ensimmäisestä enna- kosta on käytetty 60 prosenttia. Loppuosa maksetaan, kun komissio on saanut ja hyväk- 4. synyt kansallista ohjelmaa koskevan loppukertomuksen, lopul- lisen rahoitusselvityksen sekä loppuosan maksamista koskevan pyynnön. 4 artikla Toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava kahdesti 1. vuodessa ohjelman rahoitusta koskevan komission päätöksen tiedoksiantopäivää seuraavan vuoden 1 päivästä heinäkuuta alkaen ilmoitus tuensaajille suoritetuista maksuista liitteen II ja liitettävä mukaan selvitys töiden edistymisestä. mukaisesti 2. Toimivaltaisen viranomaisen on esitettävä kansallisen ohjelman ennakkojen ja loppuosan maksua koskevat pyynnöt komissiolle kahtena kappaleena tämän asetuksen liitteen III mukaisesti. 5 artikla Jos jäsenvaltio perii takaisin sääntöjenvastaisuuksien tai sen on 1. laiminlyöntien seurauksena menetettyjä maksettava ne takaisin yhteisölle. summia, Jos komissio havaitsee neljän vuoden kuluessa loppuosan 2. maksamisesta sääntöjenvastaisuuden, joka liittyy johonkin yhteisön rahoittamaan toimeen, ja jos asianomaista summaa ei ole maksettu takaisin yhteisölle 1 kohdan mukaisesti, komissio esittelee asian kyseiselle jäsenvaltiolle ja antaa sille mahdolli- suuden esittää omat huomautuksensa. 3. Jos komissio tilanteen tarkastelun ja asianomaisen jäsen- valtion huomautusten jälkeen havaitsee sääntöjenvastaisuuden jäsenvaltion on maksettava takaisin kyseiset varmistuneen, määrät. 6 artikla Jäsenvaltion on annettava komissiolle tieto myös tässä artik- lassa tarkoitettujen asiakirjojen myöhemmistä päivityksistä. Kumotaan asetus (ETY) N:o 526/87, asetuksen (ETY) N:o 1696/ 87 2 artikla sekä asetuksen (EY) N:o 1091/94 2 artikla. 3 artikla 7 artikla 1. Jäsenvaltion on asetuksen (ETY) N:o 3528/86 13 artiklan mukaisesti nimettävä ohjelman toteuttamisesta vastaava toimi- valtainen viranomainen. 2. Toimivaltainen viranomainen voi hakea ennakkoa, jonka määrä voi olla enintään 50 prosenttia kansalliselle ohjelmalle myönnetystä yhteisön tuesta, aikaisintaan ohjelman rahoitusta koskevan komission päätöksen tiedoksiantopäivää seuraavan vuoden 1 päivänä tammikuuta. Kumotaan asetus (ETY) N:o 1697/87. Sitä sovelletaan kuitenkin asetuksen (ETY) N:o 3528/86 mukaisen yhteisön rahoitus- osuuden maksuihin, joista on päätetty ennen 1 päivää marras- kuuta 1999. 8 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/5 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen L 279/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 YHTEISÖN METSIEN SUOJELU ILMANSAASTEILTA (ASETUS (ETY) N:o 3528/86) LIITE I Vuoden 20. kansallista ohjelmaa koskevat tiedot JÄSENVALTIO: 1. Tiivistetyt tiedot ohjelmasta: toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot (yhteyshenkilön tai laitoksen nimi, osoite, puhelin, faksi, sähköposti), ohjelman toteamisen alkamis- ja päättymispäivämäärä, ohjelman kokonaiskustannukset ja haettu tuki (prosenttia kokonaiskustannuksista), kustannusten jakautuminen eri toimenpiteiden kesken, alustava toteu- tussuunnitelma, laitos, jolle kansalliselle ohjelmalle myönnetty yhteisön tuki maksetaan (nimi, pankkiyhteystiedot), vahvistus siitä, ettei töitä aloiteta ennen ohjelman käynnistämistä, vahvistus siitä, ettei ohjelman osana tehtyjä tukihankemuksia esitetä muille yhteisön rahastoille sekä kansallisen ohjelman rahoitussuunnitelma: käytetään lomak- keita 1 ja 1b. 2. Yksittäiset tukihakemukset asetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 artiklan mukaisesti (metsien ekosysteemien intensiivinen ja jatkuva seuranta): käytetään lomakkeita 2 ja 2a ja/tai 2b ja/tai 2c ja/tai 2d. 3. Yksittäiset tukihakemukset asetuksen (ETY) N:o 3528/86 4 artiklan mukaisesti (kokeet, koe- ja esittelyhankkeet) käytetään lomakkeita 3 ja 3a. Perustelut Seuranta- ja koetoiminta, jolle haetaan yhteisön osarahoitusta yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteita vastaan annetun asetuksen (ETY) N:o 3528/86 mukaisesti, kootaan vuosittain yhteen jäsenvaltiokohtaiseen ohjelmaan. Yhteisön rahoitus maksetaan ohjelmittain jäsenval- tioiden nimeämille toimivaltaisille viranomaisille, jotka puolestaan hoitavat maksatuksen vastaaville laitoksille. Kaikki toimet sisältyvät ohjelmiin yksittäisinä hakemuksina, 3528/86, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 ja 4 artiklan mukaisesti. jotka toteutetaan ja joille haetaan yhteisön rahoitusta asetuksen (ETY) N:o Toimintatyypit: Ohjelmien toimet on jaettu kahteen päätyyppiin ja neljään alatyyppiin seuraavasti: A-tyyppi: Metsäekosysteemien seuranta (asetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 artikla) A1-alatyyppi: Järjestelmällinen näytealaverkko (16 x 16 km), esimerkiksi vuotuinen latvusten kuntoa koskeva selvitys tai maaperätut- kimuksen mahdollinen uusiminen taikka lehtien kemiallista koostumusta koskeva selvitys. A2-alatyyppi: Arvioinnit intensiiviseurannassa olevilla koealoilla. A3-alatyyppi: Järjestelmällisen tai intensiivisen seurannan edellyttämät lisätoimet (esim. menettelytestit, erityistutkimukset). A4-alatyyppi: Ehdotukset järjestelmällisestä näytealaverkosta saatujen tietojen tai intensiiviseurantatietojen arvioimiseksi Euroopan laajuisesti tai alueellisesti (myös ulkopuolinen arviointi). B-tyyppi: Kokeellinen toiminta (asetuksen (ETY) N:o 3528/86 4 artikla). Toimintalinjat: Toiminta perustuu kolmeen toimintalinjaan: Linja 1: Riittävän tarkat pakolliset arvioinnit ja pakolliset analyysit (laadunvalvonta/laadunvarmistus). Linja 2: Linja 3: Merkittävät arvioinnit tai analyysit, jotka eivät ole pakollisia (esim. vaihtoehtoisten parametrien analysointi). Tähän linjaan kuuluvat myös laadun varmistamiseen liittyvät lisätoimet. Muut toimet, joita ei mainita käsikirjassa tai soveltamisasetuksessa. Tähän luokkaan kuuluvat myös arvioinnit ja analyysit, jotka toteutetaan muilla kuin käsikirjassa tai asetuksissa kuvatuilla tavoilla, sekä kaikki kokeellinen toiminta (4 artikla). Haettu rahoitustuki ilmoitetaan ohjelmissa erikseen kaikkien kolmen toimintalinjan osalta. 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/7 Lomakkeet: Ohjelmia esitettäessä on käytettävä seuraavia lomakkeita: — Ohjelmalomake (lomake 1) — Rahoitussuunnitelmalomake (lomake 1b) — Yleistietolomakkeet (lomakkeet 2 ja 3) — Erityistietolomakkeet (lomakkeet 2a, 2b, 2c ja 2d). Ohjelmalomakkeessa on hallinnollisia tietoja kansallisesta toimivaltaisesta viranomaisesta ja yhteenveto kaikista liitteenä olevista yksittäisistä hakemuksista sekä toteutusaikataulu. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen jättämässä ohjelmalomakkeessa on oltava päiväys, allekirjoitus ja leima. Allekirjoittajan nimi on selvennettävä allekirjoituksen alapuolelle. Rahoitussuunnitelmalomakkeessa on tiedot yhteisön rahoituksen suunnitellusta käytöstä. Jokaiseen yksittäiseen hakemukseen on liitettävä hakemusta koskevat yleistiedot sisältävä yleistietolomake (2 artiklan mukaisia toimia varten lomake 2 ja 4 artiklan mukaisia toimia varten lomake 3) sekä tekniset tiedot sisältävä erityistietolomake (lomakkeet 2a ja/tai 2b ja/tai 2c ja/tai 2d). Yleistietolomakkeissa on oltava hakijan edustajan päiväys, allekirjoitus ja leima. Allekirjoittajan nimi on selvennettävä allekirjoituksen alapuolelle. Lomake 1: Ohjelmalomake, yksittäisistä hakemuksista sekä toteutusaikataulu. jossa on hallinnollisia tietoja kansallisesta toimivaltaisesta viranomaisesta ja yhteenveto kaikista Lomake 1b: Kansallisen ohjelman rahoitussuunnitelma. Lomake 2: Kaikki seurantatoimia koskevat yksittäiset hakemukset (2 artikla): Yleistietolomake (A1/A2/A3/A4-tyypin toimet). Lomake 2a: Lomake 2b: Lomake 2c: Lomake 2d: A1-tyypin toimia koskevat yksittäiset hakemukset: erityistietolomake järjestelmällistä näytealaverkkoa koskevia toimia varten. A2-tyypin toimia koskevat yksittäiset hakemukset: erityistietolomake intensiiviseurannassa olevien koealojen arviointia varten. A3-tyypin toimia koskevat yksittäiset hakemukset: erityistietolomake intensiiviseurannan lisäseikkoja koskevia toimia varten. A4-tyypin toimia koskevat yksittäiset hakemukset: erityistietolomake intensiiviseurannan arviointia koskevia toimia varten. Lomake 3: Kaikki kokeellista toimintaa koskevat yksittäiset hakemukset (4 artikla): yleistietolomake (B-tyypin toimet). Lomake 3a: Kaikki kokeellista toimintaa koskevat yksittäiset hakemukset tiedoista). (4 artikla): erityistietolomake (yhteenveto teknisistä L 279/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 LOMAKE 1 OHJELMA Yhteenveto yksittäisistä hakemuksista Kansallinen toimivaltainen viranomainen: Vuosi: 20. (Jäsenvaltio) Nimi Yhteyshenkilö Postiosoite Postinumero ja paikkakunta Puhelin Faksi Sähköposti Virasto, jolle maksu suoritetaan (maksajana Euroopan komissio) Nimi Postiosoite Postinumero ja paikkakunta Pankkitunnus/tilinumero Ohjelman osat, joille on haettu osarahoitusta asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja sen muuttamisesta annettujen asetusten mukaisesti (kustannukset (valuutta). /€ (*)) Yksittäiset hakemukset N:o Tyyppi Alatyyppi A1 A2 A3 A4 Vastaava virasto Tukikelpoiset kustannukset yhteensä Haettu tuki Linja 1 Haettu tuki Linja 2 Haettu tuki Linja 3 Haettu tuki yhteensä (**) (. /€) (*) (. /€) (*) (. /€) (*) (. /€) (*) (. /€) (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Yhteensä (*) Kustannukset joko paikallisena valuuttana tai euroina (€). (**) Haettu kokonaistuki enintään 50 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Täten vahvistetaan, että työtä ei aloiteta ennen ohjelman esittämistä komissiolle ja että yhteisön muuta rahoitusta ei ole haettu eikä haeta millekään edellä mainitun ohjelman osalle. (Päiväys). (Allekirjoitus ja leima). (Painokirjaimin) 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/9 Kansallinen ohjelma. Vuosi 20. LOMAKE 1b Kansallisen ohjelman rahoitussuunnitelma Vuosi n + 1 (1) Vuosi n + 2 Vuosi n + 3 1. puolivuotiskausi 2. puolivuotiskausi 1. puolivuotiskausi 2. puolivuotiskausi 1. puolivuotiskausi 2. puolivuotiskausi Ensimmäisen ennakon määrä Toisen ennakon määrä Loppuosan maksaminen (1) Kansallinen ohjelma esitetään vuonna n; ensimmäistä ennakkoa voidaan tarvittaessa hakea vuoden n + 1 1 päivästä tammikuuta alkaen. L 279/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999. 0 2. 0 2. 0 2. 0 2 J M L S E H K T H M H T J M L S E H K T H M H T J M L S E H K T H M H T J M L S E H K T H M H T v p k k n e n i ä t t i s k Y s u m e k a h o r e m u N ) e t i i l 1 n e e k k a m o L ( l u u a t a k i a s u t u e t o T 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 1 0 2 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/11 LOMAKE 2 YKSITTÄISET HAKEMUKSET (2 ARTIKLA) Yksittäinen hakemus (A-tyypin toimet) Hakemus nro (*): (*) Kansallinen toimivaltainen viranomainen täyttää Nimike:. Toimintatyypit — Järjestelmällinen näytealaverkko (I taso) (tyyppi A1) — Intensiiviseuranta — Intensiiviseuranta (arviointi) (tyyppi A2) — Intensiiviseuranta (lisäseikat) (tyyppi A3) (arviointi Euroopan tasolla) (tyyppi A4) Hakija Laitos Yhteyshenkilö Postiosoite Postinumero ja paikkakunta Puhelin Faksi Sähköposti Vastaava virasto Virasto Yhteyshenkilö Postiosoite Postinumero ja paikkakunta Puhelin Faksi Sähköposti Oikeudellinen asema L 279/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 Yleisiä tietoja Yleiskuvaus. Toteutusaika 1/. /. — 31/. /20. kesto. kk Toimien kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kokonaiskustannukset Haettu tuki linja 1 Haettu tuki linja 2 Haettu tuki linja 3 Haettu kokonaistuki       Huomautus: Haettu kokonaistuki enintään 50 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Jäljelle jäävä osa tukikelpoisista kustannuksista saadaan:. /euroa (*). /euroa (*). /euroa (*). /euroa (*). /euroa (*). /euroa (*). määrä. /euroa (*). määrä. /euroa (*) (*) Kustannukset joko kansallisena valuuttana tai euroina (€). Laitos, jolle tuki maksetaan (maksajana jäsenvaltion kansallinen viranomainen) Nimi Postiosoite Postinumero ja paikkakunta Pankkitunnus/tilinumero. (Päiväys). (Allekirjoitus ja leima). 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/13 LOMAKE 2a JÄRJESTELMÄLLINEN NÄYTEALAVERKKO A1-tyypin toimet Toimenpide Järjestelmällisen näytealaverkon alojen lukumäärä Kokonais- kustannukset (1) Tukikelpoiset kokonais- kustannukset (1) Haettu tuki Linja 1 (1) Linja 2 (1) Linja 3 (1) Yhteensä (1) Koealojen perustaminen ja hoito intensiiviseurantaa varten Latvusten kunnon inven- toinnin valmistelu ja toteutta- minen Maaperän tilan kartoituksen valmistelu ja toteuttaminen Tutkimuksen valmistelu ja toteuttaminen neulasten ja lehtien muksesta kemiallisesta koostu-. Tietojen käsittely ja arviointi Yhteensä (1) Kansallisena valuuttana tai euroina (€). L 279/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 LOMAKE 2b INTENSIIVISEURANTA A2-tyypin toimet Toimenpide Intensiiviseuran- taan kuuluvien koealojen lukumäärä Kokonais- kustannukset (1) Tukikelpoiset kokonaiskustan- nukset (1) Haettu tuki Linja 1 (1) Linja 2 (1) Linja 3 (1) Yhteensä (1) Koealojen perustaminen ja hoito intensiiviseurantaa varten Latvusten kunnon inven- toinnin järjestäminen ja toteuttaminen Maaperän tilan kartoituksen järjestäminen ja toteuttaminen Neulasten ja lehtien kemialli- sesta koostumuksesta tehtävän selvityksen järjestäminen ja toteuttaminen Kasvumuutosten mittaamisen järjestäminen ja toteuttaminen Lakeutumien seurannan jär- jestäminen ja toteuttaminen Säätietojen seurannan järjestä- minen ja toteuttaminen Maanesteseurannan järjestä- minen ja toteuttaminen Pintakasvillisuutta koskevien selvitysten järjestäminen ja toteuttaminen Ilmavalokuvaustekniikoiden käyttö (2) Yhdennetty tietojen käsittely ja arviointi. Välisumma ja prosenttiosuus Yhteensä % % % % % % (1) Kansallisena valuuttana tai euroina (€). (2) Viitataan Euroopan komission toimittamaan kaukokartoituksen käsikirjaan. 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/15 LOMAKE 2c INTENSIIVISEURANTA A3-tyypin toimet — määritysmenetelmät — näytteet — analyysit — laskelmat — yhteiset kalibrointitestit — laadunvalvonta/laadunvarmistus — arviointi. /. / 20. Lopetus:. /. / 20. Aloitus: Välitavoite 1: Välitavoite 2: Välitavoite 3:. /. / 20. /. / 20. /. / 20. : : : Mitä arvioidaan? Missä arvioidaan? — Koealasuunnitelma, alojen rakenne — Latvuston tila — Maaperä, maaneste — Lehvästö, karikkeet — Metsän kasvu — Laskeuma ja ilmanlaatu — Sääolot ja kasvitaudit — Pintakasvillisuus — Kaukokartoitus —. Lyhyt kuvaus toimista Tavoitteet: Järjestelyt: Toivotut tulokset: Yhteyshenkilö: Puhelin: Faksi: Sähköposti: L 279/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 LOMAKE 2d INTENSIIVISEURANTA A4-tyypin toimet Tiedot (*) Ala(t) (*) Vuosi (vuodet) (*) Parametrit (*) Lähde (*) Huomiot (*) Yleistietoja koealasta Latvusten kunto Maaperä Lehvästö Metsän kasvu Laskeuma Sääolot Maaneste Pintakasvillisuus (*) Sarakkeisiin merkitään esitettävät tiedot. Tarvittaessa täsmennetään, jos esim. Välimeren alueella tarvitaan tietoja maaperästä (pH, Ca ja Mg) vuodelta 1994/1995. Lähde (esim. EMEP) on ilmoitettava käytettäessä muuhun kuin intensiiviseurantaohjelmaan kuuluvia tietoja. Suunnitellut arviointivaiheet Intensiiviseurantaan kuuluvien koealojen lukumäärä Kokonaiskustannukset (1) Tukikelpoiset kokonaiskustannukset (1) Haettu tuki Linja 1 (1) Linja 2 (1) Linja 3 (1) Yhteensä (1) 1 2 3 4 5 Yhteensä (1) Kansallisena valuuttana tai euroina €. 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/17 LOMAKE 3 4 ARTIKLAN MUKAISET TOIMET B-tyypin toimet Hakemus nro (*): (*): Kansallinen toimivaltainen viranomainen täyttää Nimike:. (englanniksi):. Yleistavoite: — Lisätä tietämystä ilmansaasteista metsissä — Lisätä tietoa ilmansaasteiden vaikutuksista metsiin — Parantaa metsävaurioiden seurantaan ja mittaamiseen käytettäviä menetelmiä — Suunnitella keinoja vaurioituneiden metsien hoitamiseksi ja ennallistamiseksi — Pilottihankkeet vaurioituneiden metsien hoitamiseksi — Yhdennetyt hankkeet Hakija Laitos Yhteyshenkilö Postiosoite Postinumero ja paikkakunta Puhelin Faksi Sähköposti Vastaava virasto Virasto Yhteyshenkilö Postiosoite Postinumero ja paikkakunta Puhelin Faksi Sähköposti Oikeudellinen asema L 279/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 Toteutusaika 1 /. /. — 31 /. / 20. Kesto. kk Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kokonaiskustannukset Haettu kokonaistuki      . /euroa (*). /euroa (*). /euroa (*) Huomatus: Haettu kokonaistuki enintään 50 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista Jäljelle jäävä tukikelpoisista kustannuksista saadaan:. määrä. euroa (*). määrä. euroa (*) (*) Kustannukset kansallisena valuuttana tai euroina (€). Laitos, jolle tuki maksetaan (maksajana jäsenvaltion kansallinen viranomainen) Nimi Postiosoite Postinumero ja paikkakunta Pankkitunnus/tilinumero. (Päiväys). (Allekirjoitus ja leina). 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/19 LOMAKE 3a 4 ARTIKLAN MUKAISET TOIMET Yksittäiset hakemukset Laitoksen nimi Hakijan nimi Lyhyt kuvaus toimista Tavoitteet: Järjestelyt: Toivotut tulokset: Yhteyshenkilö: Puhelin: Faksi: Sähköposti:. /. / 20. Lopetus:. /. / 20. Aloitus: Välitavoite 1: Välitavoite 2: Välitavoite 3:. /. / 20. /. / 20. /. / 20. : : : L 279/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 LIITE II Alustavat huomautukset Ennakkomaksupyynnöt, maksupyynnöt, kausi-ilmoitukset, selvitys töiden edistymisestä sekä kaikki lisätiedot on toimitet- tava kahtena kappaleena Euroopan komissiolle seuraavaan osoitteeseen: Euroopan komissio Maatalouden pääosasto Yksikkö VI F II 2 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel Puolivuosittainen ilmoitus maksuista Käytetään taulukossa 1 olevaa lomaketta. Selvitys töiden edistymisestä Käytetään taulukossa 2 olevaa lomaketta. 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/21 Taulukko 1 Kansallinen ohjelma. Vuosi 20. PUOLIVUOSITTAINEN ILMOITUS VUODEN 20. KANSALLISTA OHJELMAA. KOSKEVISTA MAKSUISTA Puolivuotiskausi 1/. /20. —1/. /20. (kausi t) (a) (b) (c) (d) (e) = (c) + (d) Myönnetty tuki yhteensä Vuoden 20. ohjelmaa. varten komissiolta saadut ennakot yhteensä Tuensaajille komission puolesta maksetut määrät kauden t–1 lopussa yhteensä (1) Tuensaajille komission puolesta maksetut määrät kaudella t (2) Tuensaajille komission puolesta maksetut määrät kauden t lopussa yhteensä (1) Edellisen ilmoituksen sarake (e). (2) Otsikossa mainitulla puolivuotiskaudella suoritetut maksut. Taulukko 2 Kansallinen ohjelma. Vuosi 20. SELVITYS TÖIDEN EDISTYMISESTÄ Puolivuotiskausi 1/. /20. —1/. /20. Hakemusnumero Nimike Hakija Toteutusvaihe (1) Toteutusaste Huomioita (1) 1: toteutetaan parhaillaan; 2: saatu päätökseen; 3: keskeytetty. L 279/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 Ensimmäistä ennakkoa koskeva hakemus vuonna 20. hyväksyttyä kansallista ohjelmaa. varten. Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 ja 4 artikla LIITE III Kansallisen ohjelman numero: Haettu ennakon määrä (1): euroa Pankkiyhteystiedot: Pankin nimi: Konttorin osoite/koodi: Puhelin/faksi, teleksi, sähköpostiosoite: Tilinumero: Tilinhaltijan nimi: Paikka. Aika. Toimivaltaisen viranomaisen puolesta (allekirjoitus ja leima) (1) Enintään 50% komission päätöksessä kansalliselle ohjelmalle myönnetystä tuesta. 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/23 Toista ennakkoa koskeva hakemus vuonna 20. hyväksyttyä kansallista ohjelmaa. varten. Asetuksen (ETY N:o 3528/86 2 ja 4 artikla Kansallisen ohjelman numero: Haettu ennakon määrä (1): euroa Vahvistus: Toimivaltainen viranomainen vahvistaa, että 1. tuensaajille on maksettu yhteensä. euroa (vähintään 60 % tuen ensimmäisestä ennakkoerästä) asetuksen (EY) N:o. 2 artiklassa tarkoitettujen todistusasiakirjojen perusteella; 2. tarkastukset on suoritettu komissiolle ilmoittujen tarkastusmenetelmien mukaisesti. Pankkiyhteystiedot: Pankin nimi: Konttorin osoite/koodi: Puhelin/faksi, teleksi, sähköpostiosoite: Tilinumero: Tilinhaltijan nimi: Paikka. Aika. Toimivaltaisen viranomaisen puolesta (allekirjoitus ja leima) (1) Enintään 30 % komission päätöksessä kansalliselle ohjelmalle myönnetystä tuesta. L 279/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 10. 1999 Todistus vuoden 20. kansallisen ohjelman. loppuosan maksua varten. Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 ja 4 artikla Kansallisen ohjelman numero: Tuensaajille komission puolesta maksetut tuet yhteensä:. euroa Komissiolta saadut maksut yhteensä:. euroa Haettu loppuosan määrä:. euroa Yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun asetuksen (ETY) N:o 3528/92 nojalla toteutettujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaava toimivaltainen viranomainen todistaa mainitun asetuksen 13 artiklan mukaisesti, että: 1) todistusasiakirjat, jotka mainitaan asetuksen (EY) N:o. 2 artiklan mukaisesti komissiolle toimitetussa luettelossa, on tarkastettu; 2) 3) 4) toimintaan kuuluvat työt on aloitettu. (päivämäärä) suunnitellussa paikassa; toiminta on saatu päätökseen kokonaisuudessaan. (päivämäärä); toteutuneiden tukikelpoisten kustannusten todellinen määrä on. ; 5) edellä mainittujen kustannusten määrä jakautuu eri toimenpiteiden kesken taulukossa 3 esitetyllä tavalla; 6). on todennut paikalla, että tehdyt työt ovat komission päätöksenteon perustana olevaan tukihakemukseen liitetyissä asiakirjoissa kuvattujen töiden mukaisia; 7) korvattava osuus arvonlisäverosta, joka sisältyy ilmoitettuihin menoihin, on:. ; 8) Pankkiyhteystiedot: Pankin nimi: Konttorin osoite/koodi: Puhelin/faksi, teleksi, sähköpostiosoite: Tilinumero: Tilinhaltijan nimi: Paikka. Aika. Toimivaltaisen viranomaisen puolesta (allekirjoitus ja leima) 29. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 279/25 Taulukko 3 Kansallisen ohjelman. kustannusten jakautuminen vuonna:. Yksittäisen hakemuksen numero Taso I (€) 2 artikla Taso II (€) Taso I + II (€) 4 artikla (€) Yhteensä (€) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Yhteensä


title: Reglamento (CE) n° 2238/1999 de la Comisión, de 21 de octubre de 1999, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación para la malta

eurovoc_concepts:
export refund
malt

formats: pdf print

text: L 272/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 10. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2238/1999 DE LA COMISIÓN de 21 de octubre de 1999 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación para la malta LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, el párrafo tercero del apartado 2 de su artículo 13, (1) (2) (3) Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el artículo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92, la dife- rencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el artículo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restitu- ción a la exportación; las restituciones deben fijarse Considerando que teniendo en cuenta los elementos mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comi- sión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones por exportación y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbación en el sector de los cereales (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4); Considerando que las restituciones aplicables a la malta deben calcularse teniendo en cuenta la cantidad de cereales necesaria para la fabricación del producto en cuestión; que estas cantidades se fijan en el Reglamento (CE) no 1501/95; (4) (5) (6) (7) Considerando que la situación del mercado mundial o las exigencias específicas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de la restitución para determinados productos de acuerdo con su destino; Considerando que la restitución debe fijarse una vez por mes y puede ser modificada en el intervalo; Considerando que la aplicación de estas disposiciones dada la situación actual de los mercados en el sector de los cereales, y en particular las cotizaciones o los precios de estos productos en la Comunidad y en el mercado mundial, lleva a fijar los importes de las restituciones con arreglo al Anexo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan en los importes consignados en el Anexo las restitu- ciones a la exportación de la malta contempladas en la letra c) del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 22 de octubre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 21 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. 22. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 272/11 del Reglamento de la Comisión, de 21 de octubre de 1999, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación para la malta ANEXO Código del producto Importe de las restituciones (en EUR/t) 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 34,27 32,77 38,49


title: Technologies for improved energy services : New solutions in energy utilisation: Overview 1995-98.

eurovoc_concepts:
building industry
energy consumption
energy distribution
energy technology
industrial project
production improvement
secondary sector
transport market


title: Salud y seguridad en el trabajo : Textos de referencia.

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU law
dissemination of EU information
information storage and retrieval
labour law
occupational health
occupational safety
user guide


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys"

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
sustainable development
urbanisation

formats: html pdf print

text: C 368/62 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys” (1999/C 368/19) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 25. maaliskuuta 1999 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys”. Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -jaosto antoi lausuntonsa 29. syyskuuta 1999. Esittelijä oli Gianni Vinay. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossa seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 87 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto joka niillä on maapallon kaupungistuneimman maanosan historiallisina keskuksina. 1. 1. Komission tiedonanto aiheesta ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys” jatkaa viime vuosina käytyä tiivistä keskustelua Euroopan unionin kaupun- kien yhä monimutkaisemmista ja merkittävämmistä ongelmis- ta. Keskustelua ovat pitäneet vireillä eri toimielinten lukuisat aloitteet ja etenkin aiheeseen vahvasti liittyvien ongelmien ilmeneminen. 1. 2. Eurooppalaista kaupunkipolitiikkaa koskevat ensim- mäiset merkittävät pohdinnat on koottu komission vuonna 1990 julkaisemaan taajamaympäristöä käsittelevään vihreään kirjaan. Taajamaympäristön asiantuntijaryhmä valmisteli puo- lestaan vuonna 1996 Euroopan kaupunkien kestävää kehitystä koskevan raportin. Talous- ja sosiaalikomitea käsitteli kysy- mystä sekä vuonna 1995 aiheesta ”Eurooppa 2000+” antamas- saan lausunnossa (1) että vuonna 1996 antamassaan erityislau- sunnossa (2). 1. 2. 1. Samana vuonna komissio kiinnitti määrätietoisesti kaikkien toimielinten huomion kaupunkien ongelmiin julkai- semalla tiedonannon aiheesta ”Kohti kaupunkien toimintaoh- jelmaa Euroopan unionissa”. Tiedonanto otettiin vastaan myönteisesti, ja Euroopan parlamentti (3), talous- ja sosiaaliko- mitea (4) sekä alueiden komitea kannattivat sitä lausunnoissaan, joissa komissiota kehotettiin edelleen kehittämään aloitettaan. 1. 3. Kaupunkipolitiikkaa koskevan EU:n toimintakehyksen kannattajat perustelevat näkemystään kaupunkien taloudelli- sella, yhteiskunnallisella, poliittisella ja kulttuurisella roolilla, (1) Lausunto aiheesta ”Europe 2000+ Cooperation for European territorial development” (own-initiative opinion), EYVL C 133, 31. 5. 1995, s. 4, kohta 2. 6. (2) Lausunto aiheesta ”Role of the EU in urban matters”, EYVL C 30, 30. 1. 1997. (3) Päätöslauselma aiheesta ”Komission tiedonanto – Kohti kaupun- kien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa”, KOM(97) 197 lopull. – C4 – 235/97) A4–172/98. (4) Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto – Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa”, EYVL C 95, 30. 3. 1998. Edellä mainittujen perustelujen lisäksi on ilmennyt 1. 3. 1. muitakin sekä yhteiskunnallis-taloudellisia että institutionaali- sia kehityskulkuja. Yhtäältä kaupunkeihin keskittyvät saman- aikaisesti ja mitä suurimmassa määrin taloudellisen ja yhteis- kunnallisen kehityksen kaikki näkökohdat ja vaikutukset: talouskasvu ja työttömyyden lisääntyminen, elämänlaadun koheneminen ja syrjäytyminen. Toisaalta juuri kaupungeissa unionin poliittiset aloitteet havaitaan selkeimmin, koska niillä on välittömiä vaikutuksia ja koska Euroopan kansalaiset tiedostavat ne ja arvioivat niitä. 1. 4. Lisäksi kestävän kehityksen haaste ympäristösuojelulli- sine ja yhteiskunnallisine näkökohtineen ilmenee juuri kaupun- joissa siihen on myös vastattava. Kun otetaan huo- geissa, mioon, että aihepiiri liitettiin Amsterdamin sopimukseen ja että Euroopan unioni on Kioton yleissopimuksessa sitoutunut noudattamaan ympäristöasioissa YK:n linjaa, on määriteltävä yhdenmukaiset suuntaviivat, jotka sisällytetään Euroopan kau- punkipolitiikkaa koskevaan toimintakehykseen. 2. Komission ehdotuksen pääkohdat 2. 1. Komissio korostaa, että kaupunkihallinnon integroitu- jen strategioiden kehittäminen on perustavanlaatuinen tekijä, kun pyritään vastaamaan objektiivisestikin monimutkaisiin ja toisiinsa väistämättä liittyviin ongelmiin sekä hyödyntämään kaupunkien mahdollisuuksia maksimaalisesti. Perinteisten ala- kohtaisten strategioiden säilyttäminen sekä vallan ja vastuun jako eri päätöksenteko- ja hallintotasojen kesken voivat vaaran- taa kyseiset tavoitteet. 2. 1. 1. Integroitujen toimien ehdoton edellytys on ensisijais- ten tavoitteiden määrittely. Komission ehdotuksessa yksi- löidään neljä erillistä, toisistaan riippuvaa toiminta-alaa. Toi- minta-alat koostuvat tavoitteittain ryhmitellyistä 24 toimesta, 20. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 368/63 jotka voivat vaikuttaa – ja yhdenmukaisen lähestymistavan osina niiden on vaikutettava – enemmän tai vähemmän välittömästi myös muihin toimiin. Tavoitteiden jaottelu otsak- keittain kuvastaa tietyssä määrin myös toimintakehyksen kattamien, toinen toistaan huolestuttavampien ongelmien va- kavuusastetta. erityistoimiin, liikennetottumusten muuttamisesta ja käytetty- jen liikennevälineiden ympäristövaikutusten hallinnasta ”eko- tuotemerkkien ja ympäristöasioiden hallintajärjestelmän” pe- rustamiseen. 2. 2. Taloudellisen hyvinvoinnin ja työllisyyden parantami- nen kaupungeissa on ensimmäinen otsake. Kuten edellä mai- nittiin, suurin osa unionin kansalaisista asuu kaupungeissa. Näin ollen suurin osa työllisyyden suuntaviivojen puitteissa toteutettavista aloitteista liittyy ensi sijassa kaupunkien talou- delliseen kehittämiseen. 2. 2. 1. Erityisesti korostetaan kaupunkiulottuvuuden ni- menomaista sisällyttämistä rakennerahastojen ohjelmointiin, mikä osittain johtuu Urban-yhteisöaloitteesta saaduista myön- teisistä kokemuksista. Kyseisellä päätöksellä katsotaan olevan määrällisesti ja laadullisesti erityisen myönteisiä vaikutuksia kaupunkien kehittämisen integroitujen toimien valmisteluun ja toteuttamiseen sekä koordinoinnin parantamiseen suhteessa muihin yhteisötoimiin Euroopan laajuisten verkkojen yhtey- dessä. Monet kaupungit katsovat kehitysmahdollisuuksiensa vaarantuvan tiestön ja liikenteen perusrakenteiden puutteiden vuoksi. 2. 3. Toisena tavoitteena ovat Yhdenvertaiset mahdollisuu- det, sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja uudistaminen kaupunkialueilla. Tavoite liittyy suoraan syrjäytymisen ja syr- jinnän torjuntaa koskevien yhteisön politiikkojen vahvistami- seen sekä turvallisuuden lisäämiseen Amsterdamin sopimuksen mukaisesti. Kyseiset ongelmat, jotka voitaisiin määritellä kuu- luviksi ”sosiaaliseen kestävyyteen”, ilmenevät selkeimmin kau- pungeissa, joissa myös niiden torjumiseksi tehtyjen aloitteiden vaikutukset havaitaan välittömimmin ja selkeimmin. Komissio viittaa myös uuteen tavoitteeseen 2 sekä luettelee perusteita käsitteelle ”vaikeuksissa olevat kaupunkialueet”. 2. 4. Kolmas tavoite liittyy välittömimmin kysymyksiin, joilla on nyttemmin maailmanlaajuista merkitystä: ympäristön ja ekosysteemien suojelu. Otsakkeessa Kaupunkiympäristön suojelu ja kohentaminen: kohti paikallista ja kokonaisvaltaista kestävää kehitystä ilmaistu tavoite ei ole taloudellisesti kovin merkittävä mutta kaupunkien ja koko maapallon tulevaisuu- den kannalta suorastaan ratkaiseva. Juuri kaupunkeihin keskit- tyvät jotka vaikuttavat voimakkaasti ilman ja veden laatuun sekä ekologiseen tasapai- noon. On siis selvää, että kaupungeissa on toteutettava kaikki mahdolliset aloitteet, joilla voidaan minimoida tuleviin suku- polviin kohdistuvat ehkä raskaatkin vaikutukset. toimet, menettelytavat ja tilanteet, 2. 4. 1. ympäristölainsäädännön parantamisesta toimet ulottuvat kaupunkeja koskevan jätteidenkäsittelyn Ehdotetut Viimeisenä tavoitteena on Hyvän kaupunkihallinnon 2. 5. ja kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien edistäminen. Komis- sion mielestä on välttämätöntä, että kaupunkihallintoa paran- netaan integroimalla niin hallinnon eri tasot vertikaalisesti kuin paikallistason eri organisaatiot sisäisesti ja keskenään. Myös kansalaisten ja eturyhmien tulisi osallistua kaupunkipoli- tiikkaan. Euroopan unionin toimilla ei ole tarkoitus vähim- mässäkään määrin heikentää läheisyysperiaatetta, vaan paran- taa eri tasojen välisiä suhteita ja kannustaa kumppanuuteen kaupunkien ongelmien käsittelemiseksi ja ratkaisemiseksi. 2. 5. 1. Toiminnalla pyritään integroituja verkkoja hyödyn- täen ja kehittäen kasvattamaan tietoisuutta, vaihtamaan koke- muksia ja lisäämään toimintakykyä kaupunkien kestäväksi kehittämiseksi. Lisätoimilla tuetaan innovatiivisia strategioita, lisätään turvallisuutta ja torjutaan rikollisuutta sekä levitetään vertailutietoa Euroopan unionin kaupunkien tilasta. 3. Yleistä 3. 1. Komitea on tyytyväinen komission tiedonantoon ja etenkin toimintakehyksen ryhmittämiseen neljäksi tavoitteeksi, joissa tiivistyvät vastaukset unionin kaikille kaupungeille yh- teisiin – vaikkakin eri laajuisiin – välittömiin haasteisiin. Niitä integraatio ja sosiaalinen ovat kehittäminen ja työllisyys, koheesio, ympäristönsuojelu ja kestävä kehitys sekä tehokas hallinto, johon monet tahot osallistuvat. Erityisen myönteistä on, että komissio on päättänyt 3. 1. 1. määritellä kaupunkipoliittiset suuntaviivat ja ottaa tällöin nimenomaan huomioon sen, että unionin poliittisten toimien yhteydessä on arvioitava kypsästi ja huolellisesti niiden tulokse- na syntyvää tilannetta kaupunkiympäristössä, joka on Euroo- pan yhteiskunnallis-taloudellisen järjestelmän peruselementti. jota tukevat ensisijaiset 3. 1. 2. Toimintakehyksen silmiinpistävin piirre on, että se rajaa kaupunkipolitiikkaa koskevan integroidun lähestymista- van, tavoitteet ja jota toteutetaan erilaisin toimenpitein ja välinein rakennerahastot mukaan luettuna. Niiden koordinoidulla käytöllä voidaan saavuttaa mahdollisimman suuri tehokkuus. Komitea katsoo kuitenkin aiheelliseksi esittää eräitä 3. 2. huomioita komission tiedonantoon. C 368/64 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 3. 2. 1. Ensimmäinen välitön havainto on, että komission on ehdotusta muotoillessaan täytynyt pitäytyä realistisessa lainsäädännöllisessä ja poliittisessa kehyksessä. Asiakirjassa käsitellään näin ollen vain kaupunkien nykyhetken näkökulmia ja ongelmia. Tästä rajoituksesta kärsii myös asiakirjan liite ”Euroopan kaupunkien kohtaamat haasteet”, vaikka siinä py- ritään esittämään myös tulevaisuuden näkymiä. muistettava, että pitkäaikaistyöttömyys vaikuttaa huomatta- vasti kyseisten ongelmien vakiintumiseen. Toisen tilaisuuden kouluille osoitetaan oma tehtävänsä sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. Sen sijaan komission asiakirjassa ei mainita aikuis- koulutusta, jolla voi olla suuri merkitys työelämään paluun tai – paremmassa tapauksessa – työpaikan säilyttämisen kannalta. 3. 2. 2. Kaupungit ovat kuitenkin tietynlaisia ”eläviä organis- meja”, jotka koostuvat niissä asuvista ja työskentelevistä ihmis- istä ja voivat muuttua huomattavasti ja joskus radikaalistikin. Miten monien Euroopan suurkaupunkien tulevaisuuteen vai- kuttaa niiden asukasrakenteen vähittäinen ikääntyminen? Mikä merkitys tulee olemaan yksineläjien ja yksinhuoltajaperheiden osuuden kasvulla eri alojen palvelujen kysyntään? Onko teollisuuden purkaminen jo päättynyt vai vasta alkamassa ja miten syvälle se ulottuu? Yleistyykö etätyö liikkuvuuteen kohdistuvine vaikutuksineen vai jääkö se reunailmiöksi? Näitä ja monia muita kysymyksiä käsitellään komission asiakirjassa vain marginaalisesti. 3. 2. 3. Komission ehdotuksissa korostetaan useissa kohdin, että on tärkeää edistää ja ylläpitää monikeskuksista ja tasapai- noista kaupunkijärjestelmää. Vaikka tavoite on erittäin kanna- tettava, sitä ei kuitenkaan voitane toteuttaa pelkästään kaupun- kipolitiikalla. Komission edistämään vertikaaliseen ja horison- taaliseen integraatioon on kaupunkialueilla ja muilla yhtenäi- sillä alueilla yhdistettävä kaupunkien, pienten kuntien ja maaseutualueiden välinen ”alueellinen” integraatio. EU:lla ei kuitenkaan ole sopivaa välinettä tällaisen linjan ajamiseksi. Euroopan aluekehityssuunnitelma (ESDP) tarjoaa nykyisin – tosin hallitusten välisen yhteistyön rajoissa – ainoan mahdolli- suuden pyrkiä haluttuun tulokseen. 3. 3. Useissa kohdin korostetaan, että yksi perusedellytys työttömyyden ratkaisemiseksi on jäsenvaltioiden investointi- politiikkojen koordinointi. Tästä näkökulmasta komission asiakirjassa ehdotettu integroitu toiminta on myönteistä, mutta erilaisten aloitteiden yhteydessä avautuvia työllistämismahdol- lisuuksia olisi korostettava nykyistä enemmän. 3. 3. 3. Komissio osoittaa yhden erityistoimen kaupunkien rikollisuuden torjuntaan. On kuitenkin muistettava, että turval- lisuuskysymys on nykyään sekä tunne- että kokemusperäisesti ensisijainen suurissa ja pienissä kaupungeissa. Kokeiluhankkeet ovat epäilemättä tarpeellisia, mutta pikkurikollisuuden ja järjes- täytyneen rikollisuuden lähentymisen vuoksi paikallistason aloitteet on nivottava toisiinsa koordinoiduin strategioin. Nii- den tulisi Amsterdamin sopimuksen turvallisuusmääräysten voimaantulon ansiosta saada nykyistä täsmällisempiä ja jäsen- tyneempiä muotoja. 3. 4. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siirtolaisuuteen, joka on merkittävä tekijä Euroopan kaupungeissa. Siirtolaisuus lisää asukasmäärää ja usein myös työttömyyttä ja syrjäytymistä. Lisäksi se aiheuttaa ongelmia eräiden perusrakenteiden kuten uskonnon harjoittamiseen tarkoitettujen tilojen käytössä sekä aluesuunnittelussa, jolla pyritään estämään etnisten gettojen syntyminen tai vakiintuminen kaupungeissa. 3. 4. 1. Amsterdamin sopimuksen edellyttämä kaikenlaisen syrjinnän kieltäminen voidaan tässä yhteydessä tarkistaa suo- raan käytännössä. 3. 4. 2. Kaupunkien uudistamisessa on yhteiskunnallis- taloudellisista syistä tai erityisen rappeutuneen ympäristön vuoksi asetettava etusijalle ”vaikeuksissa oleviin kaupunkialuei- siin” kohdistettavat toimet. Olisi kuitenkin otettava huomioon myös hankkeet, jotka koskevat kaupunkisuunnittelussa laimin- lyötyjä aloja, kuten rakennustaiteellisesti arvottoman rakennus- kannan vanheneminen tai tehottomat ja vanhentuneet perusra- kenteet. Komitea (1) on jo todennut, että vanhan rakennuskan- nan saneeraus ja ajanmukaistaminen sopii erityisen hyvin yhteen kestävän rakentamisen periaatteen kanssa. Samalla hidastetaan pinta-alaa vievää kaupungistumista. Rakennuskan- nan saneeraus lisää myös työllisyyttä ja vahvistaa kaupunkien identiteettiä. 3. 3. 1. Yhteiskunnallista integraatiota edistävät toimet ovat lisääntyvän syrjäytymisen vuoksi yhä välttämättömämpiä, mutta myös ”yhteiskunnallinen eriytyminen” on kaupungeissa yhä yleisempi ilmiö. Sen seurauksena keskiluokka supistuu ja sen asema heikkenee. Myös tämä on otettava huomioon kehitettäessä toimia, joilla pyritään ratkaisemaan työllisyys- ja talousongelmia. Kulttuuriperinnön säilyttämisessä tulisi pyrkiä ko- 3. 4. 3. mission asiakirjassa mainittua kaupunkien viihtyvyyden lisää- mistä pidemmälle. Kulttuuriperintö on vahva historiallinen ja kulttuurinen tekijä, ja se tarjoaa – laajuudestaan riippumatta – huomattavat kasvu- ja työllisyysmahdollisuudet. Komission asiakirjasta puuttuu viittaus tämänsuuntaisiin toimiin. 3. 3. 2. Tarkasteltaessa rappeutuneisiin kaupunkialueisiin ja korkeaan sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviä ongelmia on (1) Lausunto aiheesta ”Kestävä kehitys – rakentaminen ja asuminen Euroopassa”, EYVL C 355, 21. 11. 1997. 20. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 368/65 3. 5. Kestävä taloudellinen ja ekologinen kehitys on tätä nykyä maailmanlaajuinen ongelma, joka ilmenee selkeimmin juuri kaupungeissa. Siihen liittyy tiiviisti niin kaupunkien organisoiminen (liikkuvuus, liikenne, jätehuolto) kuin kaupun- kilaisten elämänlaatu (melu ja ilmansaasteet). Komitea pitääkin erityisen tärkeänä kestävää kaupunkikehitystä etenkin ym- päristönäkökohtien suhteen ja on useaan otteeseen käsitellyt aihetta (1). Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen mutta toteaa, että siinä olisi selvitettävä paremmin aktiivin ympäristöpolitiikan mahdolliset myönteiset vaikutukset työlli- syyteen (2). 3. 5. 1. On tärkeää, että elinkeinoelämän tietoisuutta omasta vastuustaan edistetään etenkin ympäristöasioissa (3) ja myös kansalaisten tietoisuutta ympäristöongelmista lisätään. Heidän tulisi myös hyväksyä ympäristöä koskevat päätökset, mitä voidaan edistää kutsumalla heidät mukaan päätöksentekoon. Osallistuminen on kaupunkipolitiikkojen yhteydessä 3. 6. kaksitahoista. Kumppanuudella pyritään edistämään monien piirien – instituutioiden ja työmarkkinaosapuolten sekä julkis- ten, yksityisten ja talouselämän muiden toimijoiden – panosta hankkeiden tai toimien toteutuksessa. Tämä on arvokasta sekä organisatorisesti että taloudellisesti ja sosiaalisesti, sillä näin lisätään käytettävissä olevia resursseja sekä tuotetaan enemmän ehdotuksia. 3. 6. 1. Kansalaisten osallistuminen sinällään on yhteiskun- nallisesti merkittävää ja se vahvistaa ”yhteisöllisyyden” tunnet- ta, joka on yhä hajanaisempaa kaupungeissa. Komitean mielestä komission ehdotuksessa olisi ko- 3. 6. 2. rostettava enemmän osallistumista ja kumppanuutta, jotka heijastuvat pikemmin aiejulistuksista kuin asianmukaisista erityistoimista. Ehdotuksessa olisi niin ikään tähdennettävä etenkin palveluyritysten ja pk-yritysten roolia kumppanuu- dessa. Ehdotuksessa ei myöskään pohdita, miten avoimuuden puute hallinnossa loitontaa kansalaisia ja synnyttää epäluotta- musta. liittyvissä kysymyksissä. Sekä KIE-maiden että unioniin kuulu- mattomien Välimeren alueen maiden olisi liityttävä kestävästä kaupunkikehityksestä käytävään keskusteluun. 4. Rakennerahastot ja Urban-yhteisöaloite Komission ehdotuksessa viitataan rakennerahastojen 4. 1. uudistukseen (2000–2006), johon sisältyy erityisenä toiminta- alana vaikeuksissa olevat kaupunkialueet. Komitea on jo ilmaissut olevansa vakuuttunut siitä, että rakennerahastoja on välttämättä hyödynnettävä kaupunkipolitiikassa sosiaalisten ja taloudellisten vaikeuksien voittamiseksi. Komitea pitää raken- nerahastojen hyödyntämistä yhtä välttämättömänä myös in- tegroidun ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaan suun- natun kaupunkipolitiikan yhteydessä. Komitea kehottaa sa- massa lausunnossaan myös lisäämään tietoisuutta kaupunkien painoarvosta ja poliittisesta roolista, sillä tässä on vielä kehittä- mistä (4). 4. 1. 1. Lausunnossaan, jossa käsitellään uutta rakennerahas- toasetusta ja erityisesti sen suhdetta kaupunkialueiden ongel- miin, komitea ilmaisee tyytyväisyytensä erityisesti asetusehdo- tuksen suositukseen kumppanuusperiaatteen vahvistamisesta. Komitea korostaa, että kumppanuusperiaatetta on sovellettava kaikilla rakennerahastojen toteutustasoilla, sillä se on avainase- massa toteutettaessa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähesty- mistapaa, joka on toteutettujen toimien onnistumisen kannalta ratkaisevan tärkeä (5). Myös Euroopan parlamentti on kannatta- nut rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä kumppanuu- den vahvistamista (6). Edellä mainitut pohdinnat koskevat myös nyt käsi- 4. 1. 2. teltävänä olevaa ehdotusta. Lisäksi on muistutettava, että kaupunkialueita koskevat kysymykset ovat tärkeä osa rakenne- rahastojen uudistusta. Mutta oleellista on, että kaupunkeihin kohdistetut toimet integroidaan muihin ohjelmiin, etenkin työllisyyteen ja sitä tukeviin toimiin. 3. 7. Unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa olisi syvennettävä keskustelua kaupunkipolitiikan erityisongelmis- ta, sillä useimmilla hakijamailla on vakavia ongelmia yhteis- kunnallis-taloudellisissa sekä perusrakenteisiin ja ympäristöön Komitea (4) on erityisen tyytyväinen Urban-yhteisö- 4. 2. aloitteen jatkamiseen sekä aloitteen poliittisen merkityksen että vaikeuksissa olevien kaupunkialueiden ongelmien integroidun käsittelytavan vuoksi. Komitea kannattaa Euroopan unionin neuvoston päätöstä jatkaa Urban-yhteisöaloitetta Interreg-, Equal- ja Leader-aloitteiden rinnalla. (1) Lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi ilmassa olevien rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista”, EYVL C 214, 10. 7. 1998; lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi ilmassa olevan bentseenin ja hiilimonoksi- din raja-arvoista”, EYVL C 138, 18. 5. 1999. (2) Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto ympäristöstä ja työlli- syydestä”, EYVL C 235, 27. 7. 1998. (4) Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto – Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa”, EYVL C 95, 30. 3. 1998. (5) Lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennera- säännöksistä”, EYVL C 407, yleisistä hastoja koskevista 28. 12. 1998. (3) Lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) organisaa- tioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioi- den hallinta- ja auditointijärjestelmään”, EYVL C 209, 22. 7. 1999. (6) Päätöslauselma aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä”, KOM(98) 131 – C4 – 0285/98/0090 (AVC). C 368/66 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 4. 2. 1. Uuden asetuksen voimaantuloa odotettaessa on toi- vottavaa, ettei Urban-yhteisöaloitteella luotuja mahdollisuuksia heikennetä operatiivisesti tai rahoituksellisesti. 4. 2. 2. Juuri Urban-yhteisöaloitteesta saatujen kokemusten vuoksi on korostettava painokkaasti kumppanuuden merki- rakennerahastotoimien yhteydessä. Urban- tystä myös yhteisöaloite on tuonut aloitteiden ja niiden tavoitteiden piiriin paikallishallinnon lisäksi myös työmarkkinaosapuolet sekä järjestöjä ja yksittäisiä kansalaisia. 4. 3. Rakennerahastojen toiminta-aloja määriteltäessä on otettava huomioon, että Eurostatin vahvistaminen vaikuttaa yhä asianmukaisemmalta. Tällä hetkellä käytettävissä on luo- tettavia tilastoja eri jäsenvaltioiden työttömyydestä ja teollisuu- den erityispiirteistä, mutta palvelualaa koskevia eriytettyjä tilastoja ei ole. Myös kaupunkialueita koskevat tilastot puuttu- vat; korkeintaan löytyy puutteellisia aluekohtaisia tilastoja. Eurostatin tilastoja tulisi täydentää ryhmittelemällä ja eritte- lemällä ne selkeästi alueittain, jotta voitaisiin arvioida mahdolli- suutta käyttää kyseisiä tilastoja myös tukikelpoisuuden mittaa- miseen. 5. Kaupunkipolitiikka ja alueellinen integraatio tai tasapainottamishanke, 5. 1. Komitea on aiemminkin painottanut voimakkaasti seuraavia perustekijöitä unionitason kaupunkipolitiikassa: Eu- roopan kaupunkijärjestelmän kokonaisnäkymät, laaja kehittä- taloudellisen osaamisen ja mis- sosiaalisen tasa-arvon tavoitteiden mukainen integraatiostrate- gia, huomion jatkuva kiinnittäminen kaupunkien ja alueiden sosiaaliseen koheesioon, kyky yhdistää kilpailu ja yhteistyö sekä erityinen valmius yhdistää kehitysnäkymät, joiden ensisi- jaisina toimijoita kaupungit ovat, sekä Euroopan kaupunkien asukkaiden elämänlaatu ja elämäntyyli (1). Komission tiedonannosta puuttuu kuitenkin – eritel- 5. 2. lyistä myönteisistä toimista huolimatta – katsaus tulevaisuu- teen. Tämä johtunee siitä ilmeisestä ongelmasta, ettei kaupun- kipolitiikkaa ole mahdollista hahmotella pitkällä aikavälillä ilman koko kyseistä aluetta koskevaa poliittista kehystä, joka ei ole vain unionin jäsenvaltioiden politiikkojen summa. 5. 2. 1. Euroopan aluekehityssuunnitelmaa (ESDP) luotaessa nimenomaisena tavoitteena oli kyseisen kattavan politiikan hahmottaminen, eikä olekaan sattuma, että sen puitteissa on omistettu kaksi seminaaria – Lillessä ja Salamancassa – Euroopan kaupunkijärjestelmälle. Brysselissä 2. –3. helmikuuta 1999 järjestetyn foorumin syventävässä loppukeskustelussa kiinnitettiin erityistä huomiota monikeskuksisten kaupunkien kehitykseen sekä kaupunkien ja maaseudun uuteen kumppa- nuuteen. Euroopan aluekehityssuunnitelman lopullinen versio, jossa otettiin huomioon myös nämä pohdinnat, hyväksyttiin viime toukokuussa Potsdamissa pidetyssä epävirallisessa minis- terikokouksessa. Vastaava toimintasuunnitelma hyväksyttiin Tampereella äskettäin pidetyssä ministerikokouksessa. 5. 2. 2. Komitea on ilmoittanut kannattavansa aloitetta mutta korostaa aiemmin antamassaan lausunnossa Euroopan aluekehityssuunnitelman tehokkuuden puutteita. Aluekehitys- suunnitelma on hallitusten välinen aloite, joten sitä on vaikea ajaa tehokkaasti yhteisötasolla (2). 5. 2. 3. Tampereella hyväksytty Euroopan aluekehityssuun- nitelmaa koskeva toimintasuunnitelma herättää toisaalta tällai- sen tarpeen. Toimintasuunnitelmalla pyritään kannustamaan ja tiivistämään kaikkien aluepolitiikkojen sekä kaupunki-, alue- ja maaseutujärjestelmien kehityslinjojen yhteensovittamista. 5. 3. Monet kaupunkien kestävän kehityksen ongelmista syntyvät tiettyä kaupunkialuetta laajemmalla tasolla, jossa ne on myös ratkaistava. Kaupungit ovat toisin sanoen välittömän toimintansa ja alueellisen toimintaympäristönsä kannalta si- dottuja paljon omaa aluettaan laajempiin maantieteellisiin yksiköihin. 5. 3. 1. Mitä tulee strategiseen toimivuuteen sekä yhteiskun- nallis-taloudelliselta että etenkin ympäristöystävällisen kehi- tyksen ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn kannalta, Euroopan kaupungit toimivat ja niitä on tarkasteltava verkkona, jossa yleiset poliittiset näkymät, yhteistyö, tiedotus sekä tasapainoi- nen ja harmoninen kehitys ovat tarpeen. 6. Pohdintoja, ehdotuksia, näkymiä 6. 1. Komission ehdotuksessa kootaan tietyssä mielessä yh- teen aiempien vuosien toiveet, ehdotukset ja aloitteet. Ennen kaikkea se kuitenkin tarjoaa uuden lähtökohdan, jota varten tarvitaan välineitä ja säännöllistä seurantaa kaikkien mahdolli- suuksien hyödyntämiseksi. 6. 1. 1. Ensisijaisia välineitä on yhtenäisten ja vertailukelpois- ten indikaattorien määrittäminen. Tämä tavoite sisältyy myös TTK:n viidennen puiteohjelman erityisaloitteisiin. Tarkoitukse- na on luoda yhtenäiset arviointiperusteet yhteisesti määritelty- jen laaja-alaisten indikaattorien pohjalta. Näin voidaan sekä kattavasti seurata kaupunkien yksittäisiä olosuhteita että seik- kaperäisesti arvioida toteutettujen toimien vaikutuksia. Arvo- kas tämänsuuntaisten kokemusten antaja on kaupunkien kar- toituksen (urban audit) kokeiluhanke, jossa sovelletaan ja verrataan indikaattoreita ja joka on tällä hetkellä käynnissä 58 Euroopan kaupungissa. (1) Lausunto aiheesta ”Role of the EU in urban matters”, EYVL C 30, 30. 1. 1997. (2) Lausunto aiheesta ”Euroopan aluekehityssuunnitelma (ESDP) – Ensimmäinen virallinen luonnos”, EYVL C 407, 28. 12. 1998. 20. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 368/67 6. 1. 2. Komitea kannattaa komission pyrkimyksiä ”myöntei- sen” tietoverkon aikaan saamiseksi hyviä käytänteitä ja uusia innovaatioita varten EU:n kaupunkipolitiikan alalla. Komitean mielestä olisi kuitenkin yhtä hyödyllistä saada analyyttista tietoa seikoista, jotka voivat tietyissä olosuhteissa heikentää toimintasuunnitelmaan kuuluvien aloitteiden tehokkuutta tai myönteistä vaikutusta. 6. 2. 1. 1 Komitea korostaa tässä yhteydessä julkista liiken- nettä koskevien edistyksellisten politiikan alojen merkitystä. Julkinen liikenne on merkittävä ympäristönsuojelullinen tekijä sekä väline, jolla osaltaan autetaan sosiaaliseen integraatioon tähtääviä politiikan aloja. 6. 1. 3. Komission kaavaileman asiantuntijaryhmän tulisi ottaa tämä seikka huomioon määräajoin tekemissään arvioissa toimintakehyksen toteutumisesta. Myös komitean tulisi olla edustettuna asiantuntijaryhmässä. Sen analyysit ja ehdotukset voisivat olla myös keskustelun pohjana kaupunkifoorumissa, jonka komissio aikoo kutsua koolle määräajoin. 6. 1. 4. Päätös perustaa komission yksiköiden välinen ryhmä, joka seuraa toimintasuunnitelman toteutuksen ohella yhteisön politiikan vaikutuksia kaupunkeihin, vaikuttaa erityisen asian- mukaiselta ja vastaa myös komitean aiemmin esittämiä ajatuk- sia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vaikutuksiin, jotka aiheutuvat kaupunkipolitiikkojen liittämisestä rakennerahas- toihin. 6. 1. 5. Tietoverkossa, asiantuntijaryhmän laatimissa ar- vioissa, komission yksiköiden yhteysryhmän tekemissä seuran- tatutkimuksissa ja komission raportissa, joka julkaistaan kol- mivuosittain laadittavassa kertomuksessa taloudellisesta ja so- siaalisesta koheesiosta, on erityisesti otettava huomioon toi- mintakehykseen kuuluvien neljän tavoitteen yhtenäinen kehitys. On mahdollista, että toimintakehyksen toteutusvai- 6. 2. heessa asianomaisten institutionaalisten rakenteiden toimin- nassa ilmenee selviä puutteita tai myöhästymisiä. Myös komis- sio on tietoinen tästä riskistä. Jos näin tapahtuu, jäsenvaltioita olisi kehotettava hyväksymään tarvittavat säädökset, jotta strategia voidaan toteuttaa parhain mahdollisin tuloksin. 6. 2. 1. Komitea kannattaa päätöstä siitä, että mm. verotusta tulee hyödyntää ympäristöä koskevien kestävän kehityksen strategioiden tukemiseksi ja liikkuvuuskysynnän uudelleen organisoimiseksi. Komitea on kuitenkin aiemminkin suhtautu- nut varauksin (1) ajatukseen hinnoitella kaupunkien tiestön käyttö. Jollei tällaista päätöstä erityisesti perustella ympäristön- vain kärjistäisi suojelun yhteiskunnallis- se taloudellista eriytymistä, jota toimintakehyksellä halutaan torjua. kannalta, (1) Lausunto aiheesta ”Kansalaisten verkon kehittäminen – Paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen tärkeys ja Euroopan komission keinot edistää sitä”, EYVL C 138, 18. 5. 1999, s. 7. 6. 2. 2. Euroopan unioni, joka osallistui komission ja jäsen- valtioiden välityksellä Habitat II -konferenssiin, on osoittanut monin tavoin tietoisuutensa ja huolenpitonsa kestävän kehi- tyksen käsitteen maailmanlaajuistumisesta. Onkin toivottavaa, että toimintakehystä silmällä pitäen tiivistetään kaupunkeihin liittyvää tutkimusta ja innovaatiota koskevan tiedon vaihtoa sekä lisätään tukea unionin ulkopuolisten maiden, etenkin kehitysmaiden kanssa toteutettaviin yhteistyöhankkeisiin. Näin pyritään yhteisesti estämään ja vähentämään ympäristövaiku- tuksia sekä edistämään kestävää kehitystä. 6. 3. Komissio tekee ensimmäisen arvion toimintakehyksen edistymisestä vuonna 2002. Tämä voisi myös olla oikea ajankohta laatia todellinen toimintaohjelma, joka pohjautuisi aiemmin määriteltyjen tavoitteiden perusteella jäsenneltyihin toimiin. 6. 3. 1. Kaupunkipolitiikasta puhuttaessa korostetaan usein, että 80 % Euroopan väestöstä asuu kaupungeissa. On kuitenkin muistettava, että neljä viidesosaa unionin alueesta on maaseu- tua. Kehitys, kilpailukyky, asuttavuus, palvelujen tarjonta sekä maaseutu- ja kaupunkialueiden tasapaino ovat mahdollisia vain kokonaisvaltaisen aluehallinnon yhteydessä. Uuden ko- mission on välttämättä pohdittava tätä seikkaa perinpohjai- sesti. 6. 3. 2. On toivottavaa, että Euroopan aluekehityssuunnitel- masta hallitustenvälisissä kokouksissa käydyt keskustelut, toi- mintakehyksestä saatu kokemus, indikaattorien määrittelyllä aikaansaadut tulokset sekä Life-, Interreg- ja Urban-ohjelmista saadut kokemukset johtavat sellaisen valkoisen kirjan laatimi- seen, jossa määriteltäisiin unionin demografisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen tulevaisuuden vaatimat kaupunki- ja alue- strategiat. 6. 3. 3. Maailmankuulut arkkitehdit ja kaupunkisuunnitteli- jat ennustavat, että kolmannen vuosituhannen kaupungit ovat hajautettuja eikä niissä ole todellista keskustaa. Heidän mukaansa 30–40 suunnattomaksi paisunutta suurkaupunkia päättää maailman kohtalosta. Eurooppalaisen kulttuurin ja ajatusmallin kannalta tämä näkymä on pikemminkin painajai- nen kuin myönteinen tulevaisuudenkuva. Se on Euroopan unionille haaste kehittää vaihtoehtoinen hallintamuoto, joka C 368/68 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 on kilpailukykyinen ja johon voidaan yhdistää kaupunkien ja alueiden kehittäminen. Samalla on kuitenkin jatkuvasti otetta- va huomioon unionin kansalaisten elämänlaatu. Tässä ovatkin pähkinänkuoressa tulevaisuuden haasteet. Bryssel 21. lokakuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Maatalouden tärkeimmät ympäristötavoitteet Agenda 2000:n piiriin kuuluvan monitoimisen maatalouden yhteydessä” (1999/C 368/20) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 28. tammikuuta 1999 työjärjestyksensa 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta ”Maatalouden tärkeimmät ympäristötavoitteet Agenda 2000:n piiriin kuuluvan monitoimisen maatalouden yhteydessä”. Asian valmistelusta vastannut ”Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -jaosto antoi lausuntonsa 28. syyskuuta 1999. Esittelijänä oli Sergio Colombo. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 93 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Eurooppa-neuvosto aloitti 24. –25. maaliskuuta 1999 1. 1. Berliinin huippukokouksessa maatalouspolitiikan ”oikeuden- mukaisen ja kannattavan” uudistuksen, jota se itse kuvaili seuraavasti: ”Tämän uudistuksen sisältö takaa sen, että maata- lous on monitoiminnallista, kestävää, kilpailukykyistä ja että sitä harjoitetaan kaikkialla Euroopassa, mukaan lukien alueilla, joilla on erityisiä ongelmia; tällaisella maataloudella voidaan lisäksi säilyttää maaseutu, suojella luontoa ja sillä voidaan edistää olennaisesti maaseudun elinkelpoisuutta; tällainen maa- talous vastaa kuluttajien huolenaiheisiin ja vaatimuksiin, jotka koskevat elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta, ympäristön- suojelua ja eläinten hyvinvoinnin vaalimista” (1). Uudistukseen sisältyy asetus (ETY) N:o 2078/92 (2), 1. 2. joka hyväksyttiin liitännäistoimeksi edistämään ympäristöä säästävien maatalouden tuotantomenetelmien yleistymistä sekä korvaamaan viljelijöille ympäristönsuojelutoimista aiheu- tuvat menetykset. Asetuksessa säädetään vapaaehtoisesta liitty- (1) Berliinin Eurooppa-neuvosto, 24. –25. maaliskuuta 1999, puheen- johtajan päätelmät, DN:DOC/99/1, 26. maaliskuuta 1999. (2) Siitä on tullut asetus N:o 1257/99, EYVL L 160, 26. 6. 1999. misestä tilakohtaisiin sopimuksiin, joiden tarkoituksena on edistää tiettyjen teknisten ja tuotannollisten velvoitteiden noudattamista ja tilalla vallitsevien ympäristötekijöiden hyö- tärkein dyntämistä. Tähän asti kyseinen asetus on ollut käytännön väline, jolla on varmistettu ympäristöulottuvuuden mahdollisimman laaja huomioon ottaminen maatalouspolitii- kassa. 1. 2. 1. Agenda 2000 -paketin ja hiljattain hyväksyttyjen uusien asetusten merkittävin uutuus liittyy yleisiin ehtoihin, jotka koskevat eräitä YMP:n tukijärjestelmistä viljelijöille suoraan maksettavia suorituksia. Jäsenvaltiot hyväksyvät tarpeellisina pitämänsä ympäristötoimet, kun huomioon otetaan kyseisten viljely- ja laidunmaiden sekä tuotannon erityispiirteet. Ympäristötoimet voivat sisältää tukea, jota myönnetään vastineeksi maataloutta ja ympäristönsuojelua jota maksetaan koskevista sitoumuksista, tai suoraa tukea, tiettyjen pakollisten – sekä yleisten että erityisten – ympäristövaatimusten noudattamisesta. Jäsenvaltioiden tulee myös päättää sopivista pakotteista, jotka vastaavat niiden viranomaisten määrittelemän yhdenmukaisen hyvän viljely- käytännön rikkomisesta aiheutuvia ekologisia seurauksia. Mikäli asetettuja vaatimuksia ei noudateta, kyseeseen voi tulla tuen alentaminen tai sen peruuttaminen


title: Reglamento (CE) n° 2233/1999 de la Comisión, de 21 de octubre de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 22. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 272/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 2233/1999 DE LA COMISIÓN de 21 de octubre de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 22 de octubre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 21 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 272/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 10. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 21 de octubre de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 204 999 052 628 999 052 999 052 388 524 528 999 052 064 400 999 060 400 804 999 052 064 999 100,0 61,2 80,6 76,1 119,3 97,7 58,8 58,8 59,7 64,9 53,9 66,4 61,2 108,1 102,0 231,6 147,2 46,2 59,9 31,1 45,7 98,4 62,1 80,3 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»