title: 1999/721/EG: Kommissionens rekommendation av den 12 oktober 1999 om resultaten av riskbedömningen och om strategierna för att begränsa riskerna med följande ämnen: 2-(2-Butoxietoxi)etanol, 2-(2-Methoxietoxi)etanol, klorerade alkaner (C10-13) och alkylderivat (C10-13) av bensen [delgiven med nr K(1999) 3232] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
chemical product
dangerous substance
ethanol
health risk
industrial hazard
technology assessment

text: L 292/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 KOMMISSIONENS REKOMMENDATION av den 12 oktober 1999 om resultaten av riskbed(cid:246)mningen och om strategierna f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna med f(cid:246)ljande (cid:228)mnen: 2-(2-Butoxietoxi)etanol, 2-(2-Metoxietoxi)etanol, klorerade alkaner (C10-13) och alkylderivat (C10-13) av bensen [delgiven med nr K(1999) 3232] (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/721/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTF˜RDAR DENNA REKOMMENDATION med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bed(cid:246)mning och kontroll av risker med existerande (cid:228)mnen (1), s(cid:228)rskilt artikel 11. 2 i denna, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. 2. 3. 4. 5. 6. I artikel 10 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93 fastst(cid:228)lls det f(cid:246)rfarande som skall f(cid:246)ljas vid riskbed(cid:246)mning av (cid:228)mnen p(cid:229) prioriteringslistorna av den medlemsstat som utsetts till rapport(cid:246)r. I kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1488/94 (2) anges principer f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av risker f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246) av existerande (cid:228)mnen i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93. Rapport(cid:246)ren skall, efter att ha utv(cid:228)rderat riskerna med ett visst prioriterat (cid:228)mne f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246), vid behov f(cid:246)resl(cid:229) en strategi f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa dessa risker, inbegripet kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder eller (cid:246)vervakningsprogram. I artikel 11 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93 f(cid:246)reskrivs att resultaten av riskbed(cid:246)mningen och den rekommenderade strategin f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna med (cid:228)mnen p(cid:229) prioriteringslistorna skall fastsl(cid:229)s p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) enligt det f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 15, och offentligg(cid:246)ras av kommis- sionen. I artikel 1 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93 f(cid:246)reskrivs att denna f(cid:246)rordning skall till(cid:228)mpas om inte annat f(cid:246)ljer av gemenskapslagstiftningen om konsumentskydd och arbetarskydd, i synnerhet r(cid:229)dets direktiv 89/391/EEG. En f(cid:246)rsta prioritetslista (cid:246)ver (cid:228)mnen som beh(cid:246)ver uppm(cid:228)rksammas har fastst(cid:228)llts genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1179/94 av den 25 maj 1994 (3). Enligt denna prioritetslista skall bland annat f(cid:246)ljande (cid:228)mnen utv(cid:228)rderas: (cid:151) 2-(2-Butoxietoxi)etanol, (cid:151) 2-(2-Metoxietoxi)etanol, (1) EGT L 84, 5. 4. 1993, s. 1. (2) EGT L 161, 29. 6. 1994, s. 3. (3) EGT L 131, 26. 5. 1994, s. 3. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/43 (cid:151) Klorerade alkaner (C10-13) (cid:151) Alkylderivat (C10-13) av bensen 7. 8. 9. De medlemsstater som utsetts till rapport(cid:246)rer f(cid:246)r dessa fyra (cid:228)mnen har slutf(cid:246)rt bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246) (1) och har i de fall d(cid:228)r detta visat sig n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)reslagit strate- gier f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa dessa risker. Resultaten av riskbed(cid:246)mningen f(cid:246)r dessa fyra (cid:228)mnen och den rekommenderade strategin f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna med tre av de fyra ber(cid:246)rda (cid:228)mnena b(cid:246)r fastst(cid:228)llas p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). I enlighet med artikel 11. 3 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93 skall kommissionen beakta resultaten av riskbed(cid:246)mningen och den rekommenderade strategin f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna n(cid:228)r den f(cid:246)resl(cid:229)r gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 (2) om till- n(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och preparat (beredningar), inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av arbets- tagarnas s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa i arbetet (3), samt inom ramen f(cid:246)r andra befintliga gemenskapsinitiativ. 10. Den vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) (CSTEE) har konsulterats och angivit ett yttrande ang(cid:229)ende de riskbed(cid:246)mningsrapporter som det refereras till i denna rekommen- dation. 11. De (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)resl(cid:229)s i denna rekommendation (cid:228)r f(cid:246)renliga med yttrandet fr(cid:229)n den kommittØ som inr(cid:228)ttats i enlighet med artikel 15 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93. H˜RIGENOM REKOMMENDERAS F(cid:214)LJANDE. 1. Alla sektorer som producerar, transporterar, lagrar, bereder eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt bearbetar, anv(cid:228)nder, bortskaffar eller (cid:229)tervinner f(cid:246)ljande (cid:228)mnen: (cid:151) 2-(2-Butoxietoxi)etanol CAS-nr 112-34-5 EINECS-nr 203-961-6 (cid:151) 2-(2-Metoxietoxi)etanol CAS-nr 111-77-3 EINECS-nr 203-906-6 (cid:151) Klorerade alkaner (C10-13) CAS-nr 85535-84-8 EINECS-nr 287-476-5 skall beakta resultaten av den riskbed(cid:246)mning som sammanfattas i avsnitt I (m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa/milj(cid:246)) i delarna 1, 2 och 3 i bilaga I till denna rekommendation. Dessa resultat formulerades med beaktande av de yttranden som vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) (CSTEE) antagit (4). 2. De strategier f(cid:246)r att minska riskerna som beskrivs i avsnitt II (strategi f(cid:246)r begr(cid:228)nsning av riskerna) delarna 1, 2 och 3 i bilaga I till denna rekommendation skall genomf(cid:246)ras. (1) De fullst(cid:228)ndiga riskbed(cid:246)mningsrapporter som rapport(cid:246)rerna vidarebefordrat till kommissionen (cid:228)r offentliga hand- lingar. Korta sammanfattningar finns ocks(cid:229) tillg(cid:228)ngliga. B(cid:229)de rapporter och sammanfattningar kan best(cid:228)llas fr(cid:229)n Europeiska kontoret f(cid:246)r kemiska (cid:228)mnen, Milj(cid:246)institutet vid Gemensamma forskningscentret i Ispra, Italien. (2) EGT L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (3) EGT L 183, 29. 6. 1989, s. 1. (4) Riskbed(cid:246)mningsrapporterna utv(cid:228)rderades av CSTEE och deras yttrande avgavs vid det 6:e plenarm(cid:246)tet som h(cid:246)lls i Bryssel den 27 november 1998. Yttrandena fr(cid:229)n CSTEE (cid:229)terfinns p(cid:229) Internet (http://www. europa. eu. int/comm/ dg24/health/sc/sct/outcome-en. html) L 292/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 3. Alla sektorer som producerar, transporterar, lagrar, bereder eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt bearbetar, anv(cid:228)nder, bortskaffar eller (cid:229)tervinner f(cid:246)ljande (cid:228)mnen: (cid:151) Alkylderivat (C10-13) av bensen CAS-nr 67774-74-7 EINECS-nr 267-051-0 skall beakta resultaten av den riskbed(cid:246)mning som sammanfattas i avsnitt I (m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa/milj(cid:246)) i bilaga II till denna rekommendation. Dessa resultat formulerades med beaktande av de yttranden som vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) (CSTEE) antagit (1). Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 12 oktober 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Margot WALLSTR(cid:214)M Ledamot av kommissionen (1) Riskbed(cid:246)mningsrapporterna utv(cid:228)rderades a CSTEE och deras yttrande avgavs vid det 6:e plenarm(cid:246)tet som h(cid:246)lls i Bryssel den 27 november 1998. Yttrandena fr(cid:229)n CSTEE (cid:229)terfinns p(cid:229) Internet (http://www. europa. eu. int/comm/ dg24/health/sc/sct/outcome-en. html) 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/45 BILAGA I DEL 1 CAS-nr 112-34-5 EINECS-nr 203-961-6 CH3-(CH2)3-O-CH2-CH2-O-CH2-CH2-OH EINECS-namn: 2-(2-Butoxietoxi)etanol Rapport(cid:246)r: Nederl(cid:228)nderna Klassificering: Xi; R 36 Riskbed(cid:246)mningen grundas p(cid:229) nuvarande praxis betr(cid:228)ffande (cid:228)mnets livscykel, som beskrivs i den riskbed(cid:246)mning som rapport(cid:246)ren vidarebefordrat till kommissionen. P(cid:229) grundval av tillg(cid:228)nglig information har vid riskbed(cid:246)mningen framkommit att man inom Europeiska gemenskapen huvudsakligen anv(cid:228)nder (cid:228)mnet i beredningar av reng(cid:246)ringsmedel (t. ex. golv- och metallreng(cid:246)ringsmedel) f(cid:246)r industrin och den offentliga sektorn. ˜mnet anv(cid:228)nds dessutom som l(cid:246)sningsmedel i m(cid:229)larf(cid:228)rg och bel(cid:228)ggningar inom industrin och den offentliga sektorn. I mindre utstr(cid:228)ckning anv(cid:228)nds (cid:228)mnet ocks(cid:229) som en kemisk mellanprodukt vid framst(cid:228)llning av butyldiglykolacetat. I. RISKBED(cid:214)MNING A. M(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa F(cid:246)ljande slutsats kan dras av utv(cid:228)rderingen av riskerna f(cid:246)r ARBETSTAGARE Det finns behov av s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att lokala effekter kan uppkomma som en f(cid:246)ljd av att hud och andningsv(cid:228)gar exponeras n(cid:228)r produkter som inne- h(cid:229)ller (cid:228)mnet appliceras manuellt, (cid:151) att allm(cid:228)nna systemiska effekter kan uppkomma som en f(cid:246)ljd av upprepad exponering av andningsv(cid:228)garna vid manuell applicering av produkter som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet. F(cid:246)ljande slutsats kan dras av utv(cid:228)rderingen av riskerna f(cid:246)r KONSUMENTER Det finns behov av s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att lokala effekter kan uppkomma som en f(cid:246)ljd av att andningsv(cid:228)garna exponeras n(cid:228)r produkter som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet appliceras genom sprayning. F(cid:246)ljande slutsats kan dras av utv(cid:228)rderingen av riskerna f(cid:246)r M˜NNISKOR SOM EXPONERAS VIA MILJ(cid:214)N Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inget behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar, eller av n(cid:229)gra andra riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som redan vidtagits. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att riskbed(cid:246)mningen visar att inga risker kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r ovann(cid:228)mnda befolkningsgrupper. De riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits anses tillr(cid:228)ckliga. L 292/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 B. Milj(cid:246) F(cid:246)ljande slutsats kan dras av bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r AKVATISKA EKOSYSTEM, MIKROORGANISMER I AVLOPPSRENINGSVERK, ATMOSF˜R, TERRESTRISKA EKOSYSTEM och ICKE OMR¯DESSPECIFIKA EFFEKTER AV BETYDELSE F(cid:214)R N˜RINGSKEDJAN Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inget behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar, eller av n(cid:229)gra andra riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som redan vidtagits. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att riskbed(cid:246)mningen visar att inga risker kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r ovan n(cid:228)mnda milj(cid:246)er. De riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits anses tillr(cid:228)ckliga. II. STRATEGI F(cid:214)R ATT BEGR˜NSA RISKERNA f(cid:246)r ARBETSTAGARE Den arbetarskyddslagstiftning som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r i kraft inom gemenskapen anses allm(cid:228)nt utg(cid:246)ra en l(cid:228)mplig ram f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna med detta (cid:228)mne i den utstr(cid:228)ckning det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Inom denna ram rekommenderas (cid:151) att man i s(cid:228)kerhetsdatabladen f(cid:246)reskriver som god praxis att alla personer som hanterar (cid:228)mnet i ren form skall skydda (cid:246)gon och h(cid:228)nder p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt (genom att anv(cid:228)nda skyddsglas(cid:246)gon och handskar), (cid:151) att man i s(cid:228)kerhetsdatabladen tillhandah(cid:229)ller information om de risker som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med manuell applicering av produkter som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet, (cid:151) att arbetstagare ges l(cid:228)mplig utbildning och tillr(cid:228)ckliga instruktioner samt information och r(cid:229)d om de risker som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med manuell applicering av produkter som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet, (cid:151) att man p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) tar fram gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssig exponering f(cid:246)r (cid:228)mnet. f(cid:246)r KONSUMENTER Det rekommenderas att m(cid:229)larf(cid:228)rg som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet och som (cid:228)r avsedd att appliceras genom sprayning, inte b(cid:246)r vara tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r konsumenter. Dessutom b(cid:246)r andra m(cid:229)larf(cid:228)rger som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet och som (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r konsumenter f(cid:246)rses med en bruksanvisning tillh(cid:246)rande produkten som tydligt anger att de inte b(cid:246)r sprayas. I f(cid:246)rsta hand rekommenderas att man f(cid:246)rs(cid:246)ker n(cid:229) detta m(cid:229)l genom ensidiga, bindande (cid:229)taganden fr(cid:229)n producenter, import(cid:246)rer av (cid:228)mnet och handelsorganisationer som f(cid:246)retr(cid:228)der f(cid:246)retag som tillverkar produkter i vilka (cid:228)mnet ing(cid:229)r (beredningsf(cid:246)retagen). Dessa (cid:229)taganden skall erk(cid:228)nnas av myndigheterna. Producenterna, import(cid:246)rerna och berednings- f(cid:246)retagen b(cid:246)r sedan genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rderna och regelbundet kontrollera att (cid:229)tagandena fullf(cid:246)ljs. De uppn(cid:229)dda resultaten b(cid:246)r regelbundet utv(cid:228)rderas och ytterligare l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r beaktas om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. CAS-nr 111-77-3 EINECS-nr 203-906-6 DEL 2 CH3-O-CH2-CH2-O-CH2-CH2-OH EINECS-namn: 2-(2-Metoxietoxi)etanol Rapport(cid:246)r: Nederl(cid:228)nderna Klassificering: Repr. Kat. 3; R 63 Riskbed(cid:246)mningen grundas p(cid:229) nuvarande praxis betr(cid:228)ffande (cid:228)mnets livscykel, som beskrivs i den riskbed(cid:246)mning som rapport(cid:246)ren vidarebefordrat till kommissionen. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/47 P(cid:229) grundval av tillg(cid:228)nglig information har vid riskbed(cid:246)mningen framkommit att man inom Europeiska gemenskapen huvudsakligen anv(cid:228)nder (cid:228)mnet som frostskyddsmedel i jetbr(cid:228)nsle. Andra anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den (cid:228)r som kemisk mellan- produkt, baskemikalie (processl(cid:246)sningsmedel), i f(cid:228)rgborttagningsmedel och som l(cid:246)sningsmedel i m(cid:229)larf(cid:228)rg och golv- polish. I. RISKBED(cid:214)MNING A. M(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa F(cid:246)ljande slutsats kan dras av utv(cid:228)rderingen av riskerna f(cid:246)r ARBETSTAGARE Det finns behov av s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att allm(cid:228)nna systematiska effekter kan uppkomma som en f(cid:246)ljd av upprepad exponering av huden vid framst(cid:228)llning av (cid:228)mnet samt vid beredning och manuell applicering av produkter som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet, (cid:151) att utvecklingseffekter kan uppkomma som en f(cid:246)ljd av att huden exponeras vid beredning och manuell applicering av produkter som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet. F(cid:246)ljande slutsats kan dras av utv(cid:228)rderingen av riskerna f(cid:246)r KONSUMENTER Det finns behov av s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att allm(cid:228)nna systemiska effekter och utvecklingseffekter kan uppkomma som en f(cid:246)ljd av att konsumenter anv(cid:228)nder m(cid:229)larf(cid:228)rg eller f(cid:228)rgborttagningsmedel som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet. F(cid:246)ljande slutsats kan dras av utv(cid:228)rderingen av riskerna f(cid:246)r M˜NNISKOR SOM EXPONERAS VIA MILJ(cid:214)N Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inget behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar, eller av n(cid:229)gra andra riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som redan vidtagits. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att riskbed(cid:246)mningen visar att inga risker kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r ovann(cid:228)mnda befolkningsgrupper. De riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits anses tillr(cid:228)ckliga. B. Milj(cid:246) F(cid:246)ljande slutsats kan dras av bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r AKVATISKA EKOSYSTEM, MIKROORGANISMER I AVLOPPSRENINGSVERK, ATMOSF˜R, TERRESTRISKA EKOSYSTEM och ICKE OMR¯DESSPECIFIKA EFFEKTER AV BETYDELSE F(cid:214)R N˜RINGSKEDJAN Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inget behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar, eller av n(cid:229)gra andra riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som redan vidtagits. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att riskbed(cid:246)mningen visar att inga risker kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r ovan n(cid:228)mnda milj(cid:246)er. De riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits anses tillr(cid:228)ckliga. II. STRATEGI F(cid:214)R ATT BEGR˜NSA RISKERNA f(cid:246)r ARBETSTAGARE Den arbetarskyddslagstiftning som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r i kraft inom gemenskapen anses allm(cid:228)nt utg(cid:246)ra en l(cid:228)mplig ram f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna med detta (cid:228)mne i den utstr(cid:228)ckning det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. L 292/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Inom denna ram rekommenderas (cid:151) att man som god praxis tillhandah(cid:229)ller ytterligare information om de risker som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med framst(cid:228)llning av (cid:228)mnet, samt med beredning och manuell applicering av produkter som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet, exempelvis i s(cid:228)kerhets- databladen, (cid:151) att man betonar de risker som kvinnor i fertil (cid:229)lder l(cid:246)per, (cid:151) att arbetstagare ges l(cid:228)mplig utbildning och tillr(cid:228)ckliga instruktioner samt information och r(cid:229)d om de risker som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med manuell applicering av produkter som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet, (cid:151) att man p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) tar fram gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssig exponering f(cid:246)r (cid:228)mnet. f(cid:246)r KONSUMENTER Det rekommenderas att man f(cid:246)rhindrar att konsumenters hud exponeras f(cid:246)r m(cid:229)larf(cid:228)rg och f(cid:228)rgborttagningsmedel som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnet. Det rekommenderas att man i bruksanvisningen f(cid:246)r dessa produkter (p(cid:229) f(cid:246)rpackning eller beh(cid:229)llare) anger att kvinnor i fertil (cid:229)lder (cid:228)r s(cid:228)rskilt k(cid:228)nsliga. Industrin b(cid:246)r dessutom (cid:229)ta sig att i m(cid:229)larf(cid:228)rg och f(cid:228)rgborttagningsmedel ers(cid:228)tta (cid:228)mnet med (cid:228)mnen som utg(cid:246)r en mindre risk, utan att man d(cid:228)rigenom (cid:246)kar risken f(cid:246)r andra befolkningsgrupper och milj(cid:246)er. I f(cid:246)rsta hand rekommenderas att man f(cid:246)rs(cid:246)ker n(cid:229) detta m(cid:229)l genom ensidiga, bindande (cid:229)taganden fr(cid:229)n producenter, import(cid:246)rer av (cid:228)mnet och handelsorganisationer som f(cid:246)retr(cid:228)der f(cid:246)retag som tillverkar produkter i vilka (cid:228)mnet ing(cid:229)r (be- redningsf(cid:246)retagen), och att dessa (cid:229)taganden erk(cid:228)nns av myndigheterna. Producenterna, import(cid:246)rerna och berednings- f(cid:246)retagen b(cid:246)r sedan genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rderna och regelbundet kontrollera att (cid:229)tagandena fullf(cid:246)ljs. De uppn(cid:229)dda resultaten b(cid:246)r regelbundet utv(cid:228)rderas och ytterligare l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r beaktas om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. CAS-nr 85535-84-8 EINECS-nr 287-476-5 DEL 3 CxH(2x ﬂ y + 2)Cly D˜R x = 10 ﬂ 13 OCH y = 1 ﬂ 13 EINECS-namn: Klorerade alkaner (C10 ﬂ 13) Rapport(cid:246)r: F(cid:246)renade kungariket Klassificering: Carc. Kat. 3; R 40 N; R 50-53 Riskbed(cid:246)mningen grundas p(cid:229) nuvarande praxis betr(cid:228)ffande (cid:228)mnenas livscykel, som beskrivs i den riskbed(cid:246)mning som rapport(cid:246)ren vidarebefordrat till kommissionen. P(cid:229) grundval av tillg(cid:228)nglig information har vid riskbed(cid:246)mningen framkommit att man inom Europeiska gemenskapen huvudsakligen anv(cid:228)nder dessa (cid:228)mnen som tillsatser i metallbearbetningsv(cid:228)tskor. Andra anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den (cid:228)r som flamskyddsmedel i gummiberedningar och som tillsatser i m(cid:229)larf(cid:228)rg och andra bel(cid:228)ggningssystem. I mindre utstr(cid:228)ckning anv(cid:228)nds de ocks(cid:229) som infettnings- och mjukningsmedel inom l(cid:228)derindustrin, som impregneringsmedel inom textil- industrin och som tillsatser i t(cid:228)tningsmedel. Det var inte m(cid:246)jligt att erh(cid:229)lla information om anv(cid:228)ndningen av hela den volym av dessa (cid:228)mnen som framst(cid:228)llts i eller importeras till Europeiska gemenskapen, och d(cid:228)rf(cid:246)r kan det finnas anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den som inte beaktats i denna riskbed(cid:246)mning. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/49 I. RISKBED(cid:214)MNING A. M(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa F(cid:246)ljande slutsats kan dras av utv(cid:228)rderingen av riskerna f(cid:246)r ARBETSTAGARE, KONSUMENTER och M˜NNISKOR SOM EXPONERAS VIA MILJ(cid:214)N Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inget behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar, eller av n(cid:229)gra andra riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som redan vidtagits. Denna slutsats grundas p(cid:229) f(cid:246)ljande: (cid:151) Riskbed(cid:246)mningen visar att inga risker kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r ovann(cid:228)mnda befolkningsgrupper. I samband med fram- st(cid:228)llning och anv(cid:228)ndning av (cid:228)mnena riskerar arbetstagare fr(cid:228)mst att exponeras via huden. Inandning av (cid:228)mnena (cid:228)r ocks(cid:229) m(cid:246)jlig vid anv(cid:228)ndning av metallbearbetningsv(cid:228)tskor och sm(cid:228)ltlim som inneh(cid:229)ller dessa (cid:228)mnen. De risk- begr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits inom ramen f(cid:246)r arbetarskydd eller annan relevant g(cid:228)llande gemenskaps- lagstiftning anses tillr(cid:228)ckliga. (cid:151) Att konsumenter kan exponeras vid kontakt med l(cid:228)dervaror som behandlats med (cid:228)mnena och vid icke-professionell anv(cid:228)ndning av metallbearbetningsv(cid:228)tskor ans(cid:229)gs inte utg(cid:246)ra n(cid:229)gon st(cid:246)rre risk. B. Milj(cid:246) F(cid:246)ljande slutsats kan dras av bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r AKVATISKA (sediment) och TERRESTRISKA EKOSYSTEM Det finns behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att det finns behov av ytterligare uppgifter f(cid:246)r att b(cid:228)ttre kunna karakterisera riskerna f(cid:246)r sediment i samband med framst(cid:228)llning av (cid:228)mnena, f(cid:246)r jord och sediment i samband med beredning och anv(cid:228)ndning av metallbearbetnings- v(cid:228)tskor och produkter f(cid:246)r finbearbetning av l(cid:228)der, samt f(cid:246)r jord och sediment p(cid:229) regional niv(cid:229). F(cid:246)ljande uppgifter erfordras: (cid:151) Experimentell best(cid:228)mning av Koc. (cid:151) M(cid:228)tdata fr(cid:229)n jord och sediment i n(cid:228)rheten av utsl(cid:228)ppsk(cid:228)llor. (cid:151) Toxicitetstester p(cid:229) organismer som lever i jord och sediment, om det inte av de ovann(cid:228)mnda uppgifterna framg(cid:229)r att det inte f(cid:246)religger n(cid:229)gra risker f(cid:246)r dessa milj(cid:246)er. F(cid:246)ljande slutsats kan dras av bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r MIKROORGANISMER I AVLOPPSRENINGSVERK och f(cid:246)r ATMOSF˜REN Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inget behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar, eller av n(cid:229)gra andra riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som redan vidtagits. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att riskbed(cid:246)mningen visar att inga risker kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r ovan n(cid:228)mnda milj(cid:246)er. De riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits anses tillr(cid:228)ckliga. F(cid:246)ljande slutsats kan dras av bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r AKVATISKA (utom sediment) EKOSYSTEM och ICKE OMR¯DESSPECIFIKA EFFEKTER AV BETYDELSE F(cid:214)R N˜RINGSKEDJAN L 292/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Det finns behov av s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa riskerna. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att effekter p(cid:229) ovann(cid:228)mnda lokala akvatiska milj(cid:246)er kan uppkomma som en f(cid:246)ljd av exponering i samband med beredning och anv(cid:228)ndning av metallbearbetningsv(cid:228)tskor som inneh(cid:229)ller dessa (cid:228)mnen och vid anv(cid:228)ndning av l(cid:228)der- beredningsprodukter i vilka de ing(cid:229)r, (cid:151) att icke omr(cid:229)desspecifika effekter av betydelse f(cid:246)r n(cid:228)ringskedjan kan uppkomma i samband med beredning och anv(cid:228)ndning av l(cid:228)derberedningsprodukter som inneh(cid:229)ller dessa (cid:228)mnen och vid anv(cid:228)ndning av metallbearbetnings- v(cid:228)tskor i vilka de ing(cid:229)r. II. STRATEGI F(cid:214)R ATT BEGR˜NSA RISKERNA f(cid:246)r MILJ(cid:214)N Man b(cid:246)r (cid:246)verv(cid:228)ga att p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) begr(cid:228)nsa anv(cid:228)ndning och saluf(cid:246)ring av dessa (cid:228)mnen f(cid:246)r att skydda milj(cid:246)n fr(cid:229)n anv(cid:228)ndning och beredning av produkter, s(cid:228)rskilt s(cid:229)dana som anv(cid:228)nds vid bearbetning av metaller och l(cid:228)der. Det kr(cid:228)vs ytterligare arbete f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla f(cid:246)r vilka anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den det kan vara ber(cid:228)ttigat att bevilja undantag. De (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att skydda milj(cid:246)n kommer ocks(cid:229) att minska exponeringen av m(cid:228)nniskor. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/51 CAS-nr 67774-74-7 EINECS-nr 267-051-0 BILAGA II CH3-(CH2)m-CH(C6H5)-(CH2)n-CH3 D˜R m + n = 7 : 10 EINECS-namn: Alkylderivat (C10 ﬂ 13) av bensen Rapport(cid:246)r: Italien Klassificering: inte klassificerad (cid:228)n Riskbed(cid:246)mningen grundas p(cid:229) nuvarande praxis betr(cid:228)ffande (cid:228)mnenas livscykel, som beskrivs i den riskbed(cid:246)mning som rapport(cid:246)ren vidarebefordrat till kommissionen. P(cid:229) grundval av tillg(cid:228)nglig information har vid riskbed(cid:246)mningen framkommit att man inom Europeiska gemenskapen huvudsakligen anv(cid:228)nder dessa (cid:228)mnen som mellanprodukter inom den kemiska industrin vid framst(cid:228)llning av alkylben- sensulfonater med ogrenad kolkedja. Dessa (cid:228)mnen anv(cid:228)nds ocks(cid:229) i mindre utstr(cid:228)ckning som l(cid:246)sningsmedel eller bind- medel f(cid:246)r asfalt, m(cid:229)larf(cid:228)rg, tryckf(cid:228)rg och lacker. Det var inte m(cid:246)jligt att erh(cid:229)lla information om anv(cid:228)ndningen av hela den volym av dessa (cid:228)mnen som framst(cid:228)llts i eller importeras till Europeiska gemenskapen, och d(cid:228)rf(cid:246)r kan det finnas anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den som inte beaktats i denna riskbed(cid:246)mning. I. RISKBED(cid:214)MNING A. M(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa F(cid:246)ljande slutsats kan dras av utv(cid:228)rderingen av riskerna f(cid:246)r ARBETSTAGARE, KONSUMENTER och M˜NNISKOR SOM EXPONERAS VIA MILJ(cid:214)N Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inget behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar, eller av n(cid:229)gra andra riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som redan vidtagits. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att riskbed(cid:246)mningen visar att inga risker kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r ovann(cid:228)mnda befolkningsgrupper. De riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits anses tillr(cid:228)ckliga. B. Milj(cid:246) F(cid:246)ljande slutsats kan dras av bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r AKVATISKA EKOSYSTEM, MIKROORGANISMER I AVLOPPSRENINGSVERK, ATMOSF˜R, TERRESTRISKA EKOSYSTEM och ICKE OMR¯DESSPECIFIKA EFFEKTER AV BETYDELSE F(cid:214)R N˜RINGSKEDJAN Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inget behov av ytterligare uppgifter eller unders(cid:246)kningar, eller av n(cid:229)gra andra riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som redan vidtagits. Denna slutsats grundas p(cid:229) (cid:151) att riskbed(cid:246)mningen visar att inga risker kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r ovan n(cid:228)mnda milj(cid:246)er. De riskbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits anses tillr(cid:228)ckliga. II. STRATEGI F(cid:214)R ATT BEGR˜NSA RISKERNA Ingen


title: Forretningsorden for samarbejdsrådet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side af 12. oktober 1999 - Forretningsord for Samarbejdsudvalget

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Azerbaijan
administrative structures
operation of the Institutions
rules of procedure

formats: html pdf print

text: 18. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 297/29 FORRETNINGSORDEN FOR SAMARBEJDSRÅDET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side af 12. oktober 1999 (1999/740/EF) SAMARBEJDSRÅDET HAR — under henvisning til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side, som blev undertegnet den 22. april 1996 (1) i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 81-84, og i Luxembourg, ud fra følgende betragtning: Aftalen trådte i kraft den 1. juli 1999 — FASTLAGT FØLGENDE FORRETNINGSORDEN: Artikel 1 Formandskab Formandskabet for samarbejdsrådet udøves på skift for tolv måneder ad gangen af henholdsvis en repræsentant for Rådet for Den Europæiske Union på Fællesskabernes og deres medlemsstaters vegne og af en repræsentant for Republikken Aserbajdsjans regering. Første formandskabsperiode begynder dog på datoen for afholdelsen af samarbejdsrådets første møde og ender den 31. december samme år. Artikel 2 Møder Samarbejdsrådet træder sammen på ministerplan en gang om året. Der kan efter anmodning fra en af parterne afholdes ekstraordinære møder i samarbejdsrådet, hvis parterne er enige herom. Medmindre parterne træffer anden afgørelse, holdes hvert møde i samarbejdsrådet på det sædvanlige mødested for Rådet for Den Europæiske Union på en dato, som begge parter har godkendt. Samarbejdsrådets sekretærer indkalder til møderne i samar- bejdsrådet. Artikel 3 Repræsentation Medlemmerne af samarbejdsrådet kan repræsenteres, hvis de selv er forhindret i at deltage. Hvert medlem kan normalt repræsenteres af chefen for missi- onen ved De Europæiske Fællesskaber eller den faste repræsen- (1) EFT L 246 af 17. 9. 1999, s. 3. tation ved Den Europæiske Union eller en højtstående embeds- mand. I alle andre tilfælde skal et medlem, som ønsker at blive repræ- senteret, meddele formanden navnet på sin repræsentant før det møde, hvor han skal repræsenteres. Den, der repræsenterer et medlem af samarbejdsrådet, udøver alle dette medlems rettigheder. Artikel 4 Delegationer Medlemmerne af samarbejdsrådet kan ledsages af embeds- mænd. Før hvert møde underrettes formanden for samarbejdsrådet om, hvorledes parternes delegationer vil være sammensat, og om hvem der vil være formænd for disse. Samarbejdsrådet kan indbyde ikke-medlemmer til at deltage i møderne med henblik på at give oplysninger om bestemte spørgsmål. Artikel 5 Sekretariat En tjenestemand i Generalsekretariatet for Rådet for Den Euro- pæiske Union og en embedsmand fra Republikken Aser- bajdsjans mission ved De Europæiske Fællesskaber fungerer sammen som sekretærer for samarbejdsrådet. Artikel 6 Dokumenter Når samarbejdsrådets drøftelser foregår på grundlag af skriftlige baggrundsdokumenter, skal disse nummereres og fremsendes af de to sekretærer som samarbejdsrådets dokumenter. Artikel 7 Korrespondance Al korrespondance til samarbejdsrådet eller formanden for samarbejdsrådet skal fremsendes til begge af samarbejdsrådets sekretærer. De to sekretærer sørger for, at korrespondancen videresendes til samarbejdsrådets formand og i givet fald fremsendes som dokumenter, jf. artikel 6, til de øvrige medlemmer af samar- bejdsrådet. Den fremsendes til Kommissionens Generalsekreta- riat, EU-medlemsstaternes faste repræsentationer og Repu- blikken Aserbajdsjans mission ved De Europæiske Fællesskaber. L 297/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 11. 1999 Korrespondance fra samarbejdsrådets formand sendes til adres- saterne af den respektive sekretær og fremsendes i givet fald som dokumenter, jf. artikel 6, til de øvrige medlemmer af samarbejdsrådet på de i ovennævnte stykke omhandlede adresser. Artikel 8 Dagsorden for møderne 1. De to sekretærer for samarbejdsrådet udarbejder en fore- løbig dagsorden for hvert møde på grundlag af forslag fra parterne. Den fremsendes af den respektive sekretær til de adressater, der er omhandlet i artikel 7, senest 15 dage inden mødet. Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, som de to sekretærer senest 21 dage inden mødet har modtaget anmod- ning om at få optaget på dagsordenen; dog optages punkter ikke på den foreløbige dagsorden, hvis den fornødne dokumen- tation ikke er tilsendt sekretærerne inden udsendelsen af den foreløbige dagsorden. Dagsordenen godkendes af samarbejdsrådet ved hvert mødes begyndelse. Et punkt, som ikke findes på den foreløbige dags- orden, kan optages på dagsordenen, hvis de to parter er enige herom. 2. Parterne kan aftale, at de i stk. 1 omhandlede tidsfrister afkortes for at tage hensyn til kravene i forbindelse med et bestemt tilfælde. Artikel 9 Protokol De to sekretærer udarbejder så hurtigt som muligt i fællesskab et udkast til protokol for hvert møde. i almindelighed for hvert punkt på dags- Protokollen skal ordenen indeholde oplysning om — dokumenter, der er blevet forelagt for samarbejdsrådet — erklæringer, som et medlem af samarbejdsrådet har anmodet om at få optaget i protokollen — de fremsatte henstillinger, de vedtagne erklæringer og de vedtagne konklusioner. Protokollen skal også omfatte en liste over de medlemmer af samarbejdsrådet eller deres repræsentanter, som deltog i mødet. Udkastet til protokol forelægges samarbejdsrådet til godken- delse på det følgende møde. De to parter kan også godkende udkastet til protokol skriftligt. Efter godkendelsen underskriver de to sekretærer to genparter af protokollen, og den arkiveres af begge parter. Der sendes en genpart til hver af de i artikel 7 omhandlede adressater. Artikel 10 Henstillinger Samarbejdsrådet fremsætter sine henstillinger ved fælles 1. overenskomst mellem parterne. I perioden mellem møderne kan samarbejdsrådet fremsætte henstillinger ved skriftlig procedure, hvis de to parter er enige herom. En skriftlig procedure består i en noteveksling mellem de to sekretærer, som handler efter aftale med parterne. Samarbejdsrådets henstillinger i henhold til aftalens 2. artikel 81 benævnes »henstilling« efterfulgt af et løbenummer, af datoen for deres vedtagelse og af en angivelse af emnet. Ægtheden af samarbejdsrådets henstillinger bekræftes af de to sekretærer, og to genparter underskrives af cheferne for de to parters delegationer. Henstillingerne fremsendes til hver enkelt af de i artikel 7 som samarbejdsrådets dokumenter. omhandlede adressater Artikel 11 Offentlighed Møderne i samarbejdsudvalget er ikke offentlige, medmindre andet besluttes. Hver af parterne kan beslutte at offentliggøre samarbejdsrådets henstillinger i deres respektive officielle tidender. Artikel 12 Sprog Samarbejdsrådets officielle sprog er parternes officielle sprog. Samarbejdsrådets forhandlinger foregår normalt på grundlag af dokumenter på disse sprog. Artikel 13 Udgifter De Europæiske Fællesskaber og Republikken Aserbajdsjan afholder hver især de udgifter til personale, rejser og underhold, de har som følge af deres deltagelse i samarbejdsrådets møder, samt udgifter til postforsendelser og telekommunikation. Udgifter til tolkning ved møderne og til oversættelse og repro- duktion af dokumenter afholdes af De Europæiske Fællesskaber bortset fra udgifter til tolkning eller oversættelse fra et af de officielle fællesskabssprog til aserbajdsjansk, som afholdes af Republikken Aserbajdsjan. Andre udgifter i forbindelse med den praktiske tilrettelæggelse af møder afholdes af den part, der er vært for møderne. Artikel 14 Udvalg 1. Der nedsættes hermed et samarbejdsudvalg i overens- stemmelse med aftalens artikel 83 til at bistå samarbejdsrådet i udførelsen af dets opgaver. Det består af repræsentanter for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og af repræsen- tanter for medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union på den ene side og af repræsentanter for Republikken Aser- bajdsjans regering på den anden side, normalt på højtstående embedsmandsplan. 18. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 297/31 Samarbejdsudvalget forbereder samarbejdsrådets møder og drøftelser, fører i givet fald kontrol med 2. gennemførelsen af samarbejdsrådets henstillinger og sørger i almindelighed for, at der er kontinuitet i partnerskabet, og at aftalen fungerer efter hensigten. Det drøfter alle spørgsmål, som samarbejdsrådet henviser til det, samt alle andre spørgsmål, som måtte opstå under den daglige gennemførelse af aftalen. Det forelægger forslag til henstillinger til godkendelse i samarbejdsrådet. 3. Samarbejdsudvalgets forretningsorden er indeholdt i bilaget til denne forretningsorden. L 297/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 11. 1999 BILAG FORRETNINGSORDEN FOR SAMARBEJDSUDVALGET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side Artikel 1 Formandskab Artikel 6 Dagsorden for møderne Formandskabet for samarbejdsudvalget udøves på skift for tolv for måneder ad gangen af henholdsvis en repræsentant Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber på Fællesska- bernes og deres medlemsstaters vegne og en repræsentant for Republikken Aserbajdsjans regering. Første formandskabspe- riode begynder på datoen for afholdelse af samarbejdsrådets første møde og ender den 31. december samme år. I denne periode og derefter i hver periode på tolv måneder udøves formandskabet for samarbejdsudvalget af den part, der har formandskabet for samarbejdsrådet. Artikel 2 Møder Samarbejdsudvalget holder møde en gang om året, og når omstændighederne kræver det, og de to parter er enige herom. Møderne i samarbejdsudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, som de to parter aftaler. De to sekretærer indkalder i fællesskab til møderne i samar- bejdsudvalget. Artikel 3 Delegationer Før hvert møde underrettes formanden for samarbejdsudvalget om, hvorledes parternes delegationer vil være sammensat, og om hvem der vil være formænd for disse. Artikel 4 Sekretariat En tjenestemand i Kommissionen for De Europæiske Fælles- skaber og en embedsmand fra Republikken Aserbajdsjans rege- ring fungerer sammen som sekretærer for samarbejdsudvalget. Al korrespondance til og fra formanden for samarbejdsudvalget i henhold til dette bilag fremsendes til sekretærerne for samar- bejdsudvalget, til sekretærerne og formanden for samarbejds- til medlemmerne af samarbejdsudvalget. rådet og eventuelt Sekretærerne for samarbejdsudvalget udarbejder en fore- 1. løbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes til formanden og sekretærerne for samarbejdsrådet samt til medlemmerne af samarbejdsudvalget senest 15 dage inden mødet. Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, som formanden senest 21 dage inden mødet er blevet anmodet om at optage på dagsordenen; dog optages punkter ikke på den foreløbige dagsorden, hvis den fornødne dokumentation ikke er tilsendt sekretærerne inden udsendelsen af den foreløbige dagsorden. Dagsordenen godkendes af samarbejdsudvalget ved hvert mødes begyndelse. Et punkt, som ikke findes på den foreløbige dagsorden, kan optages på dagsordenen, hvis de to parter er enige herom. 2. Parterne kan aftale, at de i stk. 1 omhandlede tidsfrister afkortes for at tage hensyn til kravene i forbindelse med et bestemt tilfælde. 3. Samarbejdsudvalget kan anmode eksperter om at deltage i møderne med henblik på at give oplysninger om bestemte spørgsmål. Artikel 7 Protokol Der udarbejdes en protokol for hvert møde, som er baseret på formandens sammenfatning af de konklusioner, som samar- bejdsudvalget er nået frem til. Når samarbejdsudvalget har vedtaget protokollen, undertegnes den af formanden og af sekretærerne og arkiveres af begge parter. En genpart af protokollen fremsendes til formanden og sekretærerne for samarbejdsrådet og til medlemmerne af samar- bejdsudvalget. Artikel 8 Henstillinger Artikel 5 Offentlighed Møderne i samarbejdsudvalget er ikke offentlige, medmindre andet besluttes. Samarbejdsudvalget fremsætter kun henstillinger i de bestemte tilfælde, hvor samarbejdsrådet i henhold til aftalens artikel 83, stk. 2, har givet det beføjelse. I så fald benævnes disse retsakter »henstilling« efterfulgt af et løbenummer, af datoen for deres vedtagelse og af en angivelse af emnet. Henstillinger fremsættes efter aftale mellem parterne. 18. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 297/33 Samarbejdsudvalgets henstillinger fremsendes til formanden og sekretærerne for samarbejdsrådet og til medlemmerne af samar- bejdsudvalget. Hver part kan beslutte, at samarbejdsudvalgets henstillinger skal offentliggøres i deres respektive officielle tidender. Udgifter til tolkning ved møderne og til oversættelse og repro- duktion af dokumenter afholdes af De Europæiske Fællesskaber bortset fra udgifter til tolkning eller oversættelse fra et af de officielle fællesskabssprog til aserbajdsjansk, som afholdes af Republikken Aserbajdsjan. Samarbejdsudvalgets henstillinger underskrives af formanden og sekretærerne. Andre udgifter i forbindelse med den praktiske tilrettelæggelse af møder afholdes af den part, der er vært for møderne. Artikel 9 Udgifter De Europæiske Fællesskaber og Republikken Aserbajdsjan afholder hver især de udgifter til personale, rejser og underhold, de har som følge af deres deltagelse i møderne i samarbejdsud- valget og dets underudvalg og arbejdsgrupper, samt udgifter til postforsendelser og telekommunikation. Artikel 10 Underudvalg Samarbejdsudvalget kan nedsætte underudvalg og fastlægge deres mandat. De anses for at arbejde under samarbejdsudval- gets myndighed, og de aflægger rapport til dette efter hvert af deres møder. Underudvalg fremsætter ikke henstillinger. Samarbejdsudvalget kan ændre alle underudvalgs mandater eller nedsætte nye underudvalg, der skal bistå det med udøvelsen af dets opgaver


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1810/99 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission. Erhaltung des Schutzgebietes Kiriotissa.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Greece
architectural heritage
competence of the Member States
operational programme
retail trade
right of establishment

text: C 203 E/54 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Werden anl(cid:228)(cid:223)lich solcher Inspektionsreisen auch verd(cid:228)chtige Unternehmen unter die Lupe genommen oder gilt die Inspektion lediglich den zust(cid:228)ndigen Veterin(cid:228)rbeh(cid:246)rden vor Ort? Welche Ma(cid:223)nahmen an der Grenze k(cid:246)nnen im Fall eines begr(cid:252)ndeten Verdachts ergriffen werden, um eine Fischlieferung zu stoppen? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (24. November 1999) Die Grenzkontrollposten in den Mitgliedstaaten pr(cid:252)fen u. a. , ob der f(cid:252)r den menschlichen Verzehr eingef(cid:252)hrte Fisch aus einem hierzu befugten Drittland und einem zugelassenen Betrieb stammt. Bei den Inpektionen der Gemeinschaft wird gepr(cid:252)ft, ob die zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden in der Lage sind, die Einhaltung der Gemeinschaftsnormen zu gew(cid:228)hrleisten. Bei den Einfuhren aus Ru(cid:223)land, Polen und Estland hat die Kommission die Beh(cid:246)rden in diesen L(cid:228)ndern (cid:252)ber die behaupteten Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten informiert. Sie hat diese Beh(cid:246)rden gebeten, die Angelegenheit zu untersuchen und die Kommission bis zum 15. Dezember 1999 (cid:252)ber die getroffenen Ma(cid:223)nahmen zur Beendigung dieser Praktiken zu informieren. Ein Inspektionsbesuch in Polen hat im September 1999 stattgefunden, Estland war bereits im Juli 1998 besucht worden. Nach den neuesten der Kommission vorliegenden Informationen konnte das Problem in diesen L(cid:228)ndern unter Kontrolle gebracht werden. Eine Inspektionsreise nach Ru(cid:223)land hat in letzter Zeit nicht stattgefunden. Allerdings wurde das Thema wegen seiner Wichtigkeit am 8. Oktober 1999 im Kooperationsausschu(cid:223) Gemeinschaft-Ru(cid:223)land zur Sprache gebracht. Je nach den von den russischen Beh(cid:246)rden gelieferten Informationen k(cid:246)nnte die Kommission einen Inspektionsbesuch erw(cid:228)gen. In Polen wurden einige f(cid:252)r die Ausfuhr in die Gemeinschaft zugelassene Betriebe besucht. Die verd(cid:228)chtigen Unternehmen besitzen nicht die Erlaubnis zur Ausfuhr von Fischereierzeugnissen in die Gemeinschaft. Nach dem Gemeinschaftsrecht ist es Sache des Mitgliedstaats, nachzupr(cid:252)fen, ob die Einfuhren aus einem zugelassenen Betrieb stammen, und (cid:252)ber die endg(cid:252)ltige Zweckbestimmung von Fisch, der mit dem Gemeinschaftsrecht nicht in Einklang steht, zu entscheiden. Die Kommission hat daher die deutschen und (cid:246)sterreichischen Beh(cid:246)rden gebeten, diese Fragen zu untersuchen und ihre Grenzkontrollposten entspre- chend zu instruieren, um illegale Einfuhren zu vermeiden. (2000/C 203 E/065) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1810/99 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Erhaltung des Schutzgebietes (cid:132)Kiriotissa(cid:147) (12. Oktober 1999) Das Gebiet Kiriotissa (Veria) wurde vom Ministerium f(cid:252)r Kultur und von der 4. Indendantur f(cid:252)r moderne Denkm(cid:228)ler (ABl. 468B, 9. 5. 1980) aufgrund der einzigartigen byzantinischen und postbyzantinischen Kirchen und der traditionellen Bauweise der H(cid:228)user zum historisch wertvollen Gebiet erkl(cid:228)rt. In Kiriotissa wurden Betriebsgenehmigungen f(cid:252)r Lokale erteilt, die gesundheitspolizeilichen Regelungen unterliegen (Bars, Clubs, Tavernen usw. ) obwohl es zum historisch wertvollen Gebiet erkl(cid:228)rt wurde und der lokale arch(cid:228)ologische Rat jede Nutzung, die der ˜sthetik schadet, verboten hat. Ich bin zust(cid:228)ndig f(cid:252)r die Beschwerden der Einwohner von Kiriotissa, die gegen die Verschlechterung der Physiognomie des Schutz- gebietes protestieren (L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung, Abfall, Parken von Autos auf den B(cid:252)rgersteigen, Lokale, die bis in die fr(cid:252)hen Morgenstunden ge(cid:246)ffnet haben). Die Mittel f(cid:252)r die Wiederbelebung des Gebietes wurden im Rahmen des 2. GFK zur Verf(cid:252)gung gestellt. Kann die Kommission, die das Vorhaben kofinanziert hat, die folgenden Fragen beantworten: 1. Beabsichtigt sie zu (cid:252)berpr(cid:252)fen, ob gegebenenfalls die Bedingungen des Programmvertrags ge(cid:228)ndert wurden, auf dessen Grundlage das Ministerium f(cid:252)r Umwelt, Raumordnung und (cid:246)ffentliche Arbeiten das Vorhaben (cid:132)Erhaltung und Aufwertung der Schutzgebiete Barbuta-Kiriotissa(cid:147) in das GFK und insbesondere in das operationelle Programm (cid:132)Umwelt(cid:147), Ma(cid:223)nahme 4. 3, aufgenommen hat, 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/55 2. Gedenkt sie bei den zust(cid:228)ndigen griechischen Beh(cid:246)rden zu intervenieren, damit diese keine weiteren Betriebsgenehmigungen f(cid:252)r solche Lokale erteilen und die bereits erteilten Genehmigungen mit dem Ziel (cid:252)berpr(cid:252)fen, dieses Gebiet als reines Wohngebiet auszuweisen? 3. Wie beurteilt sie die etwaige Unterst(cid:252)tzung (cid:129) im Rahmen des 3. GFK (cid:129) von Initiativen zur weiteren Aufwertung der Region unter Einbeziehung der Restaurierung der Wohnh(cid:228)user? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (22. November 1999) Die Gemeinschaft hat im Rahmen des Operationellen Programms (OP) (cid:132)Umwelt(cid:147) des Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzepts (GFK) f(cid:252)r Griechenland im laufenden Programmplanungszeitraum 1994-1999 ein Projekt zum Schutz und zur Sanierung der unter Denkmalschutz stehenden Stadtviertel Kyriotissa und Barbouta der Stadt Veria in Nordgriechenland kofinanziert. Das nunmehr abgeschlossene Projekt bestand aus st(cid:228)dtebaulichen Verbesserungsma(cid:223)nahmen, im wesent- lichen aus der Erneuerung des Stra(cid:223)enbelags unter Verwendung von Kopfsteinpflaster und Schieferplatten, dem Pflanzen von B(cid:228)umen, der Anlage kleiner Pl(cid:228)tze, dem Anbringen von Stra(cid:223)enbeleuchtung und anderen Ma(cid:223)nahmen dieser Art. Die Gesamtkosten belaufen sich auf rund 1,2 Mio. Euro. Die Durchf(cid:252)hrungsmodalit(cid:228)ten werden in den meisten F(cid:228)llen in einer Vereinbarung zwischen den 1. lokalen und nationalen Beh(cid:246)rden geregelt. Im vorliegenden Fall sind letztere durch das Umweltministerium vertreten. Die Kommission greift nicht in die inhaltliche Festlegung ein, solange das Gemeinschaftsrecht und die einzelstaatlichen Rechtsvorschriften eingehalten werden. Es gibt keinen direkten und urs(cid:228)chlichen Zusammenhang zwischen dieser Vereinbarung und der Aufnahme des Projekts in das OP. F(cid:252)r die Genehmigung des Betriebs gewerblicher Lokale sind ausschlie(cid:223)lich die nationalen Beh(cid:246)rden 2. zust(cid:228)ndig. Da die Kommission den Entwurf des griechischen GFK f(cid:252)r den Programmplanungszeitraum 2000- 3. 2006 soeben erst erhalten hat, ist es noch verfr(cid:252)ht, sich zu den etwaigen Projekten in diesem Rahmen zu (cid:228)u(cid:223)ern. (2000/C 203 E/066) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1812/99 von Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) an den Rat (11. Oktober 1999) Betrifft: epressive Ma(cid:223)nahmen der marokkanischen Beh(cid:246)rden in der Westsahara Die POLISARIO und verschiedene Einrichtungen haben gegen(cid:252)ber dem UNO-Generalsekret(cid:228)r und der internationalen (cid:214)ffentlichkeit das gewaltsame Vorgehen der marokkanischen Beh(cid:246)rden gegen Demon- stranten im September in El Aaiœn (Westsahara) angeprangert; die Demonstration war als friedlicher Protest von Arbeitern des Unternehmens Fos Bucraa, arbeitslosen Hochschulabsolventen und Studenten Infolge der gegen die Besetzung des Gebietes und mit spezifischen Forderungen organisiert worden. Gewaltanwendung kam eine Person ums Leben, 40 Menschen wurden verletzt, und mehrere Dutzend sind verschwunden. Ist der Rat nicht der Ansicht, da(cid:223) dieses Vorgehen gegen das Verhalten verst(cid:246)(cid:223)t, das Marokko zur Erf(cid:252)llung der gegen(cid:252)ber der internationalen Staatengemeinschaft eingegangenen Verpflichtungen w(cid:228)hrend der Vorbereitung auf das Referendum (cid:252)ber die Selbstbestimmung an den Tag legen mu(cid:223)? Gedenkt der Rat wegen dieser Vorg(cid:228)nge seine Mi(cid:223)billigung gegen(cid:252)ber der Regierung in Rabat zum Ausdruck zu bringen und mit Entschiedenheit zu verlangen, da(cid:223) dieVerantwortlichkeiten (cid:252)berpr(cid:252)ft werden und sich ein solcher Vorfall in Zukunft nicht wiederholt? Wird der Rat von den marokkanischen Beh(cid:246)rden die absolute Garantie des uneingeschr(cid:228)nkten Rechts auf Rede- und Demonstrationsfreiheit f(cid:252)r die saharauischen B(cid:252)rger fordern?


title: Règlement (CE) nº 2172/1999 de la Commission, du 12 octobre 1999, établissant des valeurs unitaires pour la détermination de la valeur en douane de certaines marchandises périssables

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

text: 14. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 266/13 RÈGLEMENT (CE) No 2172/1999 DE LA COMMISSION du 12 octobre 1999 établissant des valeurs unitaires pour la détermination de la valeur en douane de certaines marchan- dises périssables LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 2913/92 du Conseil, du 12 octobre 1992, établissant le code des douanes communautaire (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 955/1999 du Parlement européen et du Conseil (2), (CEE) no 2913/92 établissant vu le règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission, du 2 juillet 1993, fixant certaines dispositions d'application du règle- ment le code des douanes communautaire (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1662/1999 (4), et notamment son article 173, para- graphe 1, (1) considérant que les articles 173 à 177 du règlement (CEE) no 2454/93 prévoient les critères pour l'établisse- ment par la Commission de valeurs unitaires périodiques pour les produits désignés selon la classification reprise à l'annexe no 26 de ce règlement; considérant que l'application des règles et critères fixés dans les articles visés ci-dessus aux éléments qui ont été communiqués à la Commission conformément aux dispositions de l'article 173, paragraphe 2, du règlement précité conduit à établir pour les produits considérés les valeurs unitaires comme il est indiqué à l'annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs unitaires visées à l'article 173, paragraphe 1, du règlement (CEE) no 2454/93 sont établies comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 15 octobre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 octobre 1999. Par la Commission Mario MONTI Membre de la Commission (1) JO L 302 du 19. 10. 1992, p. 1. (2) JO L 119 du 7. 5. 1999, p. 1. (3) JO L 253 du 11. 10. 1993, p. 1. (4) JO L 162 du 29. 7. 1999, p. 25. L 266/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 14. 10. 1999 ANNEXE Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 1. 10 Pommes de terre de primeurs 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Oignons autres que de semence 0703 10 19 1. 40 Aulx 0703 20 00 1. 50 Poireaux ex 0703 90 00 1. 60 Choux-fleurs ex 0704 10 10 ex 0704 10 05 ex 0704 10 80 1. 70 Choux de Bruxelles 0704 20 00 1. 80 Choux blancs et choux rouges 0704 90 10 1. 90 Brocolis asperges ou à jets [Brassica oleracea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck] ex 0704 90 90 1. 100 Choux de Chine ex 0704 90 90 1. 110 Laitues pommées 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 Endives ex 0705 29 00 1. 130 Carottes ex 0706 10 00 1. 140 Radis ex 0706 90 90 1. 160 Pois (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 9,26 55,06 80,52 13,46 80,03 117,05 78,00 463,77 678,29 26,05 154,89 226,53 55,28 328,68 480,71 59,69 354,90 519,06 30,18 179,44 262,45 105,95 629,95 921,34 60,69 360,85 527,76 127,42 60,74 373,55 185,21 88,29 542,98 1 073,30 511,65 3 146,51 358,46 170,88 1 050,85 760,67 362,61 2 229,99 821,35 391,54 2 407,89 415,29 197,97 1 217,46 1 457,90 694,99 4 274,01 835,11 398,10 2 448,23 152,67 907,73 1 327,62 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 189,75 37,08 220,47 322,45 300,25 143,13 880,22 510,23 243,23 1 495,80 117,77 700,23 1 024,13 1 620,55 772,52 4 750,83 290,37 1 726,46 2 525,06 3 995,58 1 904,70 11 713,50 18,11 7,29 5,97 26,33 10,60 8,68 152,55 61,43 50,32 50,95 20,52 16,80 108,12 43,54 35,66 116,74 47,01 38,51 59,03 23,77 19,47 207,22 83,44 68,35 118,70 47,80 39,15 298,60 120,24 98,49 42,68 17,18 14,08 72,52 29,20 23,92 230,34 92,75 75,97 567,91 228,68 187,32 68,83 17 929,86 3 040,61 20,41 1 540,73 1 856,46 100,05 26 062,19 4 419,73 29,66 2 239,56 2 698,49 579,79 151 029,06 25 612,08 171,89 12 978,11 15 637,60 193,63 50 439,83 8 553,78 57,41 4 334,36 5 222,56 410,91 107 037,01 18 151,74 121,82 9 197,82 11 082,64 443,69 115 575,96 19 599,81 131,54 9 931,58 11 966,77 224,33 58 436,63 9 909,90 66,51 5 021,53 6 050,55 787,55 205 147,81 34 789,74 233,48 17 628,60 21 241,07 451,12 117 512,23 19 928,17 133,74 10 097,97 12 167,25 1 134,83 295 610,34 50 130,72 336,44 25 402,15 30 607,59 162,19 42 249,41 7 164,82 48,08 3 630,54 4 374,52 275,62 71 796,89 12 175,59 81,71 6 169,59 7 433,87 875,41 228 034,52 38 670,96 259,53 19 595,28 23 610,77 2 158,38 562 234,72 95 345,89 639,89 48 313,50 58 213,96 14. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 266/15 Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 1. 170 Haricots: 1. 170. 1 Haricots (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Haricots (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Compressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Fèves ex 0708 90 00 1. 190 Artichauts 0709 10 00 1. 200 Asperges: 1. 200. 1 — vertes ex 0709 20 00 1. 200. 2 — autres ex 0709 20 00 1. 210 Aubergines 0709 30 00 1. 220 Céleris à côtes, aussi dénommés céleris en bran- ches [Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ] ex 0709 40 00 1. 230 Chanterelles 0709 51 30 1. 240 Piments doux ou poivrons 0709 60 10 1. 250 Fenouil 0709 90 50 1. 270 Patates douces, entières, fraîches (destinées à la consommation humaine) 0714 20 10 2. 10 Châtaignes et marrons (Castanea spp. ), frais ex 0802 40 00 2. 30 Ananas, frais ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 190,34 1 131,71 1 655,20 2 619,14 1 248,55 7 678,30 372,27 149,90 122,79 1 414,84 368 549,63 62 500,04 419,45 31 669,91 38 159,74 67,08 398,84 583,33 923,04 440,02 2 706,00 131,20 52,83 43,27 498,62 129 884,99 22 026,39 147,82 11 161,17 13 448,33 157,74 937,88 1 371,71 2 170,55 1 034,71 6 363,22 308,51 124,23 101,76 1 172,51 305 427,23 51 795,51 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — — — — — — — — — — 441,61 2 625,69 3 840,24 390,72 2 323,12 3 397,70 6 076,69 2 896,77 17 814,50 5 376,42 2 562,96 15 761,61 69,82 415,13 607,15 960,74 457,99 2 816,53 863,71 347,80 284,88 764,18 307,72 252,05 136,56 54,99 45,04 3 282,58 145 007,06 973,18 855 076,19 73 477,72 88 534,86 2 904,30 128 296,82 861,03 756 539,41 65 010,34 78 332,33 518,99 135 190,37 22 926,10 153,86 11 617,07 13 997,65 66,57 395,81 578,89 916,02 436,67 2 685,43 130,20 52,43 42,94 494,83 128 897,49 21 858,93 146,70 11 076,32 13 346,09 649,88 3 864,01 5 651,36 8 942,54 4 262,93 26 216,09 1 271,05 511,82 419,24 4 830,69 213 394,60 108 130,93 1 432,15 130 289,24 1 258 343,15 90,27 536,72 784,99 73,55 437,31 639,59 1 242,14 592,13 3 641,48 1 012,07 482,46 2 967,00 53,79 319,82 467,76 740,17 352,84 2 169,88 176,48 1 049,30 1 534,67 2 428,42 1 157,63 7 119,19 51,31 305,08 446,19 706,04 336,57 2 069,84 176,55 71,09 58,23 143,85 57,93 47,45 105,20 42,36 34,70 345,16 138,99 113,85 100,35 40,41 33,10 670,99 174 787,09 29 641,06 198,93 15 019,66 18 097,51 546,71 142 412,66 24 150,88 162,08 12 237,69 14 745,45 399,83 104 151,96 17 662,48 118,54 8 949,90 10 783,93 1 311,81 341 712,93 57 948,97 388,91 29 363,80 35 381,06 381,40 99 350,01 16 848,15 113,07 8 537,27 10 286,73 L 266/16 FR Journal officiel des Communautés européennes 14. 10. 1999 Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 2. 40 Avocats, frais ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 ex 0804 40 95 2. 50 Goyaves et mangues, fraîches ex 0804 50 00 2. 60 Oranges douces, fraîches: 2. 60. 1 — sanguines et demi-sanguines 0805 10 10 2. 60. 2 — Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia Lates, Maltaises, Sha- moutis, Ovalis, Trovita, Hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 — autres 0805 10 50 2. 70 Mandarines (y compris les Tangerines et Sat- sumas), et hybrides similaires d'agrumes, frais: fraîches; Clémentines, Wilkings 2. 70. 1 — Clémentines 0805 20 10 2. 70. 2 — Monréales et Satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 — Mandarines et Wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 — Tangerines et autres ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limes (Citrus aurantifolia), fraîches ex 0805 30 90 2. 90 Pamplemousses et pomélos, frais: 2. 90. 1 — blancs ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2 — roses ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 100 Raisins de table ex 0806 10 10 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 138,94 826,10 1 208,22 1 911,86 911,39 5 604,83 271,74 109,42 89,63 1 032,77 269 025,35 45 622,34 306,18 23 117,67 27 854,97 102,92 611,93 894,99 1 416,21 675,11 4 151,78 201,29 81,06 66,39 765,02 199 280,91 33 794,81 226,81 17 124,45 20 633,61 — — — — — — — — — — — — — — — 48,22 286,70 419,32 36,19 215,18 314,71 663,52 316,30 1 945,19 497,99 237,39 1 459,90 94,31 37,98 31,11 70,78 28,50 23,35 358,43 93 366,94 15 833,52 106,26 8 023,13 9 667,24 269,01 70 073,61 11 883,35 79,75 6 021,51 7 255,44 76,16 452,83 662,29 85,82 510,26 746,29 136,72 812,90 1 188,92 84,93 504,97 738,55 1 047,98 499,58 3 072,29 1 180,91 562,94 3 461,97 1 881,31 896,82 5 515,27 1 168,66 557,10 3 426,07 136,19 809,75 1 184,31 1 874,02 893,35 5 493,89 64,44 383,14 560,37 886,71 422,70 2 599,50 56,51 335,99 491,41 777,59 370,68 2 279,61 148,96 59,98 49,13 167,85 67,59 55,36 267,40 107,68 88,20 166,11 66,89 54,79 266,36 107,26 87,86 126,03 50,75 41,57 110,52 44,51 36,45 566,11 147 466,32 25 007,90 167,83 12 671,96 15 268,71 637,92 166 170,69 28 179,86 189,12 14 279,25 17 205,37 1 016,27 264 726,83 44 893,38 301,29 22 748,29 27 409,90 631,30 164 447,41 27 887,61 187,16 14 131,16 17 026,94 1 012,33 263 700,61 44 719,35 300,12 22 660,11 27 303,64 479,00 124 773,24 21 159,52 142,01 10 721,91 12 919,06 420,05 109 418,62 18 555,62 124,53 9 402,47 11 329,24 — — — — — — — — — — — — — — — 14. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 266/17 Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 2. 110 Pastèques 0807 11 00 2. 120 Melons: 2. 120. 1 — Amarillo, Cuper, Honey Dew (y compris Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (y compris Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 — autres ex 0807 19 00 2. 140 Poires: 2. 140. 1 Poires-Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 autres ex 0808 20 50 2. 150 Abricots ex 0809 10 00 2. 160 Cerises 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Pêches 0809 30 90 2. 180 Nectarines ex 0809 30 10 2. 190 Prunes 0809 40 05 2. 200 Fraises 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Framboises 0810 20 10 2. 210 Myrtilles (fruits du Vaccinium myrtillus) 0810 40 30 2. 220 Kiwis (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 26,54 157,80 230,79 365,20 174,09 1 070,62 51,91 20,90 17,12 197,28 51 388,61 8 714,67 58,49 4 415,88 5 320,79 67,82 403,24 589,76 182,75 1 086,58 1 589,19 933,22 444,87 2 735,85 2 514,69 1 198,76 7 372,12 132,64 53,41 43,75 357,43 143,93 117,89 504,12 131 317,83 22 269,38 149,46 11 284,30 13 596,69 1 358,42 353 853,34 60 007,79 402,73 30 407,04 36 638,09 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 481,99 2 865,78 4 191,39 6 632,33 3 161,65 19 443,43 295,13 1 754,76 2 566,45 4 061,08 1 935,93 11 905,51 150,95 897,51 1 312,66 2 077,12 990,17 6 089,31 100,62 598,26 874,99 1 384,56 660,02 4 059,00 — — — — — — — — — 942,69 379,60 310,93 577,22 232,43 190,39 295,23 118,88 97,38 196,80 79,24 64,91 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 3 582,73 158 266,24 1 062,17 933 262,78 80 196,39 96 630,32 2 193,76 571 451,37 96 908,89 650,38 49 105,50 59 168,25 1 122,04 292 279,96 49 565,94 332,65 25 115,97 30 262,76 747,93 194 827,49 33 039,58 221,74 16 741,76 20 172,50 866,90 5 154,35 7 538,56 11 928,80 5 686,49 34 970,66 1 695,51 682,74 559,24 6 443,84 284 655,28 144 240,02 1 910,40 173 797,85 1 678 552,46 355,15 2 111,63 3 088,38 4 886,97 2 329,63 14 326,72 694,61 279,70 229,11 2 639,90 116 617,05 782,65 687 666,29 59 091,99 71 201,18 981,91 5 838,17 8 538,69 13 511,38 6 440,91 39 610,15 1 920,45 773,32 633,43 7 298,73 322 419,97 163 376,08 2 163,84 196 855,28 1 901 242,88 150,01 891,92 1 304,49 2 064,18 984,00 6 051,39 293,39 118,14 96,77 1 115,05 290 459,86 49 257,28 330,58 24 959,56 30 074,30 L 266/18 FR Journal officiel des Communautés européennes 14. 10. 1999 Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 2. 230 Grenades ex 0810 90 85 2. 240 Kakis (y compris le fruit Sharon) ex 0810 90 85 2. 250 Litchis ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 66,82 397,29 581,07 919,46 438,31 2 695,51 317,58 1 888,24 2 761,68 4 370,00 2 083,19 12 811,15 236,92 1 408,66 2 060,26 3 260,09 1 554,09 9 557,33 130,69 52,63 43,11 621,13 250,11 204,87 463,38 186,59 152,84 496,69 129 381,56 21 941,02 147,25 11 117,91 13 396,21 2 360,64 104 280,57 699,85 614 920,63 52 840,87 63 669,07 1 761,07 458 741,09 77 795,05 522,10 39 420,17 47 498,20


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1776/99 υποβολή: Christoph Konrad (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Η «υπόθεση CentrO» και ο κ. Bodo Hombach, ειδικός συντονιστής της ΕΕ.

eurovoc_concepts:
Western Balkans
diplomatic representation
political morality
stability pact

text: C 219 E/16 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 1. 8. 2000 Ει΄χε προβει΄ ο Προ΄εδρος του Ευρωπαι¤κου΄ Συµβουλι΄ου, ε΄να µε΄λος του Συµβουλι΄ου η΄ ε΄νας εκπρο΄σωπο΄ς του, 2. πριν απο΄ το διορισµο΄ του κ. Bodo Hombach σε συζητη΄σεις για τις καταγγελι΄ες εναντι΄ον του σχετικα΄ µε την κατασκευη΄ της ιδιωτικη΄ς κατοικι΄ας του; Εα΄ν ναι µε ποιο αποτε΄λεσµα; Γνωρι΄ζει το Συµβου΄λιο της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης ο΄τι το δωδε΄κατο τµη΄µα του ποινικου΄ δικαστηρι΄ου του 3. Μπο΄χουµ (Βο΄ρεια Ρηνανι΄α Βεστφαλι΄α/Γερµανι΄α) καταδι΄κασε στις 13 Μαι΅ου 1999 ο΄πως η΄ταν αναµενο΄µενο τον υπευ΄θυνο της κατασκευη΄ς της κατοικι΄ας του Hombach για απιστι΄α; Γνωρι΄ζει το Συµβου΄λιο ο΄τι η καταδι΄κη αυτη΄ επιβλη΄θηκε επειδη΄ ο κατηγορου΄µενος ει΄χε αρνηθει΄ αρχικα΄ ενο΄ρκως παρα΄νοµες τιµολογη΄σεις σε βα΄ρος της VEBA- ΑΕ και προς ο΄φελος της κατασκευη΄ς της κατοικι΄ας του Hombach στο M(cid:252)lheim στην περιοχη΄ του Ρουρ, και στη συνε΄χεια οµολο΄γησε ο΄τι η εταιρι΄α VEBA κα΄λυψε «εκατοντα΄δες χιλια΄δες» µα΄ρκα απο΄ το κο΄στος κατασκευη΄ς της ιδιωτικη΄ς οικι΄ας του Hombach; Θεωρει΄ το Συµβου΄λιο της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης ο΄τι µετα΄ την καταδι΄κη αυτη΄ και εν ο΄ψει της προ΄θεσης να 4. θεσπιστει΄ ε΄νας νε΄ος κω΄δικας συµπεριφορα΄ς για τους Επιτρο΄πους της ΕΕ που θα πρε΄πει κατ(cid:146) αναλογι΄α να εφαρµο΄ζεται και για τους εντεταλµε΄νους της, µπορει΄ να παραµει΄νει ακο΄µη o Hombach στη θε΄ση του συντονιστη΄ των σχε΄σεων ΕΕ-Βαλκανι΄ων και ο΄τι µπορει΄ να συνεχι΄σει να ασκει΄ το ε΄ργο του; (2000/C 219 E/021) GRAPTH ERVTHSH E-1694/99 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow to Symboy·lio (30 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Ο Συντονιστη΄ς της ΕΕ Hombach Εδω΄ και µερικε΄ς εβδοµα΄δες εκφρα΄ζονται δηµο΄σια υποψι΄ες για τον Bodo Hombach, τον οποι΄ο διο΄ρισε η ΕΕ ως διεθνη΄ συντονιστη΄ για την ανασυγκρο΄τηση των Βαλκανι΄ων, ο΄τι ει΄ναι αναµεµιγµε΄νος σε µεγα΄λα σκα΄νδαλα διαφθορα΄ς (η ιδιωτικη΄ κατοικι΄α του στο M(cid:252)lheim και το κτη΄ριο Νο΄µπελ στον Καναδα΄). Οι σοβαρε΄ς αυτε΄ς κατηγορι΄ες οδη΄γησαν στις 27 Μαι΅ου 1999 στην αναστολη΄ των κοµµατικω΄ν του αξιωµα΄των. ∆εδοµε΄νων αυτω΄ν των κατηγοριω΄ν που δεν ε΄χουν ακο΄µη διαλευκανθει΄ και αυτη΄ς της τελει΄ως αδιαφανου΄ς κατα΄στασης καθω΄ς επι΄σης και δεδοµε΄νης της τελει΄ως ακατανο΄ητης και αναποτελεσµατικη΄ς προ΄θεση΄ς του να εγκαταστη΄σει το γραφει΄ο του στις Βρυξε΄λλες και ο΄χι κοντα΄ στην περιοχη΄ ο΄που πρε΄πει να επιτελε΄σει το ε΄ργο του, τι΄θεται κατ(cid:146) ανα΄γκη το ερω΄τηµα, εα΄ν προτι΄θεται το Συµβου΄λιο να ζητη΄σει απο΄ τον κ. Hombach να παραιτηθει΄ απο΄ την υπευ΄θυνη θε΄ση του ως εντεταλµε΄νου της ΕΕ για την δηµοκρατικη΄ και οικονοµικη΄ ανασυγκρο΄τηση των Βαλκανι΄ων; Εξα΄λλου, θα η΄ταν σκο΄πιµο υπο΄ τις παρου΄σες πρου¤ποθε΄σεις και για λο΄γους διαφα΄νειας να δηµοσιευθει΄ το υ΄ψος της υπεσχηµε΄νης αποζηµι΄ωσης στον κ. Hombach για την ανα΄ληψη του ε΄ργου που του ανατε΄θηκε. Προτι΄θεται το Συµβου΄λιο να προβει΄ στη δηµοσι΄ευση αυτη΄; (2000/C 219 E/022) GRAPTH ERVTHSH E-1776/99 ypobolh·: Christoph Konrad (PPE-DE) prow to Symboy·lio (12 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Η «υπο΄θεση CentrO» και ο κ. Bodo Hombach, ειδικο΄ς συντονιστη΄ς της ΕΕ Γνωρι΄ζει το Συµβου΄λιο ο΄τι ο κ. Bodo Hombach κατηγορει΄ται, ως προ΄εδρος εξεταστικη΄ς επιτροπη΄ς του 1. οµο΄σπονδου κρα΄τους της Βο΄ρειας Ρηνανι΄ας-Βεστφαλι΄ας, ο΄τι αµε΄λησε να ελε΄γξει την κατανοµη΄ κονδυλι΄ων που προη΄ρχοντο απο΄ την ΕΕ; Γνωρι΄ζει επι΄σης το Συµβου΄λιο ο΄τι συ΄µφωνα µε ε΄κθεση του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου της ΕΕ διαπιστω΄θηκαν 2. παρατυπι΄ες κατα΄ την λογιστικη΄ εκκαθα΄ριση πιστω΄σεων απο΄ το Ευρωπαι¤κο΄ Ταµει΄ο Περιφερειακη΄ς Ανα΄πτυξης (ΕΤΠΑ) σε σχε΄ση µε το εµπορικο΄ κε΄ντρο και κε΄ντρο αναψυχη΄ς CentrO στο Oberhausen (παρα΄νοµη λογιστικη΄ εκκαθα΄ριση 60 εκατ. µα΄ρκων σε χρη΄µατα της ΕΕ για ενι΄σχυση) και ο΄τι µ(cid:146) αυτο΄ ασχολη΄θηκε η προαναφερθει΄σα εξεταστικη΄ επιτροπη΄; 1. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 219 E/17 Τι µε΄τρα σκοπευ΄ει να λα΄βει το Συµβου΄λιο σε περι΄πτωση που επικυρωθει΄ η κατηγορι΄α του Ελεγκτικου΄ 3. Συνεδρι΄ου της ΕΕ στο πλαι΄σιο γνωµοδο΄τησης που πρε΄πει να υποβα΄λει στο Ελεγκτικο΄ Συνε΄δριο ο Υπουργο΄ς Οικονοµικω΄ν της Βο΄ρειας Ρηνανι΄ας-Βεστφαλι΄ας Peer Steinbr(cid:252)ck µε΄χρι τις 15. 10. 1999; Ει΄ναι το Συµβου΄λιο της α΄ποψης ο΄τι o Bodo Hombach µπορει΄ να διατηρη΄σει την αποστολη΄ του ειδικου΄ 4. συντονιστη΄ της ΕΕ για το συ΄µφωνο σταθερο΄τητας για την Νοτιοανατολικη΄ Ευρω΄πη παρα΄ την ιδιωτικη΄ οικονοµικη΄ «υπο΄θεση» µε την οποι΄α συνδε΄θηκε το ο΄νοµα΄ του και ο΄τι πρε΄πει να παραταθει΄ η αποστολη΄ του η οποι΄α λη΄γει στις 31. 12. 1999; Koinh· apa·nthsh stiw grapte·w ervth·seiw E-1693/99, E-1694/99 kai E-1776/99 (14 Febroyari·oy 2000) Το Συµβου΄λιο ενηµερω΄θηκε για τους ισχυρισµου΄ς που δηµοσιευ΄τηκαν στο γερµανικο΄ τυ΄πο ο΄σον αφορα΄ τις δραστηριο΄τητες του κ. Hombach προ του διορισµου΄ του ως Ειδικου΄ εντεταλµε΄νου της ΕΕ και Ειδικου΄ συντονιστη΄ για το Συ΄µφωνο σταθερο΄τητας. Εφο΄σον οι ισχυρισµοι΄ αυτοι΄ δεν αποδειχθου΄ν µε στοιχει΄α, το Συµβου΄λιο θα εξακολουθει΄ να τους θεωρει΄ ο΄τι αποτελου΄ν µε΄ρος του διεξαγο΄µενου πολιτικου΄ διαλο΄γου στη Γερµανι΄α. Όσον αφορα΄ την ενδεχο΄µενη δρα΄ση του, το Συµβου΄λιο δεν συνηθι΄ζει να µελετα΄ πιθανα΄ µελλοντικα΄ σενα΄ρια. Λαµβανοµε΄νων υπο΄ψη των διευκρινι΄σεων που παρε΄σχε ο κ. Hombach στην Προεδρι΄α ο΄σον αφορα΄ θε΄µατα που τον αφορου΄ν και ελλει΄ψει καταδι΄κης απο΄ δικαστη΄ριο η Προεδρι΄α και το Συµβου΄λιο εξακολουθου΄ν να τον υποστηρι΄ζουν στην περα΄τωση της αποστολη΄ς που του ε΄χει ανατεθει΄. (2000/C 219 E/023) GRAPTH ERVTHSH E-1705/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Πρου¤ πολογισµο΄ς 1998 (cid:129) δαπα΄νες για ετη΄σιες εκδηλω΄σεις Το σχε΄διο πρου¤πολογισµου΄ των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των για το οικονοµικο΄ ε΄τος 2000 προβλε΄πει την πι΄στωση 6. 500 εκατ. Εcu (περι΄που 13 δισ. λιρε΄τες) για ετη΄σιες εκδηλω΄σεις. Μπορει΄ να γνωστοποιη΄σει η Επιτροπη΄ λεπτοµερη΄ ανα΄λυση του πιστωθε΄ντος ποσου΄ για το 1998: 10. 000. 000 Εcu που αντιστοιχου΄ν σε 19. 360. 000. 000 λιρε΄τες; Apa·nthsh thw k. Reding ek me·royw thw Epitroph·w (2 Dekembri·oy 1999) Ο τι΄τλος του πρου¤πολογισµου΄ «B3-309 (cid:129) Ετη΄σιες εκδηλω΄σεις» ειση΄χθη για πρω΄τη φορα΄ στον πρου¤πολογισµο΄ του ε΄τους 1999. Ανε΄ρχεται σε 10 εκατ. ευρω΄ και προορι΄ζεται για τη χρηµατοδο΄τηση κυρι΄ως της ε΄κθεσης στο Ανο΄βερο (Expo Hannover 2000) και της ευρωπαι¤κη΄ς εκστρατει΄ας ευαισθητοποι΄ησης ο΄σον αφορα΄ την α΄σκηση βι΄ας κατα΄ των γυναικω΄ν. Η προβλεπο΄µενη δαπα΄νη για την «Expo Hannover 2000» ανε΄ρχεται σε 7,5 εκατ. ευρω΄ και αφορα΄ την προετοιµασι΄α του περιπτε΄ρου της Ένωσης στην εν λο΄γω ε΄κθεση, η οποι΄α θα λα΄βει χω΄ρα απο΄ την 1η Ιανουαρι΄ου 2000 ε΄ως την 30 Μαι΅ου 2000. Έχουν δηµοσιευθει΄ προσκλη΄σεις εκδη΄λωσης ενδιαφε΄ροντος και ε΄χουν υπογραφει΄ συµβα΄σεις για τις βασικε΄ς εργασι΄ες, ο΄πως αυτε΄ς αναφε΄ρονται στο δηµοσιονοµικο΄ δελτι΄ο της ανακοι΄νωσης της Επιτροπη΄ς (1). Η προβλεπο΄µενη δαπα΄νη για την ευρωπαι¤κη΄ εκστρατει΄α ευαισθητοποι΄ησης ο΄σον αφορα΄ την α΄σκηση βι΄ας κατα΄ των γυναικω΄ν ανε΄ρχεται σε 2,5 εκατ. ευρω΄ και σε αυτη΄ν περιλαµβα΄νονται τα ε΄ξοδα για τη διοργα΄νωση διασκε΄ψεων (180 000 €), το σχεδιασµο΄, τις δηµοσιευ΄σεις και την προβολη΄ διαφηµιστικω΄ν µηνυµα΄των στην τηλεο΄ραση (320 000 €), ο΄πως επι΄σης και για την υποστη΄ριξη σχεδι΄ων µη κυβερνητικω΄ν οργανω΄σεων (2 εκατ. €). Όσον αφορα΄ τα σχε΄δια αυτα΄, ε΄χει δηµοσιευθει΄ στην Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα (2) προ΄σκληση εκδη΄λωσης ενδιαφε΄ροντος προς τις ΜΚΟ, για την υποβολη΄ προτα΄σεων σχεδι΄ων και τη συµµετοχη΄ τους στην εν λο΄γω εκστρατει΄α. (1) COM(1999)131. (2) ΕΕ C 180 της 25. 6. 1999


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1816/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) alla Commissione. Anticipo all'attuale campagna 1999/2000 degli aumenti delle quote di latte approvati dalla UE a favore della Spagna.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Spain
agricultural quota
common agricultural policy
milk
powers of the institutions (EU)

text: C 203 E/56 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 7. 2000 Risposta (24 gennaio 2000) In relazione al recente incidente menzionato dall(cid:146)Onorevole Parlamentare, i Capi delle missioni diplomati- che degli Stati membri dell(cid:146)UE a Rabat sono stati invitati a seguire da vicino la situazione in loco. In un recente discorso dinanzi alla quarta commissione dell(cid:146)Assemblea generale delle Nazioni Unite, il Consiglio ha dichiarato che l(cid:146)UE d(cid:224) pieno sostegno al piano di conciliazione delle Nazioni Unite volto all(cid:146)organizzazione di un referendum libero, equo e imparziale sull(cid:146)autodeterminazione del popolo del Sahara occidentale. Ha preso atto con soddisfazione che sono riprese le attivit(cid:224) di identificazione degli elettori e sono state avviate le procedure di appello. Ha accolto positivamente la valutazione del Segretario generale delle Nazioni Unite, il quale ritiene che, nonostante i ritardi, la prosecuzione delle procedure di appello e la ripresa delle attivit(cid:224) di identificazione possano essere interpretate come segnali dell(cid:146)intenzione delle due parti di perseverare negli sforzi per la realizzazione del referendum. Inoltre il Consiglio appoggia appieno gli sforzi del Segretario generale delle Nazioni Unite, del suo Rappresentante speciale per il Sahara occidentale, Ambasciatore Eagleton, del Rappresentante speciale identificazione degli elettori, aggiunto sig. Robert Kinloch e del presidente della Commissione di sig. Eduardo Vetere. Il Consiglio ha invitato entrambe le parti a cooperare pienamente durante tutte le operazioni di identificazione degli elettori e le procedure di appello, in preparazione di un referendum libero, equo ed imparziale al fine di rendere effettiva l(cid:146)autodeterminazione del popolo del Sahara occidentale. (2000/C 203 E/067) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1816/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) alla Commissione (12 ottobre 1999) Oggetto: Anticipo all(cid:146)attuale campagna 1999/2000 degli aumenti delle quote di latte approvati dalla UE a favore della Spagna La recente riforma dell(cid:146)OCM del latte e dei prodotti lattieri contempla, tra l(cid:146)altro, aumenti specifici delle quote di alcuni Stati membri. Nel caso della Spagna l(cid:146)aumento Ł complessivamente di 550. 000 tm suddivise in 350. 000 tm per la campagna 2000/2001 e 200. 000 tm per la campagna 2001/2002. Tenendo conto del fatto che la campagna 1998/1999 si Ł conclusa con un superamento della quota di circa 40. 000 tm e che la tendenza della presente campagna indica un forte aumento produttivo rispetto a quella precedente, in parte a causa delle aspettative generate dal suddetto aumento delle quote, 1. Non ritiene la Commissione che sarebbe possibile e auspicabile, per attenuare le conseguenze di questo eccesso congiunturale che si avvicina, anticipare all(cid:146)attuale campagna 1999/2000 la totalit(cid:224) degli aumenti approvati per la Spagna? Pu(cid:242) la Commissione fornire informazioni 2. all(cid:146)anticipo delle nuove quote? in merito alle azioni necessarie per poter procedere 3. Nel caso in cui, sebbene auspicabile, non fosse possibile effettuare l(cid:146)anticipo proposto, sarebbe quantomeno possibile realizzarlo, in un(cid:146)unica volta e totalmente, nella prima campagna prevista, vale a dire quella 2000/2001? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (10 novembre 1999) L(cid:146)innalzamento delle quote lattiere, di cui, assieme ad altri paesi, beneficia la Spagna, Ł stato deciso in linea di principio al Consiglio europeo di Berlino del marzo 1999 e messo a punto nel giugno 1999. Si tratta del regolamento (CE) 1256/1999 del Consiglio del 17 maggio 1999, che modifica il regolamento (CEE) n. 3950/92 del Consiglio che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1). Il primo regolamento fissa inoltre le date di applicazione. 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/57 Tale innalzamento, ivi comprese le date di applicazione, fa parte di un insieme di misure il cui equilibrio, in particolare in materia di bilancio, Ł stato calcolato con molta attenzione. La modifica anche di un solo elemento potrebbe minacciare l(cid:146)intero edificio e non disporre della opportuna copertura finanziaria. Ogni modifica del regolamento (CE) n. 1256/1999, le nuove quote 1. saranno disponibili, Ł di competenza del Consiglio. Tenendo conto di quanto esposto sopra e del fatto che il regolamento Ł appena stato pubblicato, la Commissione non intende presentare proposte nel senso suggerito dall(cid:146)onorevole parlamentare. ivi comprese le date in cui 2. 3. Nessuna, tenendo conto di quanto esposto sopra. No. (1) GU L 160 del 26. 6. 1999. (2000/C 203 E/068) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1817/99 di Heidi Hautala (Verts/ALE) alla Commissione (12 ottobre 1999) Oggetto: Entrata in vigore di una normativa europea per l(cid:146)immersione a fini sci Il Comitato europeo per l(cid:146)immersione a fini scientifici (ESDC) Ł stato fondato nel maggio 1998, grazie all(cid:146)attivit(cid:224) preparatoria del sig. Marco Weydert (PO XII D/3) e del gruppo di lavoro del seminario riunitosi dal 1o all(cid:146)11 maggio 1997 all(cid:146)isola d(cid:146)Elba, Il seminario Ł stato finanziato con aiuti della Commissione europea (MAS3-CT96-6351). L(cid:146)obiettivo dell(cid:146)ESDC Ł quello di elaborare una normativa europea per la formazione di sommozzatori a fini scientifici e di favorire cos(cid:236) la loro mobilit(cid:224) da un paese all(cid:146)altro dell(cid:146)Unione, nonchØ nei paesi terzi. E(cid:146) possibile sapere a quale punto Ł la ratifica e lo scadenzario del documento costitutivo dell(cid:146)ESDC e della normativa europea per l(cid:146)immersione a fini scientifici? in Italia. Risposta data dal signor Busquin in nome della Commissione (12 novembre 1999) Un paio di workshop ed un seminario finanziati dalla Commissione tra il 1995 e il 1997 hanno consentito di elaborare un progetto di norma europea «concordata» sulla formazione dei sommozzatori a fini scientifici dotati di autorespiratori per subacquei («scuba», ad esempio bombole di ossigeno). Nell(cid:146)ambito della norma sono stati considerati due livelli, denominati «sommozzatore scientifico europeo (ESD)» e «sommozzatore scientifico europeo avanzato (AESD)». Al livello inferiore (ESD) appartengono i sommoz- zatori per fini scientifici ancora in via di formazione. Secondo il progetto di norma concordata e a seguito del coinvolgimento della Commissione Ł stato creato un comitato europeo provvisorio di controllo delle immersioni a fini scientifici (ESDSC), posto sotto il controllo dell(cid:146)EMaPS (Consiglio europeo per le scienze polari e marittime) presso la Fondazione europea della scienza di Strasburgo. Attualmente l(cid:146)ESDSC non Ł ancora stato ufficializzato e deve ancora stabilire il proprio regolamento. Inoltre in diversi Stati membri sono stati istituiti, o sono sul punto di esserlo, comitati nazionali analoghi. L(cid:146)ESDSC avr(cid:224) come compito istituire e conservare un elenco di certificati che rispondano a quanto previsto dal progetto di norma concordata. L(cid:146)ESDSC assicurer(cid:224) inoltre il collegamento con le autorit(cid:224) nazionali al fine di promuovere il riconoscimento della formazione dei sommozzatori a fini scientifici nel quadro della direttiva 92/51/CEE del Consiglio del 18 giugno 1992 relativa ad un secondo sistema generale di riconoscimento della formazione professionale, che integra la direttiva 89/48/CEE (1). Una volta che le condizioni previste dalla direttiva 92/51/CEE del Consiglio siano state rispettate, gli Stati membri dovranno riconoscere le qualifiche acquisite mediante il piø elevato dei due livelli (AESD). (1) GU L 209 del 24. 7. 1992


title: Arbetsordning för samarbetsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, av den 12 oktober 1999 - Arbetsordning för samarbetskommittén

eurovoc_concepts:
Armenia
Association Council (EU)
administrative structures
operation of the Institutions
rules of procedure

text: L 297/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 11. 1999 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET ARBETSORDNING FÖR SAMARBETSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Arme- nien, å andra sidan av den 12 oktober 1999 (1999/739/EG) SAMARBETSRÅDET HAR FASTSTÄLLT FÖLJANDE ARBETSORDNING med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, vilket undertecknades i Luxemburg den 22 april 1996 (1), nedan kallat ”avtalet”, särskilt artiklarna 78–81 i detta, och av följande skäl: Avtalet trädde i kraft den 1 juli 1999. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ordförandeskap Ordförandeskapet i samarbetsrådet skall innehas växelvis i 12 månader åt gången av en medlem i Europeiska unionens råd, på gemenskapernas och deras medlemsstaters vägnar, och av en medlem i Republiken Armeniens regering. Den första ordfö- randeskapsperioden skall dock inledas den dag det första sammanträdet i samarbetsrådet hålls och avslutas den 31 december samma år. Artikel 2 Sammanträden Samarbetsrådet skall sammanträda regelbundet på ministernivå en gång om året. Om parterna är överens om det kan samar- betsrådet hålla särskilda sammanträden på begäran av någon av parterna. Om parterna inte enas om annat skall varje sammanträde i samarbetsrådet hållas på den vanliga platsen för sammanträden i Europeiska unionens råd vid en tidpunkt som de båda parterna är överens om. (1) EGT L 239, 9. 9. 1999, s. 3. Samarbetsrådets sammanträden skall sammankallas gemensamt av samarbetsrådets sekreterare. Artikel 3 Företrädare Medlemmarna i samarbetsrådet får låta sig företrädas om de är förhindrade att delta. Varje medlem får normalt företrädas av chefen för beskick- ningen vid Europeiska gemenskaperna, chefen för den ständiga representationen vid Europeiska unionen eller en högre tjäns- teman. I alla övriga fall skall en medlem som önskar låta sig företrädas meddela ordföranden namnet på sin företrädare före det aktu- ella sammanträdet. Den som företräder en medlem av samarbetsrådet skall utöva den ordinarie medlemmens alla rättigheter. Artikel 4 Delegationer Samarbetsrådets medlemmar får åtföljas av tjänstemän. Före varje sammanträde skall samarbetsrådets ordförande underrättas om den planerade sammansättningen av parternas delegationer och om cheferna för dessa. Samarbetsrådet får inbjuda icke medlemmar att närvara vid sammanträdena för att informera om särskilda ämnen. Artikel 5 Sekretariat En tjänsteman från generalsekretariatet vid Europeiska unio- nens råd och en tjänsteman från Republiken Armeniens beskickning vid Europeiska gemenskaperna skall gemensamt fungera som sekreterare i samarbetsrådet. 18. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 297/25 Artikel 6 Handlingar — de rekommendationer som avgetts, de uttalanden som som antagits om samt de slutsatser överenskommits särskilda punkter. När överläggningarna i samarbetsrådet skall föras utifrån ett skriftligt underlag skall de båda sekreterarna numrera och skicka ut dessa handlingar som samarbetsrådets handlingar. Protokollet skall också innehålla en förteckning över de medlemmar i samarbetsrådet eller företrädare för dessa som deltog i sammanträdet. Artikel 7 Korrespondens All korrespondens till samarbetsrådet eller till samarbetsrådets ordförande skall vidarebefordras samarbetsrådets båda sekreterare. till De båda sekreterarna skall se till att korrespondensen vidarebe- fordras till samarbetsrådets ordförande och i förekommande fall skickas ut som sådana handlingar som avses i artikel 6 till samarbetsrådets övriga medlemmar. Den korrespondens som skickas ut skall sändas till kommissionens generalsekretariat, till EU-medlemsstaternas ständiga representationer och till Repu- bliken Armeniens beskickning vid Europeiska gemenskaperna. Korrespondens från samarbetsrådets ordförande skall sändas till mottagarna av respektive sekreterare, och i förekommande fall skickas ut som sådana handlingar som avses i artikel 6 till övriga medlemmar i samarbetsrådet under de adresser som anges i föregående stycke. Artikel 8 Dagordning för sammanträdena Samarbetsrådets sekreterare skall upprätta en preliminär 1. dagordning för varje sammanträde på grundval av förslag från parterna. Respektive sekreterare skall översända dagordningen till de mottagare som anges i artikel 7 senast 15 dagar före sammanträdets början. Den preliminära dagordningen skall innehålla de punkter med avseende på vilka en begäran om upptagande på dagordningen har kommit någon av de båda sekreterarna tillhanda senast 21 dagar före sammanträdets början, dock får punkterna föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlaget har översänts till sekreterarna senast den dag den preliminära dagordningen skall avsändas. Dagordningen skall godkännas av samarbetsrådet i början av varje sammanträde. Andra punkter än dem som finns upptagna på den preliminära dagordningen får föras upp på dagord- ningen om de båda parterna är överens om detta. 2. I samförstånd med parterna kan de tidsfrister som anges i punkt 1 förkortas för att hänsyn skall kunna tas till omständig- heterna i ett särskilt fall. Artikel 9 Protokoll skall föreläggas till protokoll samarbetsrådet Utkastet för godkännande vid nästa sammanträde. Utkastet till protokoll kan även godkännas skriftligt av båda parter. Efter godkän- nandet skall två bestyrkta exemplar undertecknas av de båda sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall översändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7 ovan. Artikel 10 Rekommendationer Samarbetsrådet 1. gemensam överenskommelse mellan parterna. avge skall rekommendationer efter Mellan sammanträdena får samarbetsrådet avge rekommenda- tioner genom skriftligt förfarande om båda parter är överens om detta. Ett skriftligt förfarande består av en skriftväxling mellan de båda sekreterarna, som skall handla i samförstånd med parterna. 2. Samarbetsrådets rekommendationer enligt artikel 78 i avtalet skall benämnas ”rekommendation” samt åtföljas av serienummer, datum för antagande och en beskrivning av ämnet. Samarbetsrådets rekommendationer skall bestyrkas av de båda sekreterarna och två bestyrkta exemplar skall undertecknas av cheferna för de båda parternas delegationer. Rekommendationerna skall översändas som samarbetsrådets handlingar till var och en av de mottagare som anges i artikel 7 ovan. Artikel 11 Offentlighet Om parterna inte beslutar något annat skall samarbetsrådets sammanträden inte vara offentliga. Varje part får besluta om offentliggörande av samarbetsrådets rekommendationer i sina respektive officiella publikationer. Artikel 12 Språk Samarbetsrådets officiella språk skall vara parternas officiella språk. Samarbetsrådet skall normalt överlägga med utgångspunkt i ett underlag som har utarbetats på dessa språk. De två sekreterarna skall snarast möjligt gemensamt upprätta ett utkast till protokoll från varje sammanträde. I protokollet skall i allmänhet för varje punkt på dagordningen anges — de handlingar som lagts fram för samarbetsrådet, — de uttalanden som någon medlem av samarbetsrådet begärt att få tagna till protokollet, Artikel 13 Kostnader Europeiska gemenskaperna och Republiken Armenien skall var och en för sig stå för de kostnader som uppkommer till följd av deras deltagande i samarbetsrådets sammanträden, såväl utgifter för personal, resor och uppehälle som utgifter för porto- och telekommunikationer. L 297/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 11. 1999 Utgifter för tolkning under sammanträdena och för översätt- ning och mångfaldigande av handlingar skall Europeiska gemenskaperna stå för, med undantag av utgifterna för tolk- ning eller översättning från något av Europeiska gemen- skapernas språk till armeniska, som Republiken Armenien skall stå för. Övriga utgifter för den praktiska organisationen av sammanträ- dena skall den part som är värd för sammanträdet stå för. Artikel 14 Kommitté 1. En samarbetskommitté inrättas härmed i enlighet med artikel 80 i avtalet, med uppgift att biträda samarbetsrådet när det fullgör sina uppgifter. Den skall bestå av företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission och företrädare för medlemmarna i Europeiska unionens råd, å ena sidan, och av företrädare för Republiken Armeniens regering, å andra sidan, normalt på hög tjänstemannanivå. förbereda Samarbetskommittén skall 2. samarbetsrådets sammanträden och överläggningar, i förekommande fall över- vaka genomförandet av samarbetsrådets rekommendationer och i allmänhet säkerställa att kontinuiteten i partnerskapet bibehålls och att avtalet fungerar väl. Den skall behandla varje fråga som hänskjuts till den av samarbetsrådet samt varje annan fråga som kan uppkomma under det dagliga genomfö- randet av avtalet. Den skall lägga fram förslag till rekommenda- tioner för samarbetsrådet för antagande. Samarbetskommitténs 3. arbetsordning. arbetsordning bifogas denna 18. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 297/27 BILAGA ARBETSORDNING FÖR SAMARBETSKOMMITTÉN mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Arme- nien, å andra sidan Artikel 1 Ordförandeskap Ordförandeskapet i samarbetskommittén skall innehas växelvis i 12 månader åt gången av en företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens och deras medlemsstaters vägnar, och av en företrädare för Republiken Armeniens regering. Den första ordförandeskapsperioden skall inledas den dag det första sammanträdet i samarbetsrådet hålls och avslutas den 31 december samma år. Under denna period och därefter för varje tolvmånadersperiod skall ordförande- skapet i samarbetskommittén innehas av den part som innehar ordförandeskapet i samarbetsrådet. Artikel 2 Sammanträden Samarbetskommittén skall sammanträda en gång om året och med parternas samtycke när omständigheterna kräver det. Varje sammanträde i samarbetskommittén skall hållas vid en tidpunkt och på en plats som parterna har kommit överens om. Samarbetskommitténs gemensamt av de båda sekreterarna. sammanträden skall sammankallas Artikel 3 Delegationer Före varje sammanträde skall samarbetskommitténs ordförande underrättas om den planerade sammansättningen av parternas delegationer och om cheferna för dessa. Artikel 4 Sekretariat En tjänsteman från Europeiska gemenskapernas kommission och en tjänsteman från Republiken Armeniens regering skall sekreterare. fungera som samarbetskommitténs gemensamt All korrespondens till och från samarbetskommitténs ordfö- rande enligt denna bilaga skall översändas till samarbetskom- mitténs sekreterare och till samarbetsrådets sekreterare och samarbetskommitténs ordförande medlemmar. behov samt vid till Artikel 5 Offentlighet Om parterna inte beslutar något annat skall samarbetskommit- téns sammanträden inte vara offentliga. Artikel 6 Dagordning för sammanträdena 1. Samarbetskommitténs sekreterare skall upprätta en preli- minär dagordning för varje sammanträde. Den skall översändas till samarbetsrådets ordförande och sekreterare samt till samar- betsrådets medlemmar senast 15 dagar före sammanträdets början. Den preliminära dagordningen skall innehålla de punkter med avseende på vilka en begäran om upptagande på dagordningen före har kommit ordföranden tillhanda senast 21 dagar sammanträdets början, dock får punkterna föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlaget har översänts till sekreterarna senast den dag den preliminära dagordningen skall avsändas. Dagordningen skall godkännas av samarbetskommittén i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som finns upptagna på den preliminära dagordningen kan föras upp på dagordningen om båda parter är överens om detta. 2. I samförstånd med parterna kan de tidsfrister som anges i punkt 1 förkortas för att hänsyn skall kunna tas till omständig- heterna i ett särskilt fall. Samarbetskommittén får anmoda experter att närvara vid informera om särskilda 3. kommitténs sammanträden för att ämnen. Artikel 7 Protokoll Protokoll skall föras vid varje sammanträde och grundas på ordförandens sammanfattning av de slutsatser som samarbets- kommittén har kommit fram till. Efter att ha godkänts av samarbetskommittén skall protokollet undertecknas av ordföranden och av sekreterarna samt arki- veras av parterna. En kopia av protokollet skall översändas till samarbetsrådets ordförande och sekreterare samt till samarbets- kommitténs medlemmar. Artikel 8 Rekommendationer Samarbetskommittén får endast avge rekommendationer i de särskilda fall då den har fått befogenhet från samarbetsrådet enligt artikel 80. 2 i avtalet. I sådana fall skall dessa dokument benämnas ”rekommendation” samt åtföljas av serienummer, datum för antagande och beskrivning av ämnet. Rekommenda- tioner skall avges efter gemensam överenskommelse mellan parterna. Samarbetskommitténs rekommendationer skall översändas till samarbetsrådets ordförande och sekreterare samt till samarbets- kommitténs medlemmar. Varje part får besluta om offentliggö- rande av samarbetskommitténs sina respektive officiella publikationer. rekommendationer i Samarbetskommitténs rekommendationer skall undertecknas av ordföranden och sekreterarna. L 297/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 11. 1999 Artikel 9 Kostnader Övriga utgifter för den praktiska organisationen av sammanträ- dena skall den part som är värd för sammanträdena stå för. Europeiska gemenskaperna och Republiken Armenien skall var och en stå för de kostnader som uppkommer till följd av att de deltar i samarbetskommitténs samt dess underkommittéers och arbetsgruppers sammanträden, såväl utgifter för personal, resor och uppehälle som utgifter för porto och telekommunika- tioner. Utgifter i samband med tolkning under sammanträdena och för översättning och mångfaldigande av handlingar skall Euro- peiska gemenskaperna stå för, med undantag av utgifter i samband med tolkning eller översättning från ett av Europeiska gemenskapernas språk till armeniska, vilka Republiken Arme- nien skall stå för. Artikel 10 Underkommittéer Samarbetskommittén får inrätta underkommittéer samt fast- ställa deras uppdrag. Dessa skall anses arbeta under ledning av samarbetskommittén, till vilken de skall rapportera efter varje sammanträde. Underkommittéerna får inte avge rekommenda- tioner. Samarbetskommittén får ändra underkommittéernas uppdrag eller inrätta ytterligare underkommittéer som stöd i sitt arbete