title: Usmernenia spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Oznámenie členským štátom, vrátane návrhov primeraných opatrení) (1999/C 288/02)Text s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
aid for restructuring
aid system
control of State aid

formats: html pdf print

text: 322 SK Úradný vestník Európskej únie 31999Y1009(01) 9. 10. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 08/zv. 1 C 288/2 USMERNENIA SPOLOČENSTVA O ŠTÁTNEJ POMOCI NA ZÁCHRANU A REŠTRUKTURALIZÁCIU FIRIEM V ŤAŽKOSTIACH (Oznámenie členským štátom, vrátane návrhov primeraných opatrení) (1999/C 288/02) (Text s významom pre EHP) 1. ÚVOD úlohu, ktorú zohrávajú malé a stredne veľké podniky (SME) v ekonomike alebo výnimočne aj snahou zachovať súťa- živú štruktúru trhu v situácii, kedy by zánik firiem mohol viesť k monopolu alebo k pevnej oligopolistickej situácii. (1) (2) na záchranu Komisia prijala svoje pôvodné usmernenia o štátnej firiem a pomoci nachádzajúcich sa v ťažkostiach (1) v roku 1994. Ich platnosť bola predĺžená až do 31. decembra 1999 (2). V roku 1997 Komisia prijala špecifické pravidlá pre pôdohospodárstvo (3). reštrukturalizáciu Je želaním Komisie vykonať prostredníctvom tejto verzie usmernení, pri ktorých sa vychádzalo z predchádzajúcich verzií, určité zmeny a objasnenia vyvolané množstvom faktorov. Po prvé, zavŕšenie vnútorného trhu si vyžaduje, aby bola štátna pomoc pozornejšie sledovaná. Šiesty a siedmy prehľad o štátnej pomoci v rámci Európskej únie vo výrobnom a v niektorých iných sektoroch (4) odhalil nárast objemu pomoci ad hoc, najmä na záchranu a reš- trukturalizáciu firiem nachádzajúcich sa v ťažkostiach, bez toho, aby sa brala do úvahy pomoc poskytnutá v nových nemeckých Länder (krajinách) zo strany Treuhandanstalt alebo Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben. Zavedenie spoločnej meny taktiež urýchli trend k zvýšeniu obchodu vo vnútri spoločenstva, čo bude mať za následok, že dopad záchrannej a reštrukturalizačnej pomoci na kon- kurenčné podmienky v rámci spoločenstva sa bude poci- ťovať stále viac intenzívnejšie. Okrem toho, Komisia sa sama zaviazala, v rámci svojho Akčného plánu pre jed- notný trh (5), ďalej pritvrdzovať pravidlá pre poskytovanie záchrannej a reštrukturalizačnej pomoci, pričom bude brať do úvahy úlohu primeranej úrovne pomoci pri utlmovaní sociálnych následkov reštrukturalizácie. Komisia sa preto snažila vyjasniť pravidlá aplikovateľné na záchranu a reš- trukturalizačnú pomoc a o striktnejšie formulovanie smer- níc, na základe ktorých bude takúto pomoc preskúmavať. (3) Štátna pomoc na záchranu firiem v ťažkostiach pred kon- kurzom a pomáhajúca im v reštrukturalizácii sa môže považovať za legitímnu záležitosť iba za určitých podmie- nok. Môže byť zdôvodnená napr. úvahami o sociálnej a regionálnej politike, potrebou vziať do úvahy blahodarnú (1) Ú. v. ES C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (2) Ú. v. ES C 67, 10. 3. 1999, s. 11. (3) Ú. v. ES C 283, 19. 9. 1997, s. 2, pozri poznámku pod čiarou vzťahu- júcu sa na heslo v kapitole 5. (4) COM(1998) 417 konečný; COM(1999) 148 konečný. (5) CSE(97) 1 konečný. 2. DEFINÍCIE A ROZSAH USMERNENÍ A PREPOJENIE S INÝMI TEXTAMI O ŠTÁTNEJ POMOCI 2. 1. POJEM „FIRMA V ŤAŽKOSTIACH“ (4) Neexistuje žiadna definícia spoločenstva o tom, čo to vlastne znamená „firma v ťažkostiach“. Pravda, na účely týchto smerníc Komisia považuje určitú firmu za firmu v ťažkostiach vtedy, keď je táto neschopná, či už prostred- níctvom svojich vlastných zdrojov, alebo prostredníctvom prostriedkov, ktoré je táto schopná získať od svojich majiteľov/akcionárov alebo veriteľov, zamedziť straty, ktoré by ju bez vonkajšej intervencie zo strany štátnych orgánov takmer s určitosťou odsúdili k stiahnutiu sa z podnikania v krátkom alebo v strednodobom časovom horizonte. (5) Firma v každom prípade a bez ohľadu na jej veľkosť sa považuje za nachádzajúcu sa v ťažkostiach na účely týchto smerníc najmä v týchto prípadoch: a) v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným (6), kde viac ako polovica jej základného imania sa prekryla stratou (7) a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola pre- krytá stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov alebo; b) v prípade spoločnosti s ručením neobmedzeným (8), kde viac ako polovica jej kapitálu vykazovaného v účtoch spoločnosti sa prekryla a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá v priebehu predchádzajú- cich 12 mesiacov alebo; c) bez ohľadu na typ danej spoločnosti, keď spĺňa kritériá v súlade s tuzemským zákonodarstvom preto, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolvent- nosti. (6) Toto sa týka najmä typov spoločností uvedených v prvom podod- seku článku 1 ods. (1) smernice Rady 78/660/EHS (Ú. v. ES L 222, 14. 8. 1978, s. 11), zmenené a doplnené najmä smernicou 90/605/EHS (Ú. v. ES L 317, 16. 11. 1990, s. 60). (7) Analogicky s ustanoveniami smernice Rady 77/91/EHS (Ú. v. ES L 26, 30. 1. 1977, s. 1). (8) Toto sa týka najmä typov spoločností uvedených v prvom podod- seku článku 1 smernice 90/605/EHS. (6) (7) (8) 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 323 Obvyklými príznakmi firmy nachádzajúcej sa v ťažkostiach sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce poplatky za úroky a klesajúca alebo nulová hod- nota čistých aktív. V akútnych prípadoch spoločnosť sa už mohla stať insolventnou alebo môže byť predmetom kona- nia vo veci kolektívnej insolventnosti začatej podľa domá- ceho práva. V posledne menovanom prípade sa tieto usmernenia aplikujú na akúkoľvek pomoc poskytnutú v kontexte takéhoto konania, ktorá vedie ktomu, že firma pokračuje v obchodnej činnosti. Každopádne firma nachá- dzajúca sa v ťažkostiach je spôsobilá iba vtedy, ak sa pre- ukázateľne nemôže zotaviť prostredníctvom svojich vlast- ných zdrojov alebo prostriedkov, ktoré získa od svojich vlastníkov/akcionárov alebo veriteľov. (11) Reštrukturalizácia, na druhej strane, bude založená na rea- lizovateľnom, koherentnom a ďalekosiahlom pláne obnovy dlhodobej životaschopnosti firmy. Reštrukturalizácia obvykle obsahuje v sebe jeden alebo viacero z nasledov- ných prvkov; reorganizáciu a racionalizáciu aktivít firmy na efektívnejšom základe, kde je typickým zanechanie stra- tových činnosti, reštrukturalizáciu tých existujúcich čin- ností, kde sa dá opäť dosiahnuť ich konkurencieschopnosť a prípadne aj diverzifikácia nasmerovaná na nové a živo- taschopné činnosti. Finančná reštrukturalizácia (kapitálové injekcie, zníženie dlhov) musí byť obvykle sprevádzaná fyzickou rekonštrukciou. Reštrukturalizačné operácie v rámci rozsahu týchto smerníc však nemôžu byť obme- dzené na finančnú pomoc určenú na úhradu minulých strát bez toho, aby sme sa zaoberali dôvodmi takýchto strát. Na účely týchto smerníc nie je novovytvorená firma (1) spôsobilá pre záchrannú alebo reštrukturalizačnú pomoc, a to dokonca ani vtedy, keď jej východisková finančná pozícia je neistá. Takýto prípad nastáva napr. v situácii, keď nová firma vzíde z likvidácie predchádzajúcej firmy alebo keď jednoducho iba prevezme aktíva takejto firmy (2). Spoločnosť patriaca do väčšej obchodnej skupiny nie je bežne vhodná na záchrannú a reštrukturalizačnú pomoc, s výnimkou prípadov, keď sa dá preukázať, že ťažkosti spo- ločnosti sú jej vlastné a nevznikli v dôsledku svojvoľného rozvrhu nákladov v rámci skupiny a vtedy, keď sú ťažkosti príliš závažné nato, aby sa nimi mohla zaoberať len samo- tná skupina. 2. 2. DEFINÍCIA ZÁCHRANNEJ A REŠTRUKTURALIZAČNEJ POMOCI (9) Záchranná a reštrukturalizačná pomoc je pokrytá tým istým súborom smerníc, pretože v obidvoch prípadoch majú štátne orgány dočinenia sfirmou v ťažkostiach a záchrana a reštrukturalizácia predstavujú často dve časti jednej operácie, a to dokonca aj vtedy, keď sú spojené s rôznymi procesmi. (10) Záchranná pomoc predstavuje už svojím charakterom len dočasnú pomoc. Jej úlohou je umožniť udržať chorú firmu nad hladinou na obdobie potrebné na vypracovanie plánu reštrukturalizácie alebo likvidácie a/alebo na obdobie, ktoré Komisia potrebuje na to, aby dospela k rozhodnutiu o takomto pláne. (2) (1) Vytvorenie spoločnosťou nejakej filiálky iba ako nástroja na získanie jej aktív a prípadne aj jej pasív sa nepovažuje za vytvorenie novej fir- my. Jedinú výnimku z tohto pravidla tvoria všetky prípady, ktorými sa zaoberá Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben v kon- texte svojich privatizačných aktivít a iných podobných prípadov v nových Länder (spolkových krajinách), vrátane spoločností, ktoré vnikajú z likvidácie alebo prevzatia aktív až do 31. decembra 1999. 2. 3. ROZSAH (12) Tieto sa týkajú firiem vo všetkých sektoroch (s výnimkou tých, ktoré sú pokryté zmluvou o ESUO, bez ohľadu na špe- cifické pravidlá týkajúce sa firiem v ťažkostiach v danom sektore (3). V kapitole 5 sú zapracované špecifické pravidlá pre pôdohospodárstvo, ktoré boli prijaté v roku 1997. (13) (14) 2. 4 POUŽITEĽNOSŤ ČLÁNKU 87 ODS. (1) ZMLUVY O EURÓPSKOM SPOLOČENSTVE Štátna pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu firiem nachádzajúcich sa v ťažkostiach bude mať už svojím samot- ným charakterom tendenciu deformovať hospodársku súťaž. Pokiaľ ide o ovplyvňovanie obchodu medzi člen- skými štátmi, tak toto spadá do rozsahu článku 87 ods. (1) Zmluvy o Európskom spoločenstve. Pomoc na reštrukturalizáciu môže nadobudnúť rôzne for- my, ako sú kapitálové injekcie, odpisy dlhov, pôžičky, úľavy na daniach alebo príspevkoch na sociálne zabezpe- čenie, alebo záruky na pôžičky. V prípade záchrany však pomoc musí byť, pokiaľ nie je výslovne ustanovené inak v niektorých iných textoch spoločenstva o štátnej pomoci, obmedzená na pôžičky alebo záruky na pôžičky (pozri body 23 - 27). (15) Zdroj pomoci môže byť na akejkoľvek vládnej (4), centrál- nej, regionálnej alebo miestnej úrovni a na úrovni verej- ného podniku tak, ako je to definované v článku 2 smer- 1980 nice 80/723/EHS Komisie júna 25. z (3) Špecifické pravidlá takéhoto charakteru existujú pre oblasť stavby lodí [nariadenie (ES) č. 1540/98, Ú. v. ES L 202, 18. 7. 1998, s. 1), pre automobilový priemysel (Ú. v. ES C 279, 15. 9. 1997, s. 1) a pre letecký sektor (Ú. v. ES C 350, 10. 12. 1994, s. 5)]. (4) Vrátane prípadu pomoci spolufinancovanej z fondov spoločenstva. 324 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 o transparentnosti finančnýchvzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi (1). Takto môže napr. pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu prísť od štátnych hol- dingových spoločností alebo verejných investičných spoločností (2). predstavuje článok 87 ods. (3) c). Na základe tohto usta- novenia má Komisia právomoc povoľovať „pomoc na umožnenie rozvoja určitých ekonomických aktivít (…) tam, kde takáto pomoc neovplyvňuje negatívnym spôso- bom obchodné podmienky v takom rozsahu, ktorý by už bol v protiklade s verejným záujmom“. (16) Na určenie toho, či injekcie nového kapitálu zo strany verejných orgánov do spoločností, ktoré vlastnia, predsta- vujú prvky pomoci, sa aplikuje kritérium princípu „sú- kromného investora v trhovej ekonomike“ (3). Toto zabez- pečí prípad za podmienok, kedy by racionálne chovajúci sa súkromný investor operujúci v trhovej ekonomike uvoľnil financie, ak by sa takéto opatrenia alebo záruka financova- nia pre danú spoločnosť nepovažovala za spojenú s pomo- cou. (20) Komisia je toho názoru, že pomoc na záchranu a na reš- trukturalizáciu môže prispieť k rozvoju ekonomických aktivít bez toho, aby negatívne ovplyvnila obchod v roz- sahu, ktorý by bol v protiklade so záujmami spoločenstva a vtedy, keď sa splnia podmienky ustanovené v týchto usmerneniach. Pokiaľ sa firmy, ktoré majú byť zachránené alebo reštrukturalizované, nachádzajú v dotovaných obla- stiach, potom Komisia zoberie do úvahy regionálne hľadi- ská uvádzané v článku 87 ods. (3) a) a c) tak, ako sú popí- sané v bodoch 53 a 54. (17) Tam, kde financie pre podnik nachádzajúci sa vo finanč- ných ťažkostiach poskytuje alebo garantuje štát, sa musí považovať za nanajvýš pravdepodobné, že finančné trans- fery obsahujú aj štátnu pomoc. Preto sa takéto finančné transakcie musia oznámiť Komisii v predstihu tam, kde je to vhodné formou oznámenia všeobecnej schémy v súlade s článkom 88 ods. (3) zmluvy (4). Predpoklad pomoci je sil- nejší v prípadoch, kde existuje v rámci spoločenstva alebo v rámci EHP štrukturálny nadbytok výrobnej kapacity na trhu, na ktorom je prijímajúca firma činná, alebo kde sa v ťažkostiach nachádza priemysel ako celok. (18) Stanovenie pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu nesmie byť ovplyvnené zmenami vo vlastníctve podniku, ktorému sa poskytuje pomoc. 2. 6. OSTATNÉ ZÁKONNÉ USTANOVENIA SPOLO- ČENSTVA (21) Treba zdôrazniť, že Komisia nemôže povoľovať pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu firiem tam, kde okol- nosti a podmienky pomoci porušujú ustanovenia zmluvy okrem článkov 87 a 88 alebo sekundárnej legislatívy. VŠEOBECNÉ PODMIENKY PRE SCHVAĽOVANIE 3. POMOCI NA ZÁCHRANU A/ALEBO REŠTRUKTURALI- ZÁCIU OHLASOVANÚ KOMISII INDIVIDUÁLNE (22) Táto kapitola pojednáva výlučne o opatreniach zamera- ných na pomoc, ktoré sa Komisii oznamujú individuálne. Za určitých podmienok Komisia môže schváliť schémy pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu; tieto pod- mienky sú uvedené v kapitole 4. 2. 5 KOMPATIBILITA SO SPOLOČNÝM TRHOM 3. 1. POMOC NA ZÁCHRANU (19) Článok 87 ods. (2) a ods. (3) zmluvy upravujú možnosť pomoci spadajúcej do rámca článku 87 ods. (1), ktorá sa považuje za kompatibilnú so spoločným trhom. Odhliad- nuc od prípadov pomoci určenej na náhradu škôd spôso- bených prírodnými katastrofami alebo výnimočnými okol- nosťami [článok 87 ods. (2) b)], ktoré nie sú pokryté týmto článkom, jediný podklad, na základe ktorého možno pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu firiem nachá- dzajúcich sa v ťažkostiach považovať za kompatibilnú (1) Ú. v. ES L 195, 29. 7. 1980, s. 35, zmenené a doplnené smernicou 93/84/EHS (Ú. v. ES L 254, 12. 10. 1993, s. 16). (2) Pozri rozsudok Súdneho dvora z 22. marca 1977 v kauze 78/76 Stei- nike und Weinling vs. Nemecko (1977) Zb. súd. rozh. ESD 595; Crédit Lyonnais/Usinor-Sacilor, vyhlásenie Komisie pre tlač IP(91) 1045. (3) Pozri Vyhlásenie o verejných podnikoch vo výrobnom sektore (Ú. v. ES C 307, 13. 11. 1993, s. 3). (4) Pozri najmä bod 27 Oznámenia o verejných podnikoch vo výrob- nom sektore. (23) Na to, aby pomoc mohla byť schválená Komisiou ako pomoc na záchranu tak, ako je definovaná v bode 12, musí: a) pozostávať z podpory likvidity vo forme záruk na pôžičku alebo poskytovanie pôžičiek (5). V oboch prípadoch pôžička musí byť poskytnutá pri úrokovej sadzbe minimálne porovnateľnej so sadzbami uplatňo- vanými na pôžičky zdravým firmám, a najmä s porov- nateľnými referenčnými sadzbami prijatými Komisiou; (5) Výnimku je možné urobiť v prípade záchrannej pomoci v bankovom sektore tak, aby sa umožnilo danej úverovej inštitúcii dočasne pokra- čovať vo vykonávaní jej bankových operácii v súlade s platnou finančnou legislatívou (smernica Rady 89/647/EHS z 18. decem- bra 1989 o ukazovateľoch platobnej a úverovej schopnosti pre úve- rové inštitúcie, Ú. v. ES L 386, 30. 12. 1989, s. 14). Každá pomoc poskytnutá v inej forme, ako je forma popísaná v pododseku b), napr. kapitálová injekcia alebo podriadená pôžička, sa bude brať do úvahy, keď sa budú prešetrovať akékoľvek kompenzačné opatrenia na základe plánu reštrukturalizácie v súlade s bodmi 35 až 39. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 325 b) byť spojená s pôžičkami, ktoré sa musia splácať v časo- vom horizonte neprekračujúcom obdobie 12 mesiacov po čerpaní poslednej splátky firme (1); c) byť preukázaná na základe závažných sociálnych ťažko- stí a nesmie mať nevhodné negatívne a prenesené účinky na iné členské štáty; d) byť doložená hlásením podniku zo strany príslušného členského štátu Komisii, najneskôr šesť mesiacov po tom, ako bolo opatrenie na záchrannú pomoc schvá- lené, tento podnik oznámi plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie alebo dôkaz o tom, že pôžička bola spla- tená v plnej výške a/alebo že záruka bola ukončená; e) byť obmedzená na čiastku potrebnú na udržanie firmy v podnikaní na obdobie, na ktoré bola pomoc schvá- lená (napr. pokrytie nákladov na platy a mzdy alebo pravidelné dodávky). (24) Pomoc na záchranu sa najprv schváli na dobu maximálne šiestich mesiacov alebo, v prípade, že príslušný členský štát predložil plán reštrukturalizácie v rámci tohto obdobia, dovtedy kým Komisia nedospeje k rozhodnutiu o tomto pláne. Za náležite zdôvodnených výnimočných okolností a na žiadosť príslušného členského štátu Komisia môže pôvodnú šesťmesačnú dobu predĺžiť. 3. 2. POMOC NA REŠTRUKTURALIZÁCIU 3. 2. 1. Základné princípy (28) Pomoc na reštrukturalizáciu vyvoláva špecifické obavy, čo sa týka hospodárskej súťaže, pretože môže presunúť nespravodlivý podiel bremena štrukturálneho prispôsobe- nia sa a sprievodné sociálne a ekonomické problémy na iných výrobcov, ktorí pracujú bez pomoci a na iné člen- ské štáty. Všeobecným princípom musí teda byť, že pomoc na reštrukturalizáciu sa povolí iba za okolností, za ktorých sa dá preukázať, že nie sú v protiklade so záujmami spolo- čenstva. Toto bude možné iba vtedy, ak sa budú dodržia- vať prísne kritériá a keď bude istota, že akékoľvek naruše- nia hospodárskej súťaže budú kompenzované výhodami plynúcimi z prežitia firmy (najmä tam, kde je jasné, že čistý efekt nadbytku rezultujúci z vystúpenia firmy z obchodnej činnosti kombinovaný s vplyvmi na jej dodávateľov by aktivoval lokálne, regionálne alebo národné problémy so zamestnanosťou alebo výnimočne tam, kde by zánik firmy mal za následok vznik monopolu alebo pevnej oligopoli- stickej situácie) a keď existujú adekvátne kompenzačné opatrenia v prospech konkurentov. 3. 2. 2. Podmienky na schválenie pomoci (29) S výhradou špecifických ustanovení pre dotované oblasti malé a stredne veľké podniky a sektor pôdohospodárstva (pozri body 53, 54 a 55 a kapitolu 5) Komisia schváli pomoc iba za nasledovných podmienok: (25) Pomoc na záchranu predstavuje jednorazovú operáciu navrhnutú na udržanie spoločnosti v podnikaní na obme- dzený čas, za ktorý bude možné odhadnúť jej budúcnosť. Na druhej strane, opakované záchrany, ktoré by udržiavali status quo, iba odsúvajú a súčasne presúvajú sprievodné ekonomické a sociálne problémy na iných efektívnejších výrobcov alebo iné členské štáty, čo sa nemôže pripustiť. a) Spôsobilosť firmy (30) Firma musí byť kvalifikovaná ako firma nachádzajúca sa v ťažkostiach v rámci znenia týchto smerníc (pozri body 4 až 8). (26) Pokiaľ členský štát neoznámi informácie dohodnuté v písm. d) bodu 23 pred uplynutím 6-mesačnej lehoty a nepodá riadne zdôvodnenú žiadosť o predĺženie tejto lehoty, Komi- sia potom začne konanie v súlade s článkom 88 ods. (2). b) Obnovenie životaschopnosti (31) Poskytnutie pomoci je podmienené vykonaním plánu reš- trukturalizácie, ktorý musí schváliť Komisia v prípade všet- kých individuálnych podporných opatrení. (27) Schválenie pomoci na záchranu neznamená nevyhnutne, že pomoc v rámci plánu reštrukturalizácie bude následne aj schválená; takáto pomoc sa bude musieť schváliť na základe jej vlastných prínosov. (1) Úhrada pôžičky spojenej s pomocou na záchranu sa môže poskyt- núť na reštrukturalizáciu, ale až následne po schválení Komisiou. (32) Plán reštrukturalizácie, ktorého doba trvania musí byť čo najkratšia, musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť firmy v rámci rozumného časového horizontu a na základe rea- listických predpokladov, pokiaľ ide o prevádzkové pod- mienky v budúcnosti. Pomoc na reštrukturalizáciu musí byť spojená s realizovateľným plánom reštrukturalizácie, ku ktorému sa príslušný členský štát musí zaviazať. Tento plán sa musí predložiť so všetkými relevantnými detailami 326 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 Komisii a musíobsahovať predovšetkým prehľad o trhu (1). Zlepšenie životaschopnosti sa musí odvíjať najmä z inter- ných opatrení obsiahnutých v pláne reštrukturalizácie a môže byť založené na vonkajších faktoroch ako sú zmeny cien a dopytu, na ktoré spoločnosť nemá žiadny veľký vplyv, ak sú vypracované všeobecne uznávané trhové pred- poklady. Reštrukturalizácia musí v sebe zahŕňať zanecha- nie aktivít, ktoré by zostali štrukturálne stratové dokonca aj po reštrukturalizácii. alebo trhoch po ukončení obdobia reštrukturalizácie. je veľkosť daného trhu (trhov) (2) zanedbateľná Pokiaľ z pohľadu spoločenstva alebo EHP alebo je podiel firmy na danom trhu (trhoch) zanedbateľný, tak to treba chápať tak, že neexistuje žiadne nenáležité narušenie hospodárskej súťaže. Túto podmienku treba príslušne k uvedenému považovať za takú, ktorá sa bežne neaplikuje na malé a stredne veľké podniky, pokiaľ nie je inak uvedené v pra- vidlách o štátnej pomoci pre určitý sektor. (37) (33) V pláne reštrukturalizácie by mali byť popísané okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam v spoločnosti, čím sa vytvorí báza na posúdenie vhodnosti navrhovaných opatrení. Mal by sa brať do úvahy, okrem iného, aj súčasný stav a perspektívy zásobovania a dopytu na trhu príslušných produktov so scenármi, ktoré budú hodnotiť predpoklady v najlepšom prípade, v najhoršom prípade a v priemere a budú hodno- tiť konkrétne silné a slabé stránky firmy. Malo by sa umož- niť firme napredovať smerom k novej štruktúre, ktorá jej ponúkne životaschopnosti dlhodobej perspektívu a umožní jej stáť na vlastných nohách. Povinné obmedzenie alebo zníženie účasti danej spoločno- sti na relevantnom trhu (trhoch) predstavuje kompenzačný faktor v prospech jej konkurentov. Toto musí byť propor- cionálne k deformačným efektom pomoci a najmä relatív- nej dôležitosti firmy na svojom trhu (trhoch). Komisia sta- noví alebo zníženia na základe prehľadu o trhu pripojenému k plánu reštruk- turalizácie a pokiaľ sa už začalo konanie na základe infor- mácií dodaných zainteresovanými stranami. Zníženie úča- cez plán sti reštrukturalizácie a podmienky, ktoré sú jeho súčasťou. rozsah takéhoto obmedzenia trhu sa musí firmy na realizovať (34) Plán by mal zabezpečiť zvrat, ktorý umožní spoločnosti po ukončení reštrukturalizácie uhrádzať všetky svoje náklady, vrátane odpisov a finančných poplatkov. Očakávaná návratnosť kapitálu by mala byť dostačujúca nato, aby umožnila reštrukturalizovanej firme súťažiť v prostredí trhu na základe svojej vlastných predností. (38) O zmiernení potreby kompenzačných opatrení možno uvažovať, ak je pravdepodobné, že takéto zníženie alebo obmedzenie spôsobí výrazné zhoršenie štruktúry trhu, napr. tým, že bude mať nepriamy účinok na vytvorenie monopolu alebo nezvratnej oligopolistickej situácie. c) Vyhnutie sa nevhodným narušeniam hospodárskej súťaže (35) Musia sa prijať také opatrenia, aby sa čo možno najviac zmiernili negatívne účinky pomoci na konkurentov. V opačnom prípade treba pomoc považovať za pomoc „v protiklade so spoločným záujmom“, a teda nekompati- bilnú so spoločným trhom. (36) Táto podmienka má obvykle formu obmedzenia na prí- tomnosť, ktorú spoločnosť môže očakávať na svojom trhu (1) Informačné položky dát, ktoré Komisia potrebuje na to, aby mohla uspokojivo prešetriť pomoc, sa uvádzajú v prílohe I. (39) Kompenzačné opatrenia môžu mať rôzne formy podľa toho, či firma operuje, alebo neoperuje na trhu, na ktorom existuje nadbytok kapacity. Pri určovaní toho, či existuje, alebo neexistuje nadbytočná kapacita na danom trhu môže Komisia brať do úvahy všetky relevantné údaje, ktoré má k dispozícii: i) tam, kde existuje v rámci spoločenstva alebo EHP štruk- turálny nadbytok výrobnej kapacity na trhu „obsluho- vanom“ príjemcom, plán reštrukturalizácie musí byť prínosom – proporcionálne k výške získanej pomoci (2) Ako bolo definované v bode 7. 6 viacsektorového rámca o regionál- nej pomoci pre veľké investičné projekty (Ú. v. ES C 107, 7. 4. 1998, s. 7): „relevantný trh (trhy) výrobkov na stanovenie trhového podielu obsahuje v sebe tie výrobky, s ktorými počítal investičný projekt a kde je to vhodné ich náhrady, za ktoré ich považuje spotrebiteľ (z dôvodu charakteristík výrobkov, ich cien a ich predpokladaného používania) alebo výrobca (prostredníctvom flexibility výrobných zariadení). Relevantný geografický trh zahŕňa obvykle EHP alebo alternatívne akúkoľvek jeho významnú časť, pokiaľ je možné pod- mienky hospodárskej súťaže v tejto oblasti dostatočne odlíšiť od iných oblastí v rámci EHP. Tam, kde je to primerané, môžu byť rele- vantné trhy považované za globálne“. V poznámke pod čiarou je uve- dené, že tam, kde sa investície týkajú výroby polotovarov, relevantný trh môže byť trhom pre finálny výrobok, pokiaľ sa väčšina produk- cie nepredáva na otvorenom trhu. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 327 a jej dopadu na trh –k zlepšeniu trhových podmienok tým, že nezvratne zníži trhovú kapacitu. Zníženie kapa- city bude nezvratné vtedy, keď sú relevantné aktíva per- manentne neschopné dosiahnuť predchádzajúcu výkonnosť, alebo keď sa permanentne transformujú na iné ciele. Predaj kapacity konkurentom nie je v takomto prípade dostatočný, iba ak bude závod pred- aný na využívanie na geografickom trhu, na ktorom jeho trvalé prevádzkovanie nebude mať významné účinky na konkurenčný stav v rámci spoločenstva. Požiadavky na zníženie kapacity musia prispieť k zní- ženiu účasti firmy príjemcu na trhu spoločenstva (tr- hoch); ii) tam, kde na druhej strane neexistuje na úrovni spolo- čenstva alebo EHP žiadny štrukturálny nadbytok výrob- nej kapacity na trhu „obsluhovanom“ príjemcom, Komisia tak či onak prešetrí, či by sa nemali požadovať kompenzačné opatrenia. Tam, kde akékoľvek takéto kompenzačné opatrenia obsahujú v sebe zníženie kapa- city príslušnej firmy, potrebné zníženie by sa mohlo dosiahnuť osamostatnením aktív alebo filiálok. Komi- sia bude musieť prešetriť kompenzačné opatrenia navr- hované príslušným členským štátom – bez ohľadu na ich formu – a stanoviť, či sú čo do rozsahu dosta- točné nato, aby zmiernili potenciálne deformačné účinky pomoci na konkurenciu. Pri prešetrovaní nevyh- nutných kompenzačných opatrení Komisia bude brať do úvahy stav na trhu, a najmä úroveň jeho rastu a roz- sah uspokojenia dopytu. d) Pomoc obmedzená na minimum (41) V každom prípade treba Komisii preukázať, že pomoc bude použitá iba na účely obnovenia životaschopnosti firmy a že neumožní príjemcovi počas realizácie plánu reštrukturali- zácie rozširovať výrobnú kapacitu, s výnimkou takej miery, do akej je to podstatné pre obnovenie životaschopnosti bez toho, aby to nevhodne deformovalo hospodársku súťaž. e) Špecifické podmienky, ktoré sú súčasťou schválenia pomoci (42) Navyše ku kompenzačným opatreniam popísaným v bodoch 35 až 39 a v prípade, že takéto ustanovenia neboli prijaté zo strany príslušného členského štátu, Komi- sia môže uložiť akékoľvek podmienky a záväzky, ktoré považuje za nevyhnutné nato, aby sa zabezpečilo, že pomoc nebude deformovať hospodársku súťaž do takej miery, ktorá by už bola v protiklade so spoločným záuj- mom. Napríklad sa môže od členského štátu požadovať, aby: i) prijal určité opatrenia sám pre seba (napr. otvoril určité trhy aj ostatným operátorom spoločenstva); ii) uložil určité záväzky na firmu príjemcu (napr. upustiť od toho, že si bude počínať ako cenový vodca na urči- tých trhoch); iii) upustil od poskytovania iných druhov pomoci firmy príjemcu počas obdobia reštrukturalizácie. (40) Rozsah a intenzita pomoci sa musí obmedziť na striktné minimum nevyhnutné na realizáciu reštrukturalizácie vo svetle existujúcich finančných zdrojov spoločnosti, jej akcionárov alebo obchodnej skupiny, do ktorej patrí. Oča- káva sa, že príjemcovia pomoci budú predstavovať významný príspevok k plánu reštrukturalizácie zo svojich vlastných zdrojov, vrátane predaja aktív, ktoré nie sú pod- statné pre prežitie firmy alebo z externého financovania za trhových podmienkach. Ak sa má obmedziť deformačný účinok, výška pomoci alebo forma, v akej sa táto pomoc poskytuje, musí byť taká, aby sa zabránilo tomu, že spo- ločnosti sa poskytne nadbytočná hotovosť, ktorá by sa mohla použiť na agresívne, trh deformujúce aktivity nesú- visiace s procesom reštrukturalizácie. Komisia patrične pre- šetrí úroveň pasív firmy po reštrukturalizácii, vrátane situ- ácie po akomkoľvek odklade alebo znížení dlhov, a to najmä v kontexte jej pokračovania v obchodnej činnosti po zavedení konania o kolektívnej insolventnosti vedenom proti nej podľa národného zákonodarstva (1). Taktiež by sa žiadna pomoc nemala použiť na financovanie nových inve- stícií, ktoré nie sú podstatné pre obnovenie životaschop- nosti firmy. (1) Pozri tretí odsek bodu 6. f) Plná implementácia plánu reštrukturalizácie a dodržiavanie podmienok (43) Spoločnosť musí úplne zrealizovať plán reštrukturalizácie, ktorý bol prijatý Komisiou a musí splniť všetky ostatné záväzky uvedené v rozhodnutí Komisie. Komisia bude považovať akékoľvek nerešpektovanie implementovania plánu alebo splnenia ostatných záväzkov za zneužitie pomoci. (44) Keď operácie spojené s reštrukturalizáciou pokrývajú obdo- bie niekoľkých rokov a sú spojené s významným rozsahom pomoci, Komisia môže požadovať, aby vyplatenie pomoci na reštrukturalizáciu bolo rozložené do niekoľkých splátok a môže podmieniť realizovanie každej splátky: i) potvrdeniu, pred každou výplatou, o uspokojivej imple- mentácii každej etapy plánu reštrukturalizácie v súlade s plánovaným časovým harmonogramom alebo; 328 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 ii) jej odsúhlaseniu pred každou výplatou a po overení, či sa plán uspokojivo realizuje. g) Monitorovanie a výročná správa (45) Komisia musí byť v takom postavení, aby mohla zabezpe- čiť riadnu implementáciu plánov reštrukturalizácie pro- stredníctvom detailných pravidelných správ predkladaných zo strany príslušného členského štátu. (46) V prípade pomoci veľkým firmám prvá z týchto správ bude musieť byť predložená Komisii najneskôr do 6 mesiacov po schválení pomoci. Správy sa budú musieť následne posie- lať Komisii najmenej jedenkrát ročne k presne stanove- nému dátumu, až kým sa nebudú dať ciele plánu reštruk- turalizácie považovať za dosiahnuté. Musia obsahovať všetky informácie, ktoré Komisia potrebuje nato, aby bola schopná monitorovať implementáciu programu reštruktu- ralizácie, harmonogram platieb spoločnosti a jej finančnú situáciu a dodržiavanie všetkých podmienok a záväzkov uvedených v rozhodnutí o schválení pomoci. Musia v nich byť najmä obsiahnuté všetky príslušné informácie o akej- koľvek pomoci na akékoľvek účely, ktorú spoločnosť zís- kala – či už na individuálnej báze, alebo na základe vše- obecnej schémy – počas obdobia reštrukturalizácie (pozri body 90 až 93). Tam, kde Komisia potrebuje v danom čase potvrdenie určitých kľúčových položiek informácií, napr. o zatvoreniach alebo zníženiach kapacity, bude Komisia požadovať správy častejšie. (47) V prípade pomoci malým alebo stredne veľkým podnikom bude za normálnych okolností dostačujúce každý rok zaslať kópie výkazov súvahy, výkazu o strate a zisku, s výnimkou prípadov, keď boli v rozhodnutí o schválení pomoci uvedené prísnejšie podmienky. 3. 2. 3. Podmienka „jedenkrát a naposledy“ (48) Aby sa zabránilo firmám získať nespravodlivú pomoc, pomoc na reštrukturalizáciu by sa mala poskytovať iba jedenkrát. Keď sa plánovaná pomoc na reštrukturalizáciu oznamuje Komisii, členský štát musí konkretizovať, či prí- slušná firma v minulosti už získala pomoc na reštruktura- lizáciu, vrátane pomoci poskytnutej predtým, ako tieto usmernenia nadobudli účinnosť a taktiež vrátane akejkoľ- vek nehlásenej pomoci (1). Ak je tomu tak a keď uplynulo (1) Pokiaľ ide o neohlásenú pomoc, Komisia vezme pri svojej analýze do úvahy možnosť, že táto pomoc mohla byť deklarovaná ako kompa- tibilná so spoločným trhom, aj keď to nebola pomoc určená na reš- trukturalizáciu. od 10 ako rokov ukončenia doby menej reštrukturalizácie (2) alebo implementácia plánu bola poza- stavená, potom Komisia bežne (3) povoľuje ďalšiu pomoc na reštrukturalizáciu iba za výnimočných a nepredvídateľ- ných okolností, za ktoré spoločnosť nie je zodpovedná (4). Za nepredvídateľnú okolnosť sa považuje taká, ktorá sa v žiadnom prípade nedala predpokladať počas koncipova- nia plánu reštrukturalizácie. (49) Aplikovanie tohto pravidla nebude v žiadnom prípade ovplyvnené nijakými zmenami vo vlastníctve prijímacej firmy po poskytnutí pomoci aani žiadnym súdnym alebo administratívnym konaním, ktoré by malo vplyv na uve- denie jej účtovej súvahy na zdravší základ, na zníženie jej pasív alebo na splatenie jej predchádzajúcich dlhov vtedy, ak ide o tú istú firmu, ktorá pokračuje v obchodnej činno- sti. (50) Keď firma prevezme aktíva inej firmy a najmä takej, ktorá bola predmetom konaní uvedených v bode 49 alebo kona- nia o vyhlásení kolektívnej insolventnosti vedeného podľa národného zákonodarstva a už sama získala pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, kupujúci vtedy nepo- dlieha požiadavke „jedenkrát a naposledy“ za predpokladu, že budú splnené nasledovné 3 podmienky: a) kupujúci je jasne oddelený od starej firmy; b) kupujúci nadobudol aktíva starej firmy za trhové ceny (čím sa zabránilo akémukoľvek presunu pomoci vypla- tenej starej firme); (2) Pokiaľ nebude špecifikované inak, doba reštrukturalizácie bude nor- málne ukončená vtedy, keď vyprší konečný termín na implementá- ciu rôznych opatrení uvedených v pláne reštrukturalizácie (pozri šie- stu zarážku textu v bode IV prílohy I). (3) Vychádzajúc zo stupňa liberalizácie a špecifických charakteristických rysov každého sektoru si treba všimnúť dve situácie: — v sektore leteckej dopravy úplne liberalizovanom od roku 1997, bude Komisia aplikovať princíp „jedenkrát a naposledy“ v rámci obmedzení a podmienok smerníc o štátnej pomoci v sektore leteckej prepravy, — v iných sektoroch, kde účinky liberalizácie trhov spoločenstva, ktoré boli predtým uzatvorené pre hospodársku súťaž, mali za následok vytvorenie nových ekonomických podmienok, sa tu potom môže uvažovať o derogáciách. (4) Na účely tohto odseku pomoc poskytnutá pred 1. januárom 1996 podnikom bývalej NDR a deklarovaná Komisiou za kompatibilnú so spoločným trhom sa neberie do úvahy. Navyše tento odsek sa netýka prípadov pomoci takýmto podnikom oznámených pred 31. decem- brom 2000. Komisia je však toho názoru, že pomoc na reštruktura- lizáciu je normálne poskytovať iba jedenkrát, a preto takéto prípady prešetrí v duchu tohto princípu. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 329 c) likvidácia alebo súdom dozorované konanie a kúpa sta- rej spoločnosti nie sú iba nástrojmi ako sa vyhnúť apli- kovaniu princípu „jedenkrát a naposledy“ (Komisia by mohla stanoviť, že ide o takýto prípad, napr. vtedy, ked „ťažkosti, s ktorými sa stretáva kupujúci, boli jasne predvídateľné už vtedy, ked“ sa preberali aktíva starej spoločnosti). (51) Na tomto mieste však treba zdôrazniť, že toto predstavuje pomoc pre počiatočné investície, a tým pomoc na kúpu aktív nemôže byť schválená na základe týchto smerníc (po- zri taktiež bod 7). 3. 2. 4. Novelizácia plánu reštrukturalizácie (52) Tam, kde bola pomoc na reštrukturalizáciu schválená, prí- slušný členský štát môže v priebehu obdobia reštruktura- lizácie požiadať Komisiu, aby dala súhlas na vykonanie zmien v pláne reštrukturalizácie a vo výške pomoci. Komi- sia môže povoliť takéto zmeny, pokiaľ spĺňajú nasledujúce podmienky: a) revidovaný plán musí ešte stále preukazovať návrat k životaschopnosti v rámci rozumného časového hory- zontu; b) pokiaľ dôjde k zvýšenému rozsahu pomoci, všetky požadované kompenzačné opatrenia musia byť rozsia- hlejšie v porovnaní s pôvodne uloženými; c) pokiaľ navrhované kompenzačné opatrenia budúmen- šie vporovnaní s pôvodne plánovanými, rozsah pomoci bude musieť byť patrične znížený; d) nový časový harmonogram implementácie kompen- začných opatrení sa môže oneskorovať vzhľadom na pôvodne prijatý časový harmonogram aj výlučne z dôvodov, na ktoré nemá dosah ani spoločnosť, ani členský štát. Pokiaľ tomu tak nie je, rozsah pomoci sa musí príslušne znížiť. 3. 2. 5. Pomoc na reštrukturalizáciu v dotovaných oblastiach (53) Keďže ekonomická a sociálna súdržnosť je prioritným cie- ľom spoločenstva podľa článku 158 Zmluvy o ES, a keďže sa vyžadujú mnohé politické riešenia, ktoré by podporili tento cieľ podľa článku 159 (1), Komisia musí pri určovaní pomoci na reštrukturalizáciu v dotovaných oblastiach brať do úvahy potreby regionálneho rozvoja. Skutočnosť, že „chorľavá“ firma sa nachádza v dotovanej oblasti, však neospravedlňuje zhovievavý prístup k pomoci na reštruk- turalizáciu; v strednodobom alebo dlhodobom horizonte to totiž regiónu nepomôže, ak sa budú spoločnosti umele podporovať. Ďalej vychádzajúc z obmedzených zdrojov, ktoré sú k dispozícii na podporu regionálneho rozvoja, je to vo vlastnom záujme regiónu, aby použil tieto nedostat- kové zdroje nato, aby rozvíjal čo možno najrýchlejšie alter- natívne aktivity, ktoré sú životaschopné a udržateľné. V konečnom dôsledku narušenia v hospodárskej súťaži sa musia minimalizovať, a to dokonca aj v prípade pomoci firmám v dotovaných oblastiach. (54) Kritériá uvedené v bodoch 29 až 52 sú takto rovnako pou- žiteľné aj v dotovaných oblastiach, a to dokonca aj vtedy, keď sa zvažujú potreby regionálneho rozvoja. V dotova- ných oblastiach – pokiaľ nie je inak uvedené v pravidlách o štátnej pomoci pre daný sektor – môžu byť však pod- mienky na schvaľovanie pomoci menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení. Pokiaľ to bude opodstatnené na základe potrieb regionálneho rozvoja, požadované zníženie kapacity bude menšie v dotovaných oblastiach než v nedotovaných oblastiach a treba rozlišo- vať medzi oblasťami oprávnenými na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. (3) a) zmluvy a medzi oblasťami oprávnenými podľa článku 87 ods. (3) c) a tým vziať do úvahy väčšiu naliehavosť regionálnych problémov v doto- vaných oblastiach, ktoré spadajú do článku 87 ods. (3) a). 3. 2. 6. Pomoc na reštrukturalizáciu malých a stredne veľkých podnikov (55) Pomoc firmám malej a stredne veľkej kategórie (2) má ten- denciu ovplyvňovať obchodné podmienky menej ako pomoc, ktorá sa poskytuje veľkým firmám. Toto sa týka taktiež pomoci určenej na reštrukturalizáciu, takže pod- mienky stanovené v bodoch 29 až 47 sa aplikujú menej striktne; poskytnutie pomoci na reštrukturalizáciu malých a stredne veľkých podnikov sa nebude zvyčajne spájať s kompenzačnými opatreniami (pozri body 35 až 39), pokiaľ toto nie je ustanovené inak v pravidlách o štátnej pomoci pre daný sektor; požiadavky týkajúce sa obsahu správ budú menej prísne (pozri body 45, 46 a 47). Na dru- hej strane, princíp „jedenkrát a naposledy“ (body 48 až 51) sa bude aplikovať na malé a stredne veľké podniky v plnom rozsahu. 3. 2. 7. Pomoc určená na pokrytie sociálnych nákladov na reštrukturalizáciu (56) Plány reštrukturalizácie majú bežne za následok zníženie alebo úplné zanechanie dotknutých činností. Takéto obme- dzenia sú často nevyhnutné v záujme racionalizácie a efek- tívnosti, úplne (1) Článok 159 Zmluvy o ES ustanovuje, okrem iného, že „formulácia a implementácia politiky a akcii spoločenstva a implementácia vnú- torného trhu budú brať do úvahy ciele stanovené v článku 158 a budú prispievať k ich dosiahnutiu“. (2) Tak, ako je to definované v doporučení Komisie z 3. apríla 1996 týkajúcom sa definície malých a stredne veľkých podnikov (Ú. v. ES L 107, 30. 4. 1996, s. 4). 330 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 odhliadnuc od akýchkoľvek znížení kapacity, ktoré sa môžuvyžadovať ako podmienka pre poskytnutie pomoci (najmä v prípadoch, kde existuje na úrovni spoločenstva alebo EHP štrukturálny nadbytok výrobnej kapacity – pozri body 35 až 39). Nech by to už malo akýkoľvek dôvod, takéto opatrenia budú vo všeobecnosti viesť ku zníženiu stavu pracovníkov v spoločnosti. (57) Pracovná legislatíva členských štátov môže obsahovať vše- obecné schémy sociálneho zabezpečenia, na základe kto- rých sa dávky pri výpovedi z dôvodu nadbytočnosti a pen- zie z dôvodu skoršieho odchodu do dôchodku vyplácajú priamo nadbytočným zamestnancom. Takéto schémy sa nesmú považovať za štátnu pomoc spadajúcu do rámca článku 87 ods. (1) do tej miery, ako jedná štát priamo so zamestnancami a spoločnosť nie je v tom angažovaná. (58) Okrem priamych dávok pri výpovedi z dôvodu nadbytoč- nosti a provízií pre zamestnancov pri skoršom odchode do dôchodku všeobecné schémy sociálnej podpory často pred- pisujú vláde uhrádzať náklady na dávky, ktoré spoločnosť poskytuje nadbytočným pracovníkom a ktoré idú nad rámec jej zákonných alebo zmluvných záväzkov. Tam, kde sú takéto schémy všeobecne k dispozícii, bez obmedzení na sektor, pre pracovníkov spĺňajúcich vopred definované a automaticky uplatniteľné podmienky, tieto sa nepovažujú za také, ktoré by v sebe obsahovali pomoc pre firmy vyko- návajúce reštrukturalizáciu podľa článku 87 ods. (1). Na druhej strane, ak sa takéto schémy používajú na podporu reštrukturalizácie v určitých priemyselných odvetviach, môžu sa dobre aplikovať aj tu, vzhľadom na selektívny spô- sob používania pomoci (1). (59) Záväzky, ktoré spoločnosť samotná znáša na základe zamestnaneckej legislatívy alebo kolektívnych zmlúv s odbormi, poskytovať dávky pri výpovedi z dôvodu nad- bytočnosti a/alebo penzie z dôvodu skoršieho odchodu do dôchodku, sú súčasťou normálnych obchodných nákladov, ktoré firma musí hradiť zo svojich vlastných zdrojov. Vzhľadom na tento fakt, akýkoľvek príspevok štátu na tieto náklady sa bude musieť považovať za pomoc. Toto je pravda bez ohľadu na to, či sa takéto platby realizujú priamo vo firme alebo či sa vykonávajú cez vládnu agen- túru zamestnancom. (1) Vo svojom rozsudku z 26. septembra 1996 v kauze C-241/94 (Fran- cúzsko vs. Komisia (1996) Zb. súd. rozh. ESD, s. I - 4551), (Kimberly Clark Sopalin), Súdny dvor potvrdil, že systém financovania zo strany francúzskych úradov na báze voľného úsudku, prostredníctvom Národného fondu zamestnanosti, bol zodpovedný za to, že dostával určité podniky do priaznivejšej situácie v porovnaní s inými podnik- mi, čo bolo kvalifikované ako pomoc v znení článku 87 ods. (1) zmluvy. (Rozsudok súdu nespochybnil závery Komisie, že pomoc bola kompatibilná so spoločným trhom). (60) Komisia má k takejto pomoci kladný prístup, pretože pri- náša ekonomické výhody nad a za rámec záujmov prísluš- nej firmy; uľahčuje štrukturálne zmeny, znižuje tvrdosti a často slúži iba na vyrovnanie rozdielov v záväzkov pred- písaných spoločnostiam národnou legislatívou. (61) Okrem hradenia výdavkov na platby pri výpovedi z dôvodu nadbytočnosti a skoršieho odchodu do dôchodku sa pomoc bežne poskytuje v spojení s daným prípadom reš- trukturalizácie aj na preškoľovanie, poradenstvo a prak- tickú pomoc pri hľadaní alternatívneho zamestnania, na pomoc pri preložení a na odborné zaškolenie a pomoc pre tých zamestnancov, ktorí si želajú začať znovu. Komi- sia má zásadne pozitívny názor na tento druh pomoci. (62) Druh pomoci popísanej v bodoch 56 až 61 musí byť v pláne reštrukturalizácie jasne identifikovaný, pretože pomoc pre sociálne opatrenia výlučne na dávky pre nad- bytočných zamestnancov sa neberie do úvahy na účely sta- novenia rozsahu kompenzačných opatrení uvádzaných v bodoch 35 až 39. (63) Komisia zabezpečí v spoločnom záujme v kontexte plánu reštrukturalizácie, aby sociálne účinky reštrukturalizácie v členských štátoch, ktoré poskytujú viac než jednu pomoc, táto držala na minimálnej úrovni. 4. SCHÉMY POMOCI PRE MALÉ A STREDNE VEĽKÉ PODNIKY 4. 1. VŠEOBECNÉ PRINCÍPY (64) Komisia schváli schémy pomoci nazáchranu a/alebo reš- trukturalizáciu malých alebo stredne veľkých podnikov nachádzajúcich sa v ťažkostiach iba vtedy, keď príslušné firmy zodpovedajú definícii malých a stredne veľkých pod- nikov podľa názoru spoločenstva. Vzhľadom na nasledu- júce špecifické ustanovenia sa bude kompatibilita takýchto schém posudzovať vo svetle podmienok uvedených v kapi- tolách 2 a 3. Akákoľvek pomoc poskytovaná podľa tejto schémy, ak nespĺňa jednu z týchto podmienok, sa musí Komisii individuálne oznámiť a musí byť ňou vopred schvá- lená. 4. 2. OPRÁVNENOSŤ (65) Pokiaľ nie je v pravidlách o štátnej pomoci pre určitý sek- tor ustanovené inak, potom priznávanie pomoci, podľa schém schválených odteraz, malým a stredne veľkým pod- nikom, tieto budú vyňaté z individuálneho oznamovania iba vtedy, keď príslušný podnik spĺňa aspoň jedno z 3 kri- térií uvedených v bode 5. Pomoc podnikom, ktoré nespĺ- ňajú žiadne z týchto 3 kritérií, sa musí Komisii oznamova- ťindividuálne tak, aby Komisia mohla stanoviť, či ich možno kvalifikovať ako firmy nachádzajúce sa v ťažko- stiach. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 331 4. 3. PODMIENKY PRE SCHVÁLENIE SCHÉM POMOCI NA ZÁCHRANU ii) keď niektorá firma prevezme aktíva inej firmy, ktorá sama už prijala pomoc na záchranu alebo na reš- trukturalizáciu. (66) Ak majú byť schémy pomoci schválené Komisiou, na záchranu musia spĺňať podmienky ustanovené v a), b), c) a e) bodu 23. Podmienka d) uvedená v bode 23 sa na účely tejto kapitoly nahrádza nasledovnou podmien- kou: d) Pomoc na záchranu sa môže poskytnúť na dobu nepre- sahujúcu 6 mesiacov, pričom počas tejto doby sa musí vypracovať analýza postavenia firmy. Pred ukončením tejto doby členský štát musí schváliť buď plán reštruk- turalizácie, alebo plán likvidácie alebo požadovať od príjemcu splatenie pôžičky a pomoc zodpovedajúcej rizikovej prirážke. Každá pomoc poskytovaná na dobu dlhšiu ako 6 mesiacov sa musí individuálne oznamovať Komisii. 4. 4. PODMIENKY PRE SCHVÁLENIE SCHÉM POMOCI NA REŠTRUKTURALIZÁCIU (67) Komisia schváli schémy pomoci na reštrukturalizácia iba vtedy, ak poskytnutie pomoci bude podmienené tým, že príjemca bude v plnom rozsahu implementovať plán reš- trukturalizácie, ktorý schválil príslušný členský štát a ktorý spĺňa nasledovné podmienky: e) Zmena plánu reštrukturalizácie: akékoľvek zmeny plánu musia vyhovovať pravidlám ustanoveným v bode 52. 4. 5. SPOLOČNÉ PODMIENKY PRE SCHVAĽOVANIE SCHÉM POMOCI NA ZÁCHRANU A/ALEBO REŠ- TRUKTURALIZÁCIU (68) V schémach musí byť špecifikovaná výška pomoci, ktorá môže byť poskytnutá každej firme ako súčasť operácie na záchranu alebo reštrukturalizáciu, vrátane situácie, kedy bol plán modifikovaný. Akákoľvek pomoc, presahujúca túto výšku, musí byť individuálne hlásená Komisii. Maxi- málna výška pomoci nesmie prekročiť hodnotu 10 milió- nov eur, vrátane akejkoľvek pomoci z iných zdrojov alebo na základe iných schém. 4. 6. MONITOROVANIE A VÝROČNÉ SPRÁVY a) Obnovenie životaschopnosti: uplatňujú sa kritériá uvedené v bodoch 31 až 34. b) Zabránenie nenáležitým narušeniam hospodárskej súťaže: pretože pomoc malým a stredne veľkým podnikom má tendenciu deformovať hospodársku súťaž v menšej mie- re, zásady uvedené v bodoch 35 až 39 – totiž, že prí- tomnosť firmy príjemcu na relevantnom trhu (trhoch) sa bude musieť znížiť – sa neuplatňujú, pokiaľ nie je v pravidlách o štátnej pomoci pre určitý sektor uvedené inak. Schémy musia však tak či onak zabezpečiť, že firmy príjemcu nezvýšia svoju kapacitu počas trvania plánu reštrukturalizácie. c) Pomoc limitovaná na nevyhnutné minimum: platia zásady uvedené v bodoch 40 a 41. (69) Body 45, 46 a 47 sa neaplikujú na schémy pomoci. Prav- da, podmienkou schválenia bude predloženie správ o rea- lizácii schémy, obvykle na ročnom základe, ktoré budú obsahovať informácie špecifikované v pokynoch Komisie pre vypracovávanie štandardizovaných správ (1). Správy musia taktiež obsahovať zoznam všetkých recipientských firiem, pričom pre každú z nich bude uvedené: a) názov spoločnosti; b) jej sektorový kód s použitím dvojciferných sektorových klasifikačných kódov podľa NACE (2); c) počet zamestnancov; d) ročný obrat a hodnota účtovnej súvahy; e) garantovaná výška pomoci; d) Princíp „jedenkrát a naposledy“: uplatňuje sa pravidlo uve- dené v bodoch 48 až 51. Členské štáty však musia opa- trenia oznámiť Komisii individuálne vtedy, keď sa robí výnimka z tejto zásady: i) za výnimočných a nepredvítateľných okolností, za ktoré spoločnosť nie je zodpovedná; f) tam, kde je to vhodné, akákoľvek pomoc na reštruktu- ralizáciu alebo iná podpora, s ktorou sa nakladalo ako s pomocou, ktorá sa prijala v minulosti; (1) Pozri list členským štátom z 22. februára 1994: Právo hospodárskej súťaže v Európskych spoločenstvách, zväzok IIA. (2) Štatistická klasifikácia ekonomických aktivít v Európskom spoločen- stve, uverejnená Štatistickým úradom Európskych spoločenstiev. 332 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 g) či takáto spoločnosť príjemcu bola, alebo nebola v likvi- dácii alebo bola predmetom konania vo veci kolektív- nej insolventnosti pred ukončením doby reštrukturali- zácie. 5. USTANOVENIA APLIKOVATEĽNÉ PRE POMOC NA REŠTRUKTURALIZÁCIU V SEKTORE PÔDOHOSPODÁRSTVA (1) 5. 1. ZNÍŽENIE KAPACITY (70) Body 35 až 39 a 55 a 67 b) stanovujú, že požiadavka na kompenzačné opatrenia sa obvykle neuplatňuje v prí- pade malých a stredne veľkých podnikov, pokiaľ nie je v pravidlách o sektorovo-špecifickej štátnej pomoci uve- dené inak. V sektore pôdohospodárstva Komisia bude obvykle vyžadovať v súlade so zásadami stanovenými v bodoch 35 až 39, aby kompenzačné opatrenia vykonali všetci príjemcovia pomoci na reštrukturalizáciu bez ohľadu na svoju veľkosť. Členské štáty však môžu alternatívne uplatňovať na pôdohospodárstvo špeciálne pravidlá stano- vené v bodoch 73 až 82. 5. 2. DEFINÍCIA NADBYTOČNEJ KAPACITY (71) V sektore pôdohospodárstva a na účely týchto smerníc štrukturálnu nadbytočnú kapacitu definuje Komisia z prí- padu na prípad, pričom berie do úvahy najmä: a) rozsah a trendy pre kategóriu relevantného produktu v priebehu predchádzajúcich 3 rokov uplatňovania opatrení na stabilizáciu trhu, najmä refundovanie a stiahnutie vývozu z trhu, vývoj cien na svetových trhoch a prítomnosť sektorových obmedzení v legisla- tíve spoločenstva. Primárne produkty podliehajúce pro- dukčným kvótam sa budú považovať za také, ktoré nemajú nadbytočnú kapacitu; b) pokiaľ ide o rybolov a pestovanie kultúr vo vode, špe- cifické charakteristiky sektora a pravidlá spoločenstva, ktorými sa tento sektor riadi, a to najmä usmernenia na prešetrovanie štátnej pomoci pre rybolov a pestova- nie kultúr vo vode (2) a nariadenie Rady (ES) č. 2468/98 (3). 5. 3. OPRÁVNENOSŤ PRE SCHÉMY POMOCI NA ZÁCHRANU A REŠTRUKTURALIZÁCIU (72) Bod 65 týkajúci sa oprávnenosti pre schémy pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu pre malé a stredne veľké a konkrétne oslobodenie od požiadavky podniky (1) Na účely týchto smerníc sa týka všetkých operátorov zaangažova- ných vo výrobe a/alebo v obchode s produktmi uvedenými v prílohe I zmluvy, vrátane rybolovu a pestovania kultúr vo vode, ale s náleži- tým zreteľom na špecifické charakteristiky daného sektora a pravidlá spoločenstva, ktorými sa tento sektor riadi. (2) Ú. v. ES C 100, 27. 3. 1997, s. 12. (3) Ú. v. ES L 312, 20. 11. 1998, s. 19. individuálne oznamovať akékoľvek poskytnutie takejto pomoci sa netýka sektoru pôdohospodárstva (výroba, spra- covanie a odbyt). V tomto sektore a na základe schém pomoci schvaľovaných odteraz poskytnutie pomoci malým a stredne veľkým podnikom, ktoré nespĺňajú pod- mienky ustanovené v tomto bode, môžu byť aj tak oslobo- dené od povinnosti individuálneho hlásenia. 5. 4. ZNÍŽENIE KAPACITY (73) Komisia na žiadosť príslušného členského štátu, ako alter- natívu k všeobecným ustanoveniam týchto smerníc týka- júcich sa zníženia kapacity, bude uplatňovať na operáto- rov v sektore pôdohospodárstva nasledovné ustanovenia. a) Všeobecný prípad (74) Tam, kde existuje štrukturálny nadbytok výrobnej kapaci- ty, sa uplatňuje požiadavka na nevratné zníženie alebo uza- tvorenie kapacity uvedená v bodoch 35 až 39. Pravda, v prípade základnej pôdohospodárskej produkcie je táto požiadavka nahradená požiadavkou, aby takéto zníženie alebo uzatvorenie kapacity pokračovalo po dobu najmenej 5 rokov s tým, že: i) v prípade opatrení zameraných na určité produkty alebo operátorov musí obvykle zníženie výrobnej kapa- city dosiahnuť 16 % (4) z toho, na čo sa skutočne posky- tuje pomoc na reštrukturalizáciu; ii) v prípade iných opatrení, ktoré nie sú takto zamerané, musí vyššie uvedené zníženie kapacity obvykle dosiah- nuť 8 % (4) hodnoty výroby produktov so štrukturál- nym nadbytkom, na ktoré sa efektívne poskytuje pomoc na reštrukturalizáciu. (75) Pri určovaní oprávnenosti pomoci na reštrukturalizáciu a jej výšky sa nebude brať ohľad na bremená zhodnosti s kvótami spoločenstva a na príbuzné ustanovenia apliko- vateľné na úrovni individuálnych operátorov. b) Špeciálny prípad malých pôdohospodárskych podnikov (MPP) (76) Na účely týchto smerníc sú MPP (malé pôdohospodárske podniky) definované ako takí operátori v sektore pôdoho- spodárstva, ktorí nemajú viac ako 10 ročných pracovných jednotiek. (4) V prípade pomoci na reštrukturalizáciu poskytovanú v dotovaných oblastiach, vrátane menej preferovaných regiónov, požiadavka na zníženie kapacity bude znížená na 2 percentuálne body. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 333 (77) V prípade malých pôdohospodárskych podnikov (MPP) požiadavka na nezvratné zníženie alebo uzatvorenie kapa- city sa môže považovať za dosiahnutú na úrovni relevant- ného trhu (nemusí nevyhnutne zahŕňať výlučne, ba dokonca ani jedného príjemcov pomoci na reštrukturali- záciu). Vzhľadom na zhodnosť s ustanoveniami Spoločnej poľnohospodárskej politiky je na členských štátoch, aby si zgolili, aký systém zníženia kapacity budú aplikovať na MPP. V takýchto prípadoch členské štáty musia – ako všeobecné pravidlo – preukázať, že: akéhokoľvek následného (nadväzného) dvanásťmesač- ného obdobia nebude obsahovať také množstvo pro- duktu, ktoré by presahovalo 3 % celkovej ročnej pro- dukcie takýchto produktov v danej krajine; ii) pri opatreniach nezameraných takýmto smerom, kde súhrn rozhodnutí prijatých v prospech všetkých prí- jemcov počas akéhokoľvek nepretržitého dvanásťme- sačného obdobia nebude obsahovať hodnotu produk- tu, ktorý presahuje 1,5 % celkovej ročnej hodnoty pôdohospodárskej produkcie v danej krajine. i) v prípade opatrení zameraných na jednotlivé produkty alebo operátorov systém v príslušnom členskom štáte zníži výrobnú kapacitu produktu (produktov) so štruk- turálnym nadbytkom o 10 % (1) z toho, na čo sa pomoc na reštrukturalizáciu efektívne poskytuje; ii) v prípade iných opatrení nezameraných týmto smerom, takéto zníženie kapacity musí dosiahnuť 5 % (1) z hod- noty výroby produktov so štrukturálnym nadbytkom, na ktoré sa pomoc na reštrukturalizáciu skutočne poskytuje. Toto zníženia sa môže dotýkať buď produk- tov, ktoré skutočne profitujú z tejto pomoci na reštruk- turalizáciu, alebo akýchkoľvek iných produktov so štrukturálnym nadbytkom, uvedených v prílohe I. Členské štáty musia taktiež preukázať, že zníženie kapacity bude naviac k akémukoľvek takému zníženiu, ktoré by sa aplikovalo v prípade absencie pomoci na reštrukturalizá- ciu. (78) Tam, kde sa neusilujeme o zníženie kapacity na úrovni prí- jemcu pomoci, opatrenia na dosiahnutie zníženia musia byť implementované najneskôr do dvoch rokov po tom, ako sa dosiahol prah stanovený v bodoch 79, 80 a 81. c) Zvláštne okolnosti pre všetkých operátorov v sektore pôdoho- spodárstva (79) V rámci tohto sektora dokonca aj veľmi malé rozsahy pomoci sú schopné spĺňať podmienky článku 87 ods. (1) zmluvy. Pravda, pri uznávaní praktických problémov spo- jených so znížením kapacity na úrovni základnej pôdoho- spodárskej výroby (a nepriamo pri spracovaní a uvádzaní produktov podľa prílohy I zmluvy na trh), dokonca pri uznávaní spoločného záujmu za oprávňujúci na výnimku podľa článku 87 ods. (3) c), Komisia – na základe dodržia- vania všetkých ostatných podmienok – sa zriekne požia- daviek na zníženie kapacity v nasledovných situáciách: (80) Na žiadosť príslušného členského štátu geografické hľadi- ská podľa i) a ii) bodu 79 môžu byť pre akékoľvek opatre- nie určené na regionálnej úrovni. Vo všetkých prípadoch meranie produkcie určitej krajiny (alebo určitého regiónu) sa bude opierať o bežné úrovne výroby (vo všeobecnosti to bude priemer za posledné tri roky) a – pokiaľ ide o množ- stvo alebo hodnotu produkcie príjemcov – bude predsta- vovať produkciu ich podnikov pred rozhodnutím o poskyt- nutí pomoci. (81) Upustenie od požiadavky na zníženie kapacity nebude v žiadnom prípade implikovať toleranciu investičnej pomoci týkajúcu sa aktivít podliehajúcich sektorovým limi- tom. (82) V prípadoch, keď sú limity na výnimku zo zníženia kapa- city na základe bodov 79, 80 a 81 prekročené: i) zníženie kapacity, ktoré sa má dosiahnuť, bude stano- vené na základe celkovej podporovanej kapacity a nie iba tej časti, ktorá prekračuje dané prahové hodnoty; ii) pokiaľ ide o príjemcov iných ako sú MPP, ktoré už boli akceptované pre poskytnutie pomoci skôr než sa dosiahli prahové hodnoty, zníženie kapacity sa dá dosiahnuť opatreniami analogickými s opatreniami pre (MPP) malé pôdohospodárske podniky podľa bodov 76, 77 a 78. 5. 5. PODMIENKA „JEDENKRÁT A NAPOSLEDY“ i) pri opatreniach zameraných na akúkoľvek špeciálnu kategóriu produktov alebo operátorov, kde súhrn roz- hodnutí prijatých v prospech všetkých príjemcov počas (1) V prípade pomoci na reštrukturalizáciu poskytovanú v dotovaných oblastiach, vrátane menej preferovaných regiónov, požiadavka na zníženie kapacity bude znížená na 2 percentuálne body. (83) Zásada, že pomoc na reštrukturalizáciu sa má poskytovať iba jedenkrát, sa aplikuje aj v sektore pôdohospodárstva. Pravda, derogáciou bodov 48 až 51 a 67, pokiaľ sa týka individuálnych poskytnutí pomoci a schém na záchranu a reštrukturalizáciu týkajúcich sa základnej pôdohospodár- skej výroby, obdobie, počas ktorého sa nesmie poskytnúť žiadna ďalšia pomoc s výnimkou mimoriadnych a nepred- je vídateľných okolností, za ktoré spoločnosť nie 334 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 zodpovedná, sa skracuje na 5 rokov. Derogácie tejto zásady nie je treba individuálne hlásiť Komisii, za predpokladu, že budú vykonané v súlade s podmienkami stanovenými v schéme a schválené Komisiou. Zmeny v schémach na záchranu a reštrukturalizáciu, ktoré mali brať do úvahy vývoj na trhu, ktorý nebol predvídateľný v čase, keď tieto schémy schvaľovala Komisia, sa prešetria spôsobom z prí- padu na prípad. 5. 6. MONITOROVANIE A VÝROČNÉ SPRÁVY 6. 1. INDIVIDUÁLNE OHLASOVANIE AKEJKOĽVEK POMOCI NA HMOTNÉ INVESTÍCIE POČAS OBDOBIA REŠTRUKTURALIZÁCIE (88) Ak veľký podnik dostane pomoc na účely reštrukturalizá- cie preskúmavanej podľa týchto smerníc, potom poskytnu- tie akejkoľvek inej investičnej pomoci počas obdobia reš- trukturalizácie – a to dokonca aj v súlade so schémou, ktorá už bola schválená – má tendenciu ovplyvňovať hodnote- nie Komisie o rozsahu požadovaných kompenzačných opatrení. (84) Pravidlá stanovené v kapitolách 3 a 4 sa týkajú monitoro- vania a výročných správ v sektore pôdohospodárstva, až na povinnosť dodať zoznam všetkých príjemcov pomoci a určité informácie o každom z nich [body 69 a) až g)]. Posledne menovaná povinnosť sa netýka schém pre malé pôdohospodárske podniky. (89) Počas obdobia reštrukturalizácie takéhoto podniku každá pomoc plánovaná na podporu hmotných investícií (či už je určená na podporu regionálneho rozvoja, ochrany život- ného prostredia, alebo akýchkoľvek iných cieľov) a udelená po 30. júni 2000, sa musí individuálne hlásiť, pokiaľ nie je krytá pravidlom de minimis (2). (85) Tam, kde sa použili ustanovenia bodov 73 až 82, správy musia obsahovať aj údaje preukazujúce buď: a) množstvo (alebo hodnotu) produkcie, ktorá efektívne profitovala z pomoci na reštrukturalizáciu a údaje o zní- žení kapacity dosiahnuté na základe týchto bodov; alebo b) že podmienky na oslobodenie od zníženej kapacity v súlade s bodmi 79, 80 a 81 boli splnené. 5. 7. DEFINÍCIA „DOTOVANÝCH OBLASTÍ“ (86) Na účely týchto smerníc „dotované oblasti“ (pozri body 53 a 54) musia zahŕňať taktiež, v prípade operátorov v sek- tore pôdohospodárstva, aj menej preferované oblasti defi- nované 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podporovaní rozvoja vidieku zo strany usmerňovacieho Európskeho a záručného fondu (EPUZF) a pozmeňujúce a rušiace nie- ktoré nariadenia (1). poľnohospodárskeho nariadení Rady (ES) č. v 6. PRIMERANÉ OPATRENIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. (1) 6. 2. NUTNOSŤ INFORMOVAŤ KOMISIU O AKEJ- KOĽVEK POMOCI POSKYTNUTEJ FIRME PRÍ- JEMCU (90) Ak veľký podnik získa pomoc na reštrukturalizáciu preve- renú v zmysle týchto smerníc, monitorovanie uspokojivej implementácie rozhodnutí Komisie o takejto pomoci si vyžaduje vysokú mieru transparentnosti s ohľadom na akú- koľvek pomoc, ktorú by daná firma mohla získať, a to dokonca aj v súlade so schémou, ktorá už bola schválená a dokonca aj v prípade, kde takáto pomoc nepodlieha indi- viduálnemu oznamovaniu podľa bodov 88 a 89. (91) S účinnosťou od 30. júna 2000 hlásenia o pomoci na reš- trukturalizáciu veľkého podniku musia uvádzať, kvôli informovanosti aj inú pomoc akéhokoľvek druhu, ktorej poskytnutie príjemcovej firme sa plánuje počas obdobia reštrukturalizácie, pokiaľ to nie je zabezpečené pravidlom de minimis. (92) Obdobne správy, ktoré sa musia predkladať v súlade s bodmi 45, 46 a 47 týchto smerníc, musia uvádzať inú pomoc poskytnutú príjemcovej firme počas daného obdo- bia a akúkoľvek inú pomoc, ktorej poskytnutie sa plánuje príjemcovej firme počas obdobia reštrukturalizácie, pokiaľ to nespadá do pravidla de minimis. (87) Komisia navrhuje podľa článku 88 ods. (1) zmluvy, aby členské štáty prijali príslušné opatrenia ustanovené v ďal- šom texte so zreteľom na ich schémy pomoci. Komisia podmieni schválenie akejkoľvek budúcej schémy súladom s nižšie uvedenými opatreniami. (93) Komisia si vyhradzuje právo začať konanie podľa článku 88 ods. (2) zmluvy voči každej pomoci danej firme, pokiaľ poskytnutie takejto pomoci v zmysle schválených schém môže mať tendenciu obchádzať požiadavky týchto smer- níc. (1) Ú. v. ES L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (2) Ú. v. ES C 68, 6. 3. 1996, s. 9. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 335 6. 3. PRISPÔSOBENIE EXISTUJÚCICH SCHÉM ZÁCH- RANY A REŠTRUKTURALIZÁCIE V DUCHU TÝCHTO USMERNENÍ v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Zostanú v plat- nosti, pokiaľ nebude ustanovené inak v žiadnom novom rozhodnutí, po dobu 5 rokov. (94) Členské štáty musia prispôsobiť svoje existujúce schémy pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, ktoré majú zostať v platnosti po 30. júni 2000 tak, aby ich zosúladili s týmito usmerneniami, najmä s požiadavkami kapitoly 4 a po tomto dátume. (95) Aby sa Komisii umožnilo monitorovať proces prispôsobo- vania, členské štáty jej musia poskytnúť zoznam všetkých takýchto schém pred 31. decembrom 1999. Následne jej musia – v každom prípade pred 30. júnom 2000 – poskyt- núť dostatočné informácie, ktoré jej umožnia skontrolovať, či tieto schémy boli skutočne zmenené v súlade s týmito usmerneniami. 7. NADOBUDNUTIE ÚČINNOSTI, DOBA TRVANIA A REVÍZIA TÝCHTO USMERNENÍ 7. 1. NOVELIZÁCIA POMOCI USMERNENÍ REGIONÁLNEJ (96) Bod 4. 4 týchto usmernení o národnej regionálnej pomoci (1) sa týmto mení vymazaním textu od slova „po- kiaľ“ až do konca tohto bodu. Tento text vylúčil z rozsahu „pôvodné investície“ kúpu zariadenia od firmy nachádza- júcej sa v ťažkostiach a v tom prípade ju vylúčil z opráv- nenia na regionálnu pomoc. Preto už takéto vylúčenie naď- alej neplatí. V prípade, že sa prevádzka kupuje od firmy nachádzajúcej sa v ťažkostiach, musí byť preukázané najmä to, že podmienka stanovená v bode 4. 5 – totiž, že transak- cia prebehne za trhových podmienok - bola splnená. 7. 3. POMOC MALÝM A STREDNE VEĽKÝM PODNI- KOM (98) Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu malých a stredne veľkých podnikov oznámená pred 30. aprílom 2000 (indi- viduálne alebo v schémach) bude vyhodnocovaná v zmy- sle usmernení platných pred prijatím tohto textu. Predĺže- nie účinnosti takýchto usmernení, ktoré bolo oznámené členským štátom a zverejnené v Úradnom vestníku Európ- skych spoločenstiev 10. marca 1999 (pozri poznámku pod čiarou 2), je preto pre takúto pomoc obnovená. (99) Každá schéma je však predmetom príslušných opatrení, na ktoré sa odvolávame v bodoch 94 a 95, pokiaľ sa počíta s tým, že schéma zostane v realizácii po 30. júni 2000. 7. 4. POMOC VEĽKÝM PODNIKOM (100) Vzhľadom na ustanovenia uvedené v ďalšom texte Komi- sia zhodnotí kompatibilitu so spoločným trhom akejkoľ- vek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu veľkých podnikov na základe týchto usmernení, akonáhle budú uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Oznámenia zaregistrované Komisiou pred týmto dátumom budú preverené v svetle kritérií platných v čase oznáme- nia. 7. 5. NEOZNAMOVANÁ POMOC (101) Komisia prešetrí kompatibilitu so spoločným trhom pri každej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu poskyto- vanej bez jej schválenia, teda v rozpore s článkom 88 ods. (3) zmluvy: 7. 2. NADOBUDNUTIE ÚČINNOSTI A DĹŽKA TRVA- NIA a) na základe týchto usmernení, pokiaľ sa nejaká alebo všetka pomoc poskytuje po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev; (97) S výhradou na ustanovenia uvedené v ďalšom texte, tieto usmernenia nadobudnú účinnosť dňom ich uverejnenia b) na základe usmernení platných v čase poskytovania pomoci vo všetkých ostatných prípadoch. (1) Ú. v. ES C 74, 10. 3. 1998, s. 9. 336 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 FORMA OZNAMOVANIA INDIVIDUÁLNEHO POSKYTNUTIA POMOCI NA REŠTRUKTURALIZÁCIU PRÍLOHA I I. Informácie o spoločnosti — názov spoločnosti, — právny status, — sektor, v ktorom spoločnosť operuje, na základe príslušného kódu NACE, — mená hlavných akcionárov a rozsah ich vlastníctva, — zoznam všetkých akcionárskych dohôd (vytvorenie zdravého jadra, nákupné opčné práva atď. ), — pokiaľ spoločnosť patrí do nejakej skupiny, tak je nutná kópia úplnej aktualizovanej organizačnej schémy celej skupiny znázorňujúca prepojenia medzi jej členmi (kapitál a hlasovacie práva), — ak spoločnosť vznikla na základe kúpy aktív po likvidácii alebo správnom konaní pod súdnym dozorom, tak je nutné uviesť vyššie uvedené detaily aj o príslušnej firme (firmách), — rozmiestnenie všetkých hlavných výrobných lokalít vo svete, spolu s pracovnými silami, — ak sa so spoločnosťou zaobchádza ako s malým a stredne veľkým podnikom, tak členský štát musí predložiť dôkaz, že spĺňa všetky kritériá v zmysle definície spoločenstva. Ak tomu tak je, musí vysvetliť prečo spoločnosť nie je kvalifikovaná pre schému pomoci na reštrukturalizáciu pre malé a stredne veľké podniky (buď žiadna takáto schéma neexistuje, alebo spoločnosť nespĺňa kritériá oprávnenosti), — kópia posledných troch výkazov o strate a zisku (ak je to možné) alebo aspoň najnovšieho, — kópia akéhokoľvek súdneho rozhodnutia o vymenovaní správcu alebo o začatí vyšetrovania v spoločnosti. II. Prehľady o trhu Členský štát musí poskytnúť kópiu prehľadu o trhu (trhoch) obsluhovaného firmou nachádzajúcou sa v ťažkostiach, aj s názvom organizácie, ktorá ho vypracovala. Prehľad o trhu musí obsahovať najmä: — presnú definíciu trhu pokrývaného týmto prehľadom, — názvy hlavných konkurentov spoločnosti s ich podielmi na svetovom trhu, trhu spoločenstva a na domácom trhu, — vývoj trhových podielov v spoločnosti v posledných rokoch, — stanovenie celkovej výrobnej kapacity a dopytu na úrovni spoločenstva so záverom, či existuje, alebo neexistuje nadbytočná kapacita na trhu, — prognózy na úrovni spoločenstva trendov dopytu, súhrnnej kapacity a cien na trhu na obdobie nadchádzajúcich piatich rokov. III. Popis pomoci — preukázať, že ťažkosti spoločnosti sú jej vlastné a nie sú výsledkom ľubovoľného rozvrhu nákladov v rámci skupiny, — stanoviť, či spoločnosť už dostala pomoc na záchranu a ak áno, uviesť dátum schválenia, pripojiť záväzok členského štátu, predložiť plán reštrukturalizácie alebo likvidácie, — stanoviť, či spoločnosť alebo ktorákoľvek z jej filiálok, v ktorých drží nie menej ako 25 % kapitálu alebo hlasovacích práv už v minulosti dostali pomoc na reštrukturalizáciu alebo pomoc považovanú za takúto. Ak áno, treba uviesť odkazy na predchádzajúce rozhodnutia Komisie, 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 337 — indikovať, akú formu by mala pomoc mať a celkovú výšku príslušného finančného prospechu, — popísať kompenzačné opatrenia navrhované so zámerom zmierniť deformačné účinky na hospodársku súťaž na úrovni spoločenstva, — špecifikovať každú pomoc akéhokoľvek druhu, ktorú firma pravdepodobne dostane pred ukončením obdobia svojej reštrukturalizácie, pokiaľ to nie je pokryté pravidlom de minimis. IV. Plán reštrukturalizácie Členský štát musí dodať plán reštrukturalizácie vypracovaný v súlade s bodmi 29 až 47 a obsahujúci minimálne nasledovné informácie: — prezentácia rôznych trhových predpokladov vyplývajúcich z prehľadu trhu, — analýza dôvodov a príčin prečo sa firma dostala do akont, — prezentácia navrhovanej stratégie firmy pre budúcnosť, — popis rôznych plánovaných reštrukturalizačných opatrení a náklady na ne, — komparatívne stanovenie ekonomických a sociálnych dôsledkov – na regionálnej a/alebo národnej úrovni – zániku firmy nachádzajúcej sa v ťažkostiach a implementácie plánu reštrukturalizácie, — časový harmonogram implementácie rôznych opatrení a konečný termín implementácie plánu reštrukturalizácie v jeho celistvosti, — veľmi presný popis finančných dohôd o reštrukturalizácii, — používanie kapitálu, ktorý je ešte stále k dispozícii, — predaj aktív alebo filiálok takým spôsobom, aby sa pomohlo financovaniu reštrukturalizácie, — finančný záväzok rôznych súkromných akcionárov a hlavných požičiavajúcich bánk, — výška verejnej pomoci a preukázanie potreby takejto čiastky, — tam, kde je to vhodné, poskytnutie splatných pôžičiek alebo vsunutie doložky „lepšieho majetku“ tak, aby bola zabezpečená úhrada pôžičky, — navrhované účty zisku a strát na najbližších päť rokov s odhadovanou návratnosťou kapitálu a s citlivostnou štúdiou založenou na niekoľkých scenároch, — záznam diskusií o plánovanej reštrukturalizácii vedených s odbormi, ktoré reprezentovali zamestnancov firmy, — meno (mená) autora (autorov) plánu reštrukturalizácie a dátum jeho vypracovania. V. Záväzok členského štátu Členský štát sa musí zaviazať poskytnúť – v správach o pomoci na reštrukturalizáciu, ktorá bola povolená – všetky relevantné informácie týkajúce sa pomoci akéhokoľvek druhu poskytovanej firme, ktorá dostáva pomoc z titulu reštrukturalizácie, či už ide o pomoc na základe schły, alebo nie, a to až do ukončenia obdobia reštrukturalizácie. 338 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 PRÍLOHA II FORMA HLÁSENIA POMOCI NA ZÁCHRANU Podstatné informácie o spoločnosti Názov spoločnosti: Právny status: Sektor, v ktorom operuje: Pracovníci (konsolidovaní podľa potreby): Prevádzkové náklady a finančné náklady v priebehu posledných dvanástich mesiacov: Maximálna čiastka, ktorú si treba vypožičať: Názov (meno) požičiavateľa: Podstatné podporné dokumenty, ktoré sa musia dodať — posledný účet zisku a strát s účtovnou súvahou alebo súdne rozhodnutie o zat. vyšetrovania danej spoločnosti podľa národného zákona o obchodných spoločnostiach (obchodné právo), — záväzok členského štátu predložiť Komisii max. do 6 mesiacov od dátumu schválenia pomoci na záchranu – buď plán reštrukturalizácie, alebo plán likvidácie alebo dôkaz o tom, že tak pôžička, ako aj pomoc boli úplne splatené, — plán likvidity na nasledujúcich šesť mesiacov s uvedením čiastok, ktoré sa musia vypožičať v krátkodobom časovom horizonte, — kópiu ponuky pôžičky (spojenej s pomocou na záchranu) firme nachádzajúcej sa v ťažkostiach špecifikujúca podmienky splácania vypožičaných čiastok a lehotu úhrady, — kópiu návrhu garancie pokrývajúcej predmetnú pôžičku tam, kde si to vyžaduje garanciu


title: Die regionale und lokale Demokratie in der Europäischen Union.

eurovoc_concepts:
EU Member State
comparative study
democracy
history
political system


title: Uredba Sveta (ES) št. 2166/1999 z dne 8. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2494/95 glede minimalnih standardov za obravnavo proizvodov v zdravstvu, izobraževanju in socialnem varstvu v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin

eurovoc_concepts:
consumer price
goods and services
harmonisation of prices
health policy
social security
teaching

text: 10/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 31999R2166 14. 10. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI UREDBA SVETA (ES) št. 2166/1999 z dne 8. oktobra 1999 201 L 266/1 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2494/95 glede minimalnih standardov za izobraževanju in socialnem varstvu v harmoniziranem obravnavo proizvodov v zdravstvu, indeksu cen življenjskih potrebščin SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. okto- bra 1995 glede harmoniziranih indeksov cen življenjskih potre- bščin (1) in zlasti členov 4 in 5(3) Uredbe, ob upoštevanju predloga Komisije, po posvetu z Evropsko centralno banko (2), ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) Na podlagi člena 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 2494/95 se od vsake države članice zahteva, da pripravi harmoniziran indeks cen življenjskih potrebščin (HICP), začenši z inde- ksom za januar 1997. Uredba Komisije (ES) št. 1749/96 (3) določa zajetje HICP kot tisto blago in storitve, ki so vključene v denarne izdatke gospodinjstev za končno potrošnjo; blago in sto- ritve v zdravstvu, izobraževanju in socialnem varstvu so del zajetja HICP; denarna končna potrošnja gospodinj- stev zajema izdatke posameznikov, ki živijo v institucio- nalnih gospodinjstvih in ki bi morali biti razvrščeni v skladu s kategorijami COICOP/HICP, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 2214/96 (4). Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1749/96, zlasti člena 3 in Priloge Ia Uredbe, je treba decembra 1999 izvesti razširjeno zajetje v zdravstvu, izobraževanju in social- nem varstvu in ga uveljaviti z indeksom za januar 2000, s čimer je treba določiti metodološke podrobnosti vklju- čitve po postopku, določenem v členu 14 okvirne Uredbe (ES) št. 2494/95. Časovni razpored vključitve storitev bolnišnic in storitev socialnega varstva na domu, v domovih za ostarele in domovih za invalide je treba določiti po enakem postopku. (4) (5) (6) Obstajajo znatne postopkovne razlike pri obravnavi blaga in storitev v zdravstvu, izobraževanju in socialnem varstvu v HICP; za omenjeno blago in storitve je potrebna usklajena metodologija, da se zagotovi izpol- njevanje zahteve po primerljivosti nastalih HICP iz člena 4 Uredbe (ES) št. 2494/95. Obravnava blaga in storitev v zdravstvu, izobraževanju in socialnem varstvu je v skladu z opredelitvami, določe- nimi v Evropskem sistemu računov (ESR) 1995, ki ga ureja Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 (5). Odbor za statistični program ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik; v tem primeru Komisija po postopku, določenem v členu 14(2) Uredbe (ES) št. 2494/95, brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Cilj (1) UL L 257, 27. 10. 1995, str. 1. (2) Mnenje, podano 24. avgusta 1999. (3) UL L 229, 10. 9. 1996, str. 3. Uredba, kot je bila spremenjena z Uredbama Sveta (ES) št. 1687/98 (UL L 214, 31. 7. 1998, str. 12) in št. 1688/98 (UL L 214, 31. 7. 1998, str. 23). (4) UL L 296, 21. 11. 1996, str. 8. Uredba, kot je bila nazadnje spreeme- njena z Uredbo (ES) št. 1749/1999 (UL L 214, 13. 8. 1999, str. 1). Cilj te uredbe je določitev minimalnih standardov za obravnavo blaga in storitev v zdravstvu, izobraževanju in socialnem var- (5) UL L 310, 30. 11. 1996, str. 1. Uredba, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 448/98 (UL L 58, 27. 2. 1998, str. 1). 202 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 1 stvu v harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin, v nadaljnjem besedilu HICP, da se zagotovi njihova zanesljivost in ustreznost ter izpolni zahteva po primerljivosti, določena v členu 4 Uredbe (ES) št. 2494/95. Člen 2 Opredelitev pojmov 1. Povračila se nanašajo na plačila državnih uradov, organi- zacij socialnega varstva ali neprofitnih institucij (NPISG) gospo- dinjstvom, ki se izvedejo kot neposredne posledice nakupov posameznega specificiranega blaga in storitev, prvotno plača- nih s strani gospodinjstev. 2. Plačila odškodninskih zahtevkov, ki plačajo zavarovalnice, ne predstavljajo povračil. jih gospodinjstvom Druga izplačila ali popusti, ki jih državni uradi, organiza- 3. cije socialnega varstva ali NPISG dajejo gospodinjstvom v obliki pomoči za zmanjšanje gospodinjskih izdatkov, kot so stano- vanjski dodatki najemnikom ali izplačila zaradi bolezni, invalid- nosti, varstva starejših sorodnikov ali štipendije za študente, se obravnavajo kot socialni prejemki v denarju. Štejejo kot tran- sferji dohodka gospodinjstvom in ne predstavljajo povračil. Člen 3 Zajetje Blago in storitve v zdravstvu, izobraževanju in socialnem 1. varstvu, pri katerih nastanejo denarni izdatki za končno potrošnjo, so vključeni v HICP in razvrščeni v skladu s COICOP/HICP, kot (ES) št. 2214/96. je določeno v Uredbi Komisije Vsi subjekti, ki zagotavljajo blago in storitve v zdravstvu, 2. izobraževanju in socialnem varstvu, kot so državne in zasebne institucije, NPISG ali samozaposlene osebe, so zajeti v HICP, neodvisno od njihovega statusa. Izključeni so posamezniki ali skupine posameznikov proizvajalcev blaga ter nefinančnih sto- ritev za izključno lastno končno porabo. 3. V skladu s COICOP/HICP vključuje izobraževanje (odde- lek 10) samo storitve izobraževanja. Če skupna zaračunana cena za storitve izobraževanja vključuje izobraževalni material ali podporne izobraževalne storitve, se njeni sestavni deli ločijo in dodelijo v zadevne razrede COICOP/HICP. Tam, kjer takšne cene ni mogoče ločiti na cene zadevnih sestavnih delov, se skupna cena dodeli v COICOP/HICP, oddelek 10. 4. Mejni primeri med storitvami izobraževanja na predšolski so dojilje, ravni otroške jaslice in male šole, se dodelijo v COICOP/HICP, odde- ter zmogljivostmi otroškega varstva, kot lek 10, če je otrok ob vstopu star najmanj tri leta, dejavnosti pa so sestavljene iz organiziranega učenja v šolskem okolju, ki je namenjeno prehodu med domačim in šolskim okoljem. Če pa glavni cilj ni pedagoške narave, ampak je zagotoviti pomoč in podporo pri varstvu otroka, je treba zadevno storitev dode- liti v COICOP/HICP, razred 12. 4. 0. 5. Kjer bolnišnice zraven osnovnih storitev, določenih v COICOP/HICP 06. 3. 0, dajejo na voljo bolnikom drugo blago in storitve na podlagi ločenega obračunavanja, se omenjeno blago in storitve ne dodelijo v razred 06. 3. 0, temveč v zadevne COICOP/HICP razrede. Člen 4 Cene 1. Zadevni podindeksi HICP se izračunajo z uporabo for- mule, ki je v skladu s formulo vrste Lespeyres, uporabljeno za druge podindekse. Odražati morajo spremembo cene na pod- lagi spremenjenih izdatkov ob ohranjeni strukturi potrošnje gospodinjstev ter sestavi potrošniške populacije iz baznega ali referenčnega obdobja. 2. (a) Kupčeve cene blaga in storitev v zdravstvu, izobraževa- nju in socialnem varstvu, ki se uporabljajo v HICP, so zneski, ki jih plačajo potrošniki, brez povračil. (b) Spremembe v kupčevih cenah, ki odražajo spremembe v pravilih njihovega določanja, se prikažejo kot spre- membe cen v HICP. (c) Kjer so kupčeve cene vezane na indeks, se spremembe, ki so posledica sprememb indeksa, prikažejo kot spre- membe cen v HICP. (d) Spremembe v kupčevih cenah, ki so posledica spre- memb v dohodkih kupcev, se prikažejo kot spremembe cen v HICP. 3. Kjer se spremeni kakovost, se cene obravnavajo v skladu z določbami o spremembah specifikacije, zlasti s tistimi glede prilagoditve kakovosti iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1749/96. 4. Kjer so blago ali storitve v zdravstvu, izobraževanju in socialnem varstvu potrošnikom na voljo sprva brezplačno, kas- neje pa se zaračuna dejanska cena, se v HICP upošteva spre- memba od nič do dejanske cene in obratno. Kjer so blago in storitve v zdravstvu, 5. izobraževanju in socialnem varstvu, skupaj z drugim blagom in storitvami, potrošnikom na voljo sprva brezplačno, kasneje pa se zaraču- najo ločeno, se sprememba upošteva v HICP. Kjer je ustrezno, se smiselno uporablja postopek iz člena 6. 5 Uredbe Komisije (ES) št. 2646/98 (1) glede tarif. (1) UL L 335, 10. 12. 1998, str. 30. 10/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 203 Člen 5 Osnovni podatki Člen 8 Nadzor kakovosti Osnovni podatki so vse kupčeve cene blaga in storitev v zdrav- stvu, izobraževanju in socialnem varstvu ter njihovi sestavni deli, skupaj s ponderji, ki odražajo raven, časovno razporeditev ter strukturo potrošnje omenjenega blaga in storitev, v skladu s socialno ekonomskimi značilnostmi določanja cen. Člen 6 Viri podatkov Zadevne HICP podindekse izračunajo države članice iz 1. osnovnih podatkov, opredeljenih v členu 5. 2. Statistične enote, kot so državni uradi, organizacije social- nega varstva ali NPISG, ki jih države članice pozovejo k sodelo- vanju pri zbiranju ali zagotavljanju osnovnih podatkov, so dolžne dajati poštene in popolne informacije v zahtevanem času ter organizacijam in institucijam, pristojnim za pripravo uradnih statističnih podatkov, omogočiti, da na zahtevo prido- bijo informacije na ravni podrobnosti, ki je potrebna, da se oceni skladnost z zahtevo po primerljivosti in kakovost podin- deksov HICP. Člen 7 Primerljivost 1. Države članice posredujejo Komisiji (Eurostatu) informa- cije o postopkih za obravnavo blaga in storitev v zdravstvu, izobraževanju in socialnem varstvu, če se navedeni postopki razlikujejo od tistih iz členov 4 in 5 te uredbe, preden se taki postopki uporabijo. Države članice posredujejo Komisiji (Eurostatu) na njeno 2. zahtevo zadostne informacije za oceno uporabe postopkov iz členov 4 in 5 te uredbe. Izid te ocene se vključi v poročila, ki jih Komisija predloži Svetu, kot je določeno v členu 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1687/98 in v členu 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1688/98. Člen 9 Izvajanje Določbe te uredbe uporabijo države članice decembra 1999 in stopijo v veljavo z indeksom za januar 2000, razen naslednjih, ki se uporabijo decembra 2000 in stopijo v veljavo z indeksom za januar 2001. (a) storitve bolnišnic (COICOP/HICP 06. 3); (b) storitve socialnega varstva na domu, kot npr. čiščenje, obroki, prevoz za invalide (del COICOP/HICP 12. 4. 0); (c) domovi za upokojence, domovi za invalide (del COICOP/ HICP 12. 4. 0). HICP štejejo za primerljive, če so sestavljeni po postopkih iz členov 4 in 5 te uredbe ali po drugih postopkih, ki nimajo za posledico indeksa, ki se v letnem povprečju sistematično razli- kuje za več kot eno desetinko odstotne točke od indeksa, pri- pravljenega po opisanih postopkih. Člen 10 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 8. oktobra 1999 Za Svet Predsednik S. NIINISTÖ


title: Comunicazione della Commissione - Applicazione uniforme della nomenclatura combinata (NC) (Classificazione delle merci)

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
magnesium
oxide
tariff nomenclature

text: C 287/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 8. 10. 1999 Avviso di scadenza di misure antidumping (1999/C 287/02) La Commissione rende noto che la misura antidumping elencata qui sotto verr(cid:224) a scadenza fra breve. Il presente avviso Ł pubblicato in conformit(cid:224) dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte dei paesi non membri della Comunit(cid:224) europea (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 905/98 del Consiglio (2). Prodotto Paese(i) d’origine o d’esportazione Misure Riferimento Data della scadenza Calcio metallico Repubblica popolare cinese Dazio Regolamento (CE) n. 2557/94 (GU L 270 del 21. 10. 1994) 22. 10. 1999 Russia (1) GU L 256 del 7. 9. 1987, pag. 1. (2) GU L 224 del 25. 8. 1999, pag. 5. APPLICAZIONE UNIFORME DELLA NOMENCLATURA COMBINATA (NC) (Classificazione delle merci) (1999/C 287/03) Pubblicazione delle note esplicative adottate in applicazione dell’articolo 10, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2658/87 del Consiglio, del 23 luglio 1987, relativo alla nomenclatura tariffaria e statistica ed alla tariffa doganale comune (1), modificato da ultimo del regolamento (CE) n. 1835/1999 (2) Le note esplicative della nomenclatura combinata delle Comunit(cid:224) europee (3) sono modificate come segue: Pagina 123 2519 90 10 Ossido di magnesio, escluso il carbonato di magnesio (magnesite) calcinato L’attuale testo del punto 2 deve essere sostituito dal testo seguente: «2. l’ossido di magnesio ottenuto mediante fusione della magnesite precedentemente calcinata a tempe- rature tra 1 400 e 1 800 (cid:176)C; la magnesite cos(cid:236) ottenuta viene fusa in un forno all’arco elettrico a temperature tra 2 800 e 3 000 (cid:176)C; dopo raffreddamento si ottiene un prodotto cristallino composto quasi esclusivamente da ossido di magnesio (magnesite fusa), che presenta un grado di purezza minimo del 95 % ed Ł caratterizzato da cristalli di aspetto vetroso;». (1) GU L 256 del 7. 9. 1987, pag. 1. (2) GU L 224 del 25. 8. 1999, pag. 5. (3) GU C 287 del 15. 9. 1998, pag. 1


title: Règlement (CE) n° 2150/1999 de la Commission, du 8 octobre 1999, fixant le prix du marché mondial du coton non égrené et établissant le montant de l'avance de l'aide

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
cotton
production aid
world market price

formats: pdf print

text: L 263/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 9. 10. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2150/1999 DE LA COMMISSION du 8 octobre 1999 fixant le prix du marché mondial du coton non égrené et établissant le montant de l'avance de l'aide LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu l'acte d'adhésion de la Grèce, et notamment les paragraphes 3 et 10 du protocole no 4 concernant le coton, modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1553/95 du Conseil (1), vu le règlement (CE) no 1554/95 du Conseil, du 29 juin 1995, fixant les règles générales du régime d'aide au coton et abro- geant le règlement (CEE) no 2169/81 (2), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1419/98 (3), et notamment ses articles 3, 4 et 5, (1) (2) considérant que, suivant l'article 3 du règlement (CE) no 1554/95, un prix du marché mondial du coton non égrené est déterminé périodiquement à partir du prix du marché mondial constaté pour le coton égrené en tenant compte du rapport historique entre le prix retenu pour le coton égrené et celui calculé pour le coton non égrené; que ce rapport historique a été établi à l'article 1er paragraphe 2 du règlement (CEE) no 1201/89 de la Commission, du 3 mai 1989, portant modalités d'appli- cation du régime d'aide pour le coton (4), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1624/1999 (5); que dans le cas où le prix du marché mondial ne peut pas être ainsi déterminé, ce prix est établi sur la base du dernier prix déterminé; considérant que, aux termes de l'article 4 du règlement (CE) no 1554/95, le prix du marché mondial du coton égrené est déterminé pour un produit répondant à certaines caractéristiques et en tenant compte des offres et des cours les plus favorables sur le marché mondial entre ceux qui sont considérés comme représentatifs de la tendance réelle du marché; que, aux fins de cette détermination, il est établi une moyenne des offres et des cours constatés sur une ou plusieurs bourses euro- péennes pour un produit caf pour un port de l'Europe du Nord provenant de différents pays fournisseurs consi- dérés comme étant le les plus commerce international; que, toutefois, des adaptations de ces critères pour la détermination du prix du marché représentatifs pour (1) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 45. (2) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 48. (3) JO L 190 du 4. 7. 1998, p. 4. (4) JO L 123 du 4. 5. 1989, p. 23. (5) JO L 192 du 24. 7. 1999, p. 39. (3) (4) mondial du coton égrené sont prévues pour tenir compte des différences justifiées par la qualité du produit livré ou par la nature des offres et des cours; que ces adaptations sont fixées à l'article 2 du règlement (CEE) no 1201/89; considérant que l'application des critères visés ci-dessus conduit à fixer le prix du marché mondial du coton non égrené au niveau indiqué ci-après; considérant que l'article 5, paragraphe 3 bis, deuxième alinéa, du règlement (CE) no 1554/95 prévoit que le montant de l'avance de l'aide est égal au prix d'objectif diminué du prix du marché mondial ainsi que d'une réduction calculée suivant la formule applicable en cas de dépassement de la quantité maximale garantie mais sur la base de la production estimée de coton non égrené majorée de 15 %; que le règlement (CE) no 1870/ 1999 de la Commission (6) a fixé le niveau de produc- tion estimée pour la campagne 1999/2000; que l'appli- cation de cette méthode conduit à établir le montant de l'avance par État membre au niveau indiqué ci-après, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Le prix du marché mondial du coton non égrené, visé à à (CE) no 1554/95, 1. l'article 3 du règlement 20,043 EUR/100 kg. fixé est 2. Le montant de l'avance de l'aide visée à l'article 5, para- graphe 3 bis, deuxième alinéa, du règlement (CE) no 1554/95 est de: — 43,524 EUR/100 kg pour l'Espagne, — 43,205 EUR/100 kg pour la Grèce, — 86,257 EUR/100 kg pour les autres États membres. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 11 octobre 1999. (6) JO L 230 du 31. 8. 1999, p. 3. 9. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 263/5 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 8 octobre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/1999 af 8. oktober 1999 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet

text: L 263/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2150/1999 af 8. oktober 1999 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, mest repræsentative for den internationale handel; der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art; disse justeringer er fastsat i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1201/89; under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig stk. 3 og 10 i protokol 4 om bomuld, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1553/95 (1), under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1554/95 af 29. juni 1995 om fastsættelse af almindelige regler for støtteord- ningen vedrørende bomuld og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2169/81 (2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1419/98 (3), særlig artikel 3, 4 og 5, og (3) (4) anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til telsen af bomuld på nedennævnte niveau; verdensmarkedsprisen for fastsæt- ikke-egreneret ifølge artikel 5, stk. 3a, andet afsnit i forordning (EF) nr. 1554/95 er det fastsat, at forskuddet på støtten er lig med målprisen nedsat med verdensmarkedsprisen samt et fradrag, der beregnes efter den formel, der anvendes ved overskridelse af den maksimale garantimængde, men på grundlag af den anslåede produktion af ikke-egreneret bomuld forhøjet med 15 %; den anslåede produktion for produktionsåret 1999/2000 er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1870/1999 (6); ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ifølge artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes der en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld regelmæssigt på grundlag af de konstaterede verdens- markedspriser for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdens- markedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld; det historiske forhold blev fastlagt i artikel 1, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1201/89 af 3. maj 1989 om gennemførelses- bestemmelser for støtteordningen for bomuld (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1624/1999 (5); hvis fastlægges verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes, prisen på grundlag af den sidste fastsatte frist; i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste udbud og noteringer på verdensmarkedet blandt dem, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens; med henblik på denne fast- sættelse udarbejdes der et gennemsnit for de udbud og noteringer, der konstateres på en eller flere europæiske børser for et produkt leveret cif en nordeuropæisk havn fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være (1) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 45. (2) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 48. (3) EFT L 190 af 4. 7. 1998, s. 4. (4) EFT L 123 af 4. 5. 1989, s. 23. (5) EFT L 192 af 24. 7. 1999, s. 39. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes til 20,043 EUR/100 kg. Forskuddet på støtten som omhandlet i artikel 5, stk. 3a, 2. andet afsnit i forordning (EF) nr. 1554/95 er: — 43,524 EUR/100 kg for Spanien — 43,205 EUR/100 kg for Grækenland — 86,257 EUR/100 kg for de øvrige medlemsstater. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 11. oktober 1999. (6) EFT L 230 af 31. 8. 1999, s. 3. 9. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 263/5 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 8. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: Reglamento (CE) n° 2150/1999 de la Comisión, de 8 de octubre de 1999, por el que se establecen el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar y el importe del anticipo de la ayuda

text: L 263/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2150/1999 DE LA COMISIÓN de 8 de octubre de 1999 por el que se establecen el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar y el importe del anticipo de la ayuda LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista el Acta de adhesión de Grecia y, en particular, los apar- tados 3 y 10 del Protocolo no 4 sobre el algodón, cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1553/95 del Consejo (1), Visto el Reglamento (CE) no 1554/95 del Consejo, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las normas generales del régimen de ayuda al algodón y deroga el Reglamento (CEE) no 2169/81 (2), cuya última modificación la constituye el Regla- mento (CE) no 1419/98 (3), y, en particular, sus artículos 3, 4 y 5, (1) (2) Considerando que, de acuerdo con el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1554/95, el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar se determina periódi- camente a partir del precio mundial registrado para el algodón desmotado, teniendo en cuenta la relación histórica del precio fijado para el algodón desmotado y el precio calculado para el algodón sin desmotar; que esta relación histórica quedó establecida en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1201/89 de la Comisión, de 3 de mayo de 1989, por el que se esta- blecen disposiciones de aplicación del régimen de ayuda al algodón (4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1624/1999 (5); que, cuando el precio mundial no pueda determinarse de esta forma, debe establecerse a partir del último precio fijado; Considerando que, según lo establecido en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 1554/95, el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar debe determinarse en relación con un producto que reúna ciertas caracterís- ticas y en función de las ofertas y cotizaciones más favorables en el mercado mundial entre las que se consi- deren representativas de la tendencia real del mercado; que, para determinar este precio, se establece una media de las ofertas y cotizaciones registradas en una o varias bolsas europeas para un producto cif para un puerto de Europa del norte, procedente de los distintos países proveedores que se consideren más representativos en el comercio internacional; que, no obstante, están previstos ciertos ajustes de los criterios de determinación del (3) (4) precio mundial del algodón desmotado que reflejan las diferencias justificadas por la calidad del producto entre- gado o la naturaleza de las ofertas y cotizaciones; que estos ajustes son los previstos en el artículo 2 del Regla- mento (CEE) no 1201/89; Considerando que la aplicación de los criterios apenas indicados conduce a fijar el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar en el nivel que se indica más adelante; Considerando que el segundo párrafo del apartado 3 bis del artículo 5 del Reglamento (CE) no 1554/95 establece que el importe del anticipo de la ayuda debe ser igual al precio de objetivo menos el precio del mercado mundial y un importe calculado mediante la fórmula aplicable en caso de rebasamiento de la cantidad máxima garanti- zada, tomando como base la producción estimada de algodón sin desmotar incrementada en un 15 %; que el Reglamento (CE) no 1870/1999 de la Comisión (6) fija el nivel de producción estimado para la campaña 1999/ 2000; que la aplicación del citado método conduce a fijar el importe del anticipo correspondiente a cada Estado miembro en el nivel que se indica más adelante, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 1. El precio del mercado mundial del algodón sin desmotar, mencionado en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1554/95, queda fijado en 20,043 EUR/100 kg. 2. El importe del anticipo de la ayuda contemplado en el segundo párrafo del apartado 3 bis del artículo 5 del Regla- mento (CE) no 1554/95 será el siguiente: — 43,524 EUR/100 kg para España, — 43,205 EUR/100 kg para Grecia, — 86,257 EUR/100 kg para los demás Estados miembros. Artículo 2 (1) DO L 148 de 30. 6. 1995, p. 45. (2) DO L 148 de 30. 6. 1995, p. 48. (3) DO L 190 de 4. 7. 1998, p. 4. (4) DO L 123 de 4. 5. 1989, p. 23. (5) DO L 192 de 24. 7. 1999, p. 39. El presente Reglamento entrará en vigor el 11 de octubre de 1999. (6) DO L 230 de 31. 8. 1999, p. 3. 9. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 263/5 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 8 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión