title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 2316/1999, 22. oktoober 1999, milles sätestatakse teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteemi kehtestava nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
production aid
set-aside

text: 362 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd 31999R2316 30. 10. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 280/43 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2316/1999, 22. oktoober 1999, milles sätestatakse teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteemi kehtestava nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, (3) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1251/1999, millega kehtestatakse teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteem, (1) eriti selle artiklit 9, ning arvestades, et: (1) (2) määrusega (EÜ) nr 1251/1999 on asendatud nõukogu (EMÜ) nr 1765/92, (2) viimati muudetud määruses määrusega (EÜ) nr 1624/98, (3) sätestatud teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteem; uue süsteemiga saadud kaasnevate muutuste tagajärjel kogemusi tuleks pindalatoetuste süsteemi rakendusees- kirju ühtlustada ja vajaduse korral lihtsustada; selguse huvides tuleks ühte akti koondada nimetatud süsteemi erinevaid aspekte käsitlevate komisjoni määruste sätted: ja arvestades nr (EMÜ) 3738/92, (5) määrus määrus (EMÜ) nr 2467/92, (4) viimati muudetud määru- sega (EMÜ) nr 2836/93, (6) viimati muudetud määrusega (EÜ) (EÜ) nr 762/94, (8) viimati nr 1503/97, (7) määrus muudetud määrusega (EÜ) nr 1981/98, (9) määrus (EÜ) nr 1098/94, (10) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1945/1999, (11) määrus (EÜ) nr 1237/95, (12) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2017/97, (13) määrus (EÜ) nr 658/96, (14) (EÜ) nr 610/1999 (15) ja määrus (EÜ) nr 1577/98 (16); viimati muudetud määrusega määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud pindalatoetusi antakse teatavate alade jaoks, mis tuleb kindlaks määrata; iga haritava maatüki kohta tuleks asjaomasel majandus- aastal lubada ainult ühe pindalatoetuse taotluse esitamist; iga maatükk, mille jaoks on sama majandusaasta kohta esitatud pindalatoetuse taotlus mõne muu toote ühise turukorralduse raames, ei vasta pindalatoetuse saamise tingimustele; pindalatoetust antakse kultuuride jaoks, mida subsideeritakse ühenduse struktuuripoliitika või keskkonnapoliitika raames; (4) (5) (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 1. (2) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 12. (3) EÜT L 210, 28. 7. 1998, lk 3. (4) EÜT L 246, 27. 8. 1992, lk 11. (5) EÜT L 380, 24. 12. 1992, lk 24. (6) EÜT L 260, 19. 10. 1993, lk 3. (7) EÜT L 202, 30. 7. 1997, lk 48. (8) EÜT L 90, 7. 4. 1994, lk 8. (9) EÜT L 256, 19. 9. 1998, lk 8. (10) EÜT L 121, 12. 5. 1994, lk 12. (11) EÜT L 241, 11. 9. 1999, lk 14. (12) EÜT L 121, 1. 6. 1995, lk 29. (13) EÜT L 284, 16. 10. 1997, lk 36. (14) EÜT L 91, 12. 4. 1996, lk 46. (15) EÜT L 75, 20. 3. 1999, lk 24. (16) EÜT L 206, 23. 7. 1998, lk 17. määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklis 7 määratletakse pindalatoetuse saamise nõuetele vastavad maa-alad; see artikkel lubab teatavaid erandeid, mis peavad olema liik- mesriikide kontrolli all ega tohi kahjustada määruses sätestatud korra tõhusust; sellise riski vältimiseks tuleks ette näha sobivad meetmed, et hoida toetuse saamise tingimustele vastava maa kogupindala praegusel tasemel ja vältida selle olulist laienemist; sel eesmärgil tuleks teatavaid mitmeaastaseid kultuure käsitada külvikorda kuuluvatena; pindalatoetuse andmisel võivad arvesse tulla ka restruktureerimiskavadega hõlmatud alad; tuleb määratleda mõisted “restruktureerimine”, “põllumajan- dusmaa oluline laiendamine” ning “toetuse andmise nõuetele vahetamise kohustus”; ja mittevastava maa vastava tuleks ära hoida maa harimine üksnes pindalatoetuse saamise nõuetele vastamise eesmärgil; tuleb täpsustada teatavad tingimused, mis on seotud põllukultuuride, eriti õliseemnete, valgukultuuride, linaseemne ning kõva nisu külvi ja harimisega; ühenduse põllumajanduse mitmeke- sisuse arvessevõtmiseks tuleb kinni pidada kohalikest normidest; rüpsi- ja rapsiseemnete kvaliteediparandamispoliitika edendamiseks ühenduse tuleks jaoks pindalatoetuse andmise tingimustele vastavaks tunnistada ainult need taotlejad, kes on külvanud teatavast sordist ja teatava kvaliteediga seemet; toetuse saamise tingimustele vasta- vate sortide kindlaksmääramisel tuleks järjekindluse, liht- suse ja hea majandamise huvides kasutada nõukogu direktiiviga 70/457/EMÜ (17) (viimati muudetud direktii- viga 98/96/EÜ (18)) kehtestatud ühist põllumajandustai- mesortide kataloogi, 2000/2001. majandusaasta puhul tuleks selguse ja järjepidevuse säilitamise huvides võtta arvesse varasema süsteemi kohaselt toetuse andmise nõuetele vastanud sorte; on vaja täpsustada ühenduse norme glükosinolaadi ja eruukahappe sisalduse kohta rüpsi- ja rapsiseemnetes ning sätestada seemneproovide analüüsid glükosinolaadi ja eruukahappe sisalduse kind- lakstegemiseks; on vaja täpsustada rüpsi- ja rapsiseemne ja sordisegude süsteem; tuleks täpsustada toiduks kasutatavate päevalil- leseemnete sordid; seemnekategooriate teatavate teiste (17) EÜT L 225, 12. 10. 1970, lk 1. (18) EÜT L 25, 1. 2. 1999, lk 27. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 363 (6) (7) (8) liikmesriigid, kus maisi traditsiooniliselt ei kasvatata, võivad määrata kindlaks rohusilo valmistamiseks kasuta- tavate taimede baaskülvipinna; on vaja määratleda silo- taimede mõiste; (11) oleks vaja sätestada normid ja analüüsid maguslupiinide jaoks, et proovi alusel kindlaks määrata, kas tegemist on maguslupiiniga; tuleks täpsustada alad, mis võetakse arvesse baaskülvi- pinna ületamise hindamiseks ja eeskirjad selle ületamise ulatuse kindlakstegemiseks; kui maisi, niisutatud alade või rohusilo taimede jaoks on kehtestatud eraldi baaskül- vipind, tuleb sätestada erieeskirjad seoses kõnealuse baas- võetavate külvipinna ületamise aladega; kindlakstegemise eeskirjad peavad igal juhul tagama baaskülvipinna järgi- mise; samuti tuleb täpsustada pindala ületamise arvuta- mise viis kõvanisu tagatud maksimumalade puhul; baaskülvipinna arvutamisel ületamise arvesse tuleks suurus; määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikkel 5 näeb ette tavapä- rastes tootmispiirkondades kõva nisu kasvatajatele lisaks pindalatoetusele lisatoetuse maksmise iga asjaomase liik- mesriigi jaoks kindlaksmääratud tagatud maksimumala piires; kõnealuse tagatud maksimumala võib jagada toot- mispiirkondade vahel; et vältida selliste tootmispiirkon- dade killustumist ja tagada proportsionaalsuse põhimõtte järgimine pindala ületamise eest määratud sanktsioonide tootmispiirkondade kohaldamisel, kehtestada on liikmesriikides teatavates minimaalne kõvanisu eriabi saamise tingimustele vastavaid alasid eraldatud muudele kui tavapärastele piirkondadele; tuleks määratleda liikmesriikide piirkonnad, kuhu need alad on eraldatud; määrusega (EÜ) nr 1251/1999 sätestatakse, et kasutatav kõvanisu seeme peab olema sertifitseeritud; sellise võtta tagamiseks erimeetmeid; tarneraskuste või sertifitseeritud seemne turul häirete vältimiseks tuleb sätestada miinimumkogus ja üleminekuperiood, mille jooksul kõnealune kasutatav seemnekogus tuleb saavutada; arvestades liikmesriikide ja nende piirkondade põllumajanduse mitmekesisust, tuleks miinimumkoguse sätestamine ja vajalike üleminekumeet- mete võtmine jätta asjaomaste liikmesriikide pädevusse; seemne kasutamise tuleks (12) selle vältimiseks, et keerukate piirkonnajaotuskavade tulemusena ületavad tegelikud saagised oluliselt võrdlus- saagiseid, on määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud pindalatoetuste kohandamine järgmise majandusaasta tuleneva võrdeliselt piirkonnajaotuskavadest jooksul keskmise saagise ületamisega; võrdlussaagise ületamise arvutamiseks vajalikud andmed peavad olema aegsasti kättesaadavad; tuleks täpsustada ületamise tuvastamisel järgitav kord ja kindlaks määrata nimetatud määruse ar- tiklis 3 sätestatud kriteeriumide kohaselt kinnitatud piir- konnajaotuskavadest tulenevad keskmised saagised; (9) määrusega (EÜ) nr 1251/1999 nähakse muuhulgas ette, et pindalatoetuse kava kohaldatakse piirkondliku külvi- pinna süsteemi raames; arvestades vajalikku läbipaistvust ja nende alade rahuldavat majandamist on vaja kindlaks määrata pindalatoetuse kava tingimustele vastav hekta- rite arv ja nende jaotus iga liikmesriigi jaoks; (13) jaoks võib kehtestada (10) määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklis 3 lubab piirkonna- jaotuskavades eristada niisutatud ja niisutamata alasid; tuleb määratleda, mida tähendab mõiste “niisutamine”; maisi eraldi baaskülvipinna; mõnedes liikmesriikides võib see pind olla põhiliselt seotud maisisilo valmistamiseks kasutatava maisiga; silo- maisi omaduste tõttu ei väljendata selle saagist tonnides hektari kohta; seetõttu tuleks määratleda sel puhul kohal- datav saagis; liikmesriikidele tuleks anda võimalus sätes- tada kohaldatav silomaisi saagis vastavalt asjaomase piir- konna võrreldavate põllukultuuride saagisele; tuleks sätestada tasakaalu, vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklile 2 on pindalatoetuse saamise tingimuseks asjaomaste tootjate kohustus kõrvaldada tootmisest osa haritavast maast; tagamaks, et maa tootmisest kõrvaldamine soodustab turu üksikasjalikud kohaldamiseeskirjad, millega kindlustatakse nimetatud kava tõhusus ja säilitatakse vastavus määrusega (EÜ) nr 1251/1999 kehtestatud üldise süsteemiga; seetõttu tuleks sätestada, et tootmisest kõrvaldatuna vaadeldavad maa-alad peaksid olema võrreldavad piirkondliku külvi- pinna arvutamisel arvessevõetud aladega, ilma et kavast arvataks lõplikult välja muid alasid peale nende, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 7; kava tõhusust saab suurendada nähes ette, et jäetakse kõrvale ka minimaalse suurusega terviklikke alasid; samuti tuleks sätestada tootmisest kõrvaldatavate alade keskkonnakaitse, kasutamine ja hooldus; määrus (EÜ) nr 1251/1999 vabastab maa tootmisest kõrvalejätmise kohustusest tootjad, kelle taotlus ei ületa toodangut, mis tuleb täpsustada 92 teraviljaga; on võrdne 92 tonni tonni toodangu piirmäära arvutamise meetod; selguse huvides tuleb ette näha sätted juhuks, kui tootmisest kõrvalejätmise kohustust ei täideta; tootmisest 364 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd (14) maa tootmisest vähemalt määrusega kõrvaldamise miinimumaeg peab vastama (EÜ) nr 1251/1999 hõlmatud põllukultuuride kasvutsüklile; teatud eritingi- siiski võimaldada tootmisest musi arvestades kõrvaldatud maa kasutamist enne nimetatud miinimum- aja lõppu; tuleks (15) (16) tuleks sätestada eeskirjad, mis tagaksid, et talupidajad, kes on võtnud kohustuse jätta teatavad alad tootmisest kõrvale kuni viieks majandusaastaks, saavad miinimum- makse; raames kohaldatavad kohandamised ja karistused; sätestada kava tuleks ühist korraldust reguleerivad (muudetud komisjoni määrusega nõukogu 11. detsembri 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 3653/90, millega kehtestatakse Portugali teravilja- ja ülemineku- riisituru meetmed (1) (EÜ) nr 1664/95 (2)), teatavate üleminekupe- rioodil otsetoetus hektari kohta; vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 ar- tikli 6 lõikele 4 võib sellist abi võtta arvesse ainult kohustusliku maa tootmisest kõrvaldamise eest kompen- satsiooni arvutamisel; sätestatakse kasvatatud teraviljade Portugalis (17) määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 8 lõikes 2 nõutakse teraviljade, õlitaimede ja valgukultuuride tootjatelt, et külv oleks lõpetatud hiljemalt 31. maiks; teatavatel juhtudel võib külv ilmastikutingimuste tõttu toimuda pärast 31. maid; teatavates piirkondades ja teatavate kultuuride puhul tuleks külvamise ja taotluste esitamise tähtpäeva edasi lükata; selline edasilükkamine ei tohiks kahjustada toetussüsteemi tõhusust ega piirata kontrolli- süsteemi, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3508/92, (3) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1036/1999 (4); (18) tagada suhkrumaisi selleks, et regulaarne tarnimine ümbertöötajatele kogu majandusaasta jooksul, on vaja lubada tootjatel pikendada külviperioodi; seetõttu tuleks suhkrumaisi lükata 15. juunini; külvamise tähtpäeva edasi (19) määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 10 lõige 7 näeb ette, et neis liikmesriikides, kus on oht, et võrdlusala oluliselt ületatakse, võidakse piirata seda maa-ala, mille kohta individuaaltootja võib taotleda õliseemnekultuuridele ettenähtud pindalatoetust; see piirang tuleks kehtestada objektiivsete kriteeriumide alusel ja väljendada protsen- (1) EÜT L 362, 27. 12. 1990, lk 28. (2) EÜT L 158, 8. 7. 1995, lk 13. (3) EÜT L 355, 5. 12. 1992, lk 1. (4) EÜT L 127, 21. 5. 1999, lk 4. dina tootja põllumaast, mis vastab toetuse taotlemise tingimustele; see piirang võib erineda piirkondlikust külvipinnast sõltuvalt; piirang tuleb tootjatele teatavaks teha kindlaksmääratud kuupäevaks enne õliseemne külvi algust; maa, millel kasvatatavate õlikultuuride eest tootja taotleb pindalatoetust ja mis ületab kehtestatud piirangu, jäetakse taotlusest välja; maa-ala pindala, mille kohta antakse tootmisest kõrvaldamise toetust, võib vastavalt vähendada; (20) pindalatoetuse süsteemi nõuetekohase toimimise tagami- seks majandusaasta jooksul tuleb süsteemi rakendamist antud aastal statistiliselt uurida; ühenduse tasandil ette- nähtud eelarveliste vahendite planeerimiseks peavad esialgsed andmed olema kättesaadavad hiljemalt jooksva aasta 15. septembriks; tuleb kindlaks määrata pindala ületamise lõplikust ulatusest teatamise kuupäev; baaskül- vipinna ja kõvanisu tagatud maksimumala ületamise ja viimase osa-baaskülvipindadeks jaotamise arvutamisel kasutatavad andmed peavad olema aegsasti kättesaa- davad; (21) määrusega (EÜ) nr 1251/1999 kehtestatud kava jõustub 2000/01. majandusaastast; võimaldamaks asjaomastel tootjatel külvata ja maad tootmisest kõrvale jätta ning esitada pindalatoetuse taotlused nimetatud majandusaas- ta kohta teadlikuna uue kava rakendamise eeskirjadest ja neid järgides, peaks käesolev määrus jõustuma niipea, kui see on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas; (22) teraviljaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust aval- danud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK Vastavus pindalatoetuse saamise tingimustele 1. JAGU Ü l d s ä t t e d Artikkel 1 1. Määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud pindalatoetused antakse vastavalt käesolevas määruses ettenähtud tingimustele. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 365 Iga haritava maatüki kohta võib asjaomasel majandus- 2. aastal esitada ainult ühe pindalatoetuse taotluse. 3. Pindalatoetust ei anta haritud maatüki eest, mille kohta on samal majandusaastal esitatud taotlus vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 (1) artikli 1 lõike 2 punktile b rahastatud kava alusel hektaritoetuse saamiseks muude kui määrusega (EÜ) nr 1251/1999 hõlmatud põllukultuuride jaoks. 5. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 7 neljandas lõigus osutatud juhud on need, kus tootja esitab asjakohased ja objek- tiivsed põhjused talumajapidamises toetuse saamise tingimus- tele mittevastava maa vahetamise kohta toetuse saamise tingi- mustele vastava maa vastu, tingimusel et liikmesriik on teinud kindlaks, et sellisest vahetusest keeldumiseks ei ole mõjuvaid põhjuseid, eelkõige keskkonnariskide seisukohalt. Selle taluma- japidamise toetuse saamise tingimustele vastava põllumaa kogu- juhul suure- pindala ei tohi vahetuse tulemusel mitte mingil neda. Liikmesriigid kehtestavad sellistest vahetustest etteteata- mise ja nende heakskiitmise süsteemi. Artikkel 2 1. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 7 kohaldamiseks sätes- tatakse “pikaajalise kultuurkarjamaa”, “pikaajaliste kultuuride”, ja “ümberkorraldamisprogrammi” “mitmeaastaste kultuuride” määratlused I lisas. 2. Määruse (EMÜ) nr 2328/91 (2) jaotise või nõukogu määruse (EMÜ) nr 3766/91 (3) alusel abi saanud või Soomes ja Rootsis maa tootmisest kõrvaldamise riikliku kava raames toot- misest kõrvale jäetud maad käsitatakse pindalatoetuse saamise tingimustele vastavana. I 3. Maa, mida liikmesriigid ümberkorraldamisprogrammi alusel uuena tunnistavad toetuse saamise tingimustele vasta- vaks, ei tohi pindalalt olla üle 5 % suurem sama kava alusel toetuse saamise tingimustele mittevastavaks tunnistatud maast. Eespool nimetatud pindala suurenemise kindlaksmääramisel ei võeta siiski arvesse: a) Saksamaa uutes liidumaades 1. jaanuarist kuni 30. juunini 1992 põllumajandusmaade ümberkorraldamisega hõlmatud 2 500 hektarit, millele külvati põllukultuurid 1993. aasta saagikoristuseks; b) ülejäänud maid, mida hõlmavad nõukogu määruste (EMÜ) nr 1442/88 (4) ja (EMÜ) nr 2239/86 (5) alusel veiniaastaks 1991/92 enne 31. detsembrit 1991 heakskiidetud ja nendes määrustes ettenähtud ajavahemiku jooksul täidetud viina- marjaistanduste väljajuurimiskavad. 4. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 7 kolmanda lõigu alusel ei tohi liikmesriik toetuse saamise tingimustele vastava maa kogupindala suurendada ei ajutiselt ega püsivalt rohkem kui 0,1 % võrra liikmesriigi kogu baaskülvipinnast. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 7 kolmandale lõigule väljaantud lubade nimekirja, märkides põllumeeste arvu, asjaomased alad ja lubade väljaandmise alused. saadavad Liikmesriigid hiljemalt komisjonile 31. maiks kava, mis sisaldab kriteeriumide loetelu, millele vasta- valt vahetused kiidetakse heaks, ning tõendusmaterjali selle kohta, et nende vahetuste tulemusel ei suurene kompensat- siooni saamise tingimustele vastava põllumaa kogupindala. aastal igal Artikkel 3 Põllukultuuride pindalatoetusi makstakse ainult alade 1. suhtes, a) mis asuvad piirkondades, mida liikmesriik on tunnistanud põllukultuuride kasvatamiseks ilmastikutingimuste poolest ja põllumajandusega tegelemiseks sobivaks. Liikmesriigid on volitatud otsustama, et piirkond ei sobi teatavate põllukul- tuuride tootmiseks; b) mis on täis külvatud vastavalt kohalikele normidele. Kui teraviljad on külvatud koos õlitaimede või valgurikaste taimedega või kui õlitaimed on külvatud koos valgurikaste taimedega, kohaldatakse pindalatoetuse alammäära; linaseemne ning kõva nisu puhul c) kus põllukultuuri kasvatakse normaalsetes kasvutingimustes vähemalt kuni õitsemisperioodi alguseni. Õlitaimede, valgu- tuleb rikaste taimede, kultuuri kasvatada vastavalt kohalikele normidele vähemalt kuni 30. juunini enne kõnealust majandusaastat, kui saaki ei koristata täisküpsena enne seda kuupäeva. Valgurikaste taimede puhul tohib saaki koristada alles pärast piimküpsus- astet; Nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel võidakse esimeses lõigus osutatud piirang üle vaadata vastavalt määruse (EMÜ) nr 1766/92 (6) artiklis 23 ettenähtud korrale. d) kus taotlus on esitatud vähemalt 0,3 hektari kohta ja iga haritud maatükk on suurem liikmesriigi poolt asjaomase piirkonna jaoks määratud miinimumsuurusest. (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 103. (2) EÜT L 218, 6. 8. 1991, lk 1. (3) EÜT L 356, 24. 12. 1991, lk 17. (4) EÜT L 132, 28. 5. 1988, lk 3. (5) EÜT L 196, 18. 7. 1986, lk 1. (6) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 21. 2. Kui tootja kompensatsiooni saamise tingimustele vastavad alad asuvad mitmes tootmispiirkonnas, määratakse makstav summa kindlaks iga taotluses sisalduva ala asukoha põhjal. 366 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd 3. Liikmesriikidel, kes käsitlevad maisi eraldi piirkondades, kus maisi kasvatatakse peamiselt silo tootmiseks, on lubatud kohaldada selle piirkonna söödateravilja saagist kõnealuse piir- konna kõikide maisi kasvatusalade suhtes. 2. JAGU 3. Kui liikmesriik peab lõike 2 punktis b osutatud seemnega külvatud alasid toetuse saamise tingimustele vastavaks, võtab ta enne külvamist kõik sobivad meetmed, et tagada seemne Glükosinolaadisisaldus nõuetekohasuse määratakse EN ISO meetodi 9167-1: 1995(x) või EN ISO 9167-2: 1997 alusel. Esimene meetod on ainuke meetod glüko- sinolaadisisaldust puudutavate vaidluste lahendamiseks. kindlakstegemine. E r i s ä t t e d t e a t a v a t e p õ l l u k u l t u u r i d e s u h t e s 4. Määruse (EÜ) nr 658/96 II lisas loetletud sortide ja sordi- segude sertifitseeritud seemnetega külvatud alad vastavad 2000/01. majandusaastal pindalatoetuse saamise tingimustele. Artikkel 4 on kuhu rüpsi- alasid, aladena Liikmesriigid kohaldavad kvaliteedipoliitikat 1. ja rapsiseemne suhtes, käsitades pindalatoetuse saamise nõuetele vastavate külvatud 00-tüüpi rüpsi- ja rapsisortide sertifitseeritud seemneid, millest on enne toetuse maksmist teatatud ja mis on kantud direktii- viga 70/457/EMÜ kehtestatud ühisesse põllumajandustaimesor- tide kataloogi. 00-tüüpi sortide seemnetes on maksimaalne glükosinolaadisisaldus 25 µmol/g 9 % niiskusesisalduse juures, määratud EN ISO 9167-1: 1995 järgi, ning eruukahappesi- saldus kuni 2 % kogu rasvhappesisaldusest, määratud EN ISO 5508:1995 järgi. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid pindalatoetuse 2. saamise tingimustele vastavate alade hulka lugeda ka alasid, kuhu on külvatud ühe või mitme järgmise kategooria rapsi- ja rüpsiseemneid: a) 00-tüüpi sortide segu sertifitseeritud seeme, mille kompo- nentidest on teatatud ja mis on vajaduse korral kantud 00-sortidena ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi; b) 00-tüüpi sortide segu sertifitseeritud seemne saagist samas talumajapidamises saadud seeme, mille glükosinolaadisi- saldus on pädeva riigiasutuse määratud esindaja poolt võetud kuni proovi 18,0 µmol/g 9 % niiskusesisalduse juures; representatiivse analüüsi alusel c) enne külvamist inspekteerimiseks ja kontrollimiseks regist- reeritud sortide seeme, mille saak on mõeldud kasutamiseks külviks aretusseemne, algseemne, supereliitseemne või serti- fitseeritud seemnena, uurimistegevuse või katsete eesmärgil, et kindlaks määrata, kas selle sordi võib lisada liikmesriigi riiklikku sordinimekirja ja seejärel ühisesse põllumajandus- taimesortide kataloogi 00-tüüpi sordina; d) sortide “Bienvenu” ja “Jet Neuf” sertifitseeritud seeme, mille kohta tootja ja liikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt spet- siaalselt heakskiidetud ostja on enne külvi sõlminud lepingu, et saada seemneid teatava toidu- või söödaõli tootmiseks; 5. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 10 lõike 9 kohalda- misel toiduks kasutatavad päevalilleseemnete sordid on loet- letud II lisas. Artikkel 5 Magusad lupiinid on lupiinid, mille seemne hulgas on vähem kui 5 % kibedat seemet. Kibeda seemne sisaldus arvutatakse III lisas sätestatud analüüsi abil. Artikkel 6 1. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 5 lõike 1 kohaldamisel saavad nimetatud määruse II lisas loetletud kõvanisu tootjad pindalatoetuse lisatoetust nimetatud määruse III lisas sätestatud tagatud maksimumala piires. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 II lisa kohaldamisel hõlmab Pannoonia Austrias käesoleva määruse IV lisas loetletud piir- kondi. Kui tagatud maksimumala jaotub tootmisvööndite ja -piir- 2. kondade vahel vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklile 5, kohaldatakse järgmisi sätteid: a) kui tootmispiirkonna pindala on alla 500 hektari, võivad asjaomased liikmesriigid ühendada kõnealuse piirkonna külgneva tootmispiirkonnaga; b) Itaalias võib arvesse võtta traditsioonilisi kõvanisu kasvatus- alasid, mis on aastatel 1993—1997 tootmisest kõrvale jäetud viie aasta kava alusel; e) sortide seeme, mille eruukahappesisaldus on suurem kui 40 % kogu rasvhappesisaldusest ja mille kohta heakskiidetud esmaostjaga on enne külvi sõlmitud leping seemnete tootmi- seks, mida kasutatakse teatavaks muuks otstarbeks kui toiduks või sellise kultuuri külvamiseks. c) hiljemalt 15. septembriks majandusaastal, mis eelneb sellele majandusaastale, mille suhtes pindalatoetust taotletakse, teatavad asjaomased liikmesriigid tootjatele ja komisjonile tagatud maksimumalade jaotuse. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 367 tingimustele vastavate maatükkide 3. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklis 1 sätestatud põllukul- tuuride jaoks kõvanisu all oleva maa eest antava toetuse saamise antakse määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 5 neljandas lõigus ette- nähtud eriabi käesoleva määruse V lisas loetletud piirkondades määruse (EÜ) nr 1251/1999 IV lisas sätestatud hektarite ülem- määra piires. jaoks 4. Kõva nisu jaoks lõigetes 1 ja 3 osutatud toetuse andmi- seks peavad komisjoni määruse (EMÜ) nr 3887/92 (1) artiklis 4 nimetatud pindalatoetuse taotlused sisaldama kogu kõvanisu all ja olevate maatükkide kindlakstegemiseks vajalikku teavet tõendit sertifitseeritud seemne kasutamise kohta. II PEATÜKK Baaskülvipinnad ja võrdlussaagised 1. JAGU Ü l d s ä t t e d Artikkel 8 Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklites 2 ja 3 osutatud baaskül- vipinnad sätestatakse käesoleva määruse VI lisas. Abitaotlused kõvanisu jaoks kehtivad ainult siis, kui: Artikkel 9 a) sama arvu kõvanisu all olevate hektarite kohta on esitatud ka pindalatoetuse taotlus; b) on kasutatud vastavalt nõukogu direktiivile 66/402/EMÜ (2) sertifitseeritud seemneid. 5. Liikmesriigid määravad kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkoguse kindlaks, arvestades asjaomase liikmesriigi põllumajandustavasid. Sellise seemne kasutamise miinimumini viimiseks võib lubada kuni kolmeaastast üleminekuperioodi algusega 1. juulil 1998 vastavalt erimeetmetele, millest liikmesriigid on komisjonile teatanud hiljemalt 30. juuniks 1998. Kõva nisu pindalatoetuse lisatoetus ja eriabi makstakse 6. välja samal ajal kui pindalatoetus. 1. Kui piirkonnajaotuskavad näevad vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 3 lõikele 3 ette erinevad saagised niisu- sätestavad liikmesriigid tatud ja niisutamata maa puhul, eeskirjad, mille abil määratakse kindlaks, kas alasid majandus- aasta jooksul niisutatakse. Eelkõige sätestatakse: a) põllukultuuride nimekiri, mille jaoks võib maksta pindala- toetusi niisutatud maadelt saadud saagi puhul ettenähtud määra alusel; b) talupidaja niisutusseadmete kirjeldus; seadmete ulatus peab olema vastavuses asjaomase niisutatava alaga ja võimaldama piisava veevarustuse taimede normaalseks arenguks kasvupe- rioodil; c) asjakohane niisutusperiood. 2. Lõiget 1 ei kohaldata aladel, kus maatükkide niisutamine on ajalooline eripära ning võimaldab neid eristada ja loetleda, nt “regadío” tootmispiirkonnad Hispaanias. Artikkel 7 1. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 1 lõike 3 kohaldamisel tähendavad silotaimed peamiselt kõrrelistest heintaimedest koosnevat vähemalt kord aastas haljasmassina koristatud ja suletud keskkonnas anaeroobse käärimise teel säilitamiseks mõeldud kultuuri. Käesoleva määruse 2. silotaimede sätteid suhtes, välja arvatud artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud õitse- mist käsitlev tingimus. kohaldatakse 3. VI lisa kohaselt silotaimede jaoks konkreetsed piirkonnad sätestanud liikmesriikide tootjad vastavad silotaimedega seotud pindalatoetuse andmise tingimustele. (1) EÜT L 391, 31. 12. 1992, lk 36. (2) EÜT 125, 11. 7. 1966, lk 2309/66. 2. JAGU P i n d a l a ü l e t a m i n e Artikkel 10 1. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõikes 4 osutatud piirkondliku baaskülvipinna võimaliku ületamise kindlaksmää- ramiseks võtab liikmesriigi pädev asutus arvesse ühelt poolt VI lisas kindlaksmääratud piirkondlikku baaskülvipinda ja teiselt poolt nende alade summat, mille kohta iga teravilja osas on kõnealuses piirkonnas esitatud pindalatoetuse taotlused koos vastava kohustusliku tootmisest kõrvalejätmisega. Vabatahtli- kult tootmisest kõrvalejäetud alad loetakse muudeks kui niisu- tatud või maisi ja/või silotaimede all olevateks aladeks. Nende alade summa, mille kohta on esitatud toetusetaot- 2. lused, ei hõlma alasid või alade osi, mille kohta esitatud taot- lused on halduskontrolli tulemusena osutunud selgelt õigusta- matuks. Vajaduse korral võetakse arvesse ala, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 3887/92 artiklile 6 tehtud kohapealse kontrolli käigus. 368 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd 3. Alad, millele on vastavalt määrusele (EÜ) nr 1251/1999 külvatud põllukultuure ja mida on kasutatud abitaotluste alusena vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1254/1999, (1) lisatakse esitatud taotlustega hõlmatud alade hulka pärast kohandamist vastavalt lõikele 2. Pindala ületamine arvutatakse vastavalt VII lisas esitatud 4. tabelile. b) kriteeriumid, mille kohaselt liikmesriigid kehtestavad osa- baaskülvipinnad; c) osa-baaskülvipinna numbri, nime ja pindala; d) üksikasjalikud eeskirjad ületamise korral kohaldatavate meet- mete koondamiseks. Artikkel 11 1. Pindalatoetuse lisatoetuse saamise tingimustele vastava kõvanisu tagatud maksimumala ületamise kindlaksmääramiseks võtavad liikmesriigi pädevad asutused arvesse ühelt poolt määruse (EÜ) nr 1251/1999 III lisas sätestatud tagatud mak- simumala, vajaduse korral piirkondade kaupa, ja teiselt poolt nende alade summat, mille kohta on esitatud kõvanisu pindala- toetuse lisatoetuse taotlused ja mida on kohaldatud vastavalt käesoleva määruse artikli 10 lõikele 2 ning mida on vajaduse korral vähendatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõikele 4. 3. JAGU V õ r d l u s s a a g i s e ü l e t a m i n e Artikkel 14 Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 3 lõike 7 kohaldamisel esitab liikmesriik toetusetaotlusi ja nendega seotud saagiseid käsitlevad koondaruanded vastavalt käesoleva määruse artiklile 26. Sel otstarbel kasutatavad võrdlussaagised on sätestatud käes- oleva määruse VIII lisas. 2. Lõiget 1 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1251/1999 IV lisas sätestatud kõvanisu eriabi andmise tingimustele vastava tagatud maksimumala ületamise kindlaksmääramisel. Artikkel 15 Artikkel 12 Kui 1. leitakse, et artiklites 10 ja 11 osutatud alasid on ületatud, määrab asjaomane liikmesriik asjaomase majandusaas- ta 31. oktoobriks kindlaks ületamise lõpliku määra sajandikeni ümardatuna. Sel viisil kindlaksmääratud ületamise lõplikku määra kasu- 2. tatakse a) vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõike 4 esimesele lõigule pindalatoetuse ja b) pärast määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõike 4 esimese lõigu kohaldamist pindalatoetuse lisatoetuse ja kõvanisu eriabi tingimustele vastava ala proportsionaalseks vähenda- miseks. Kõnealuse majandusaasta saagise arvutamisel abitaotlustest tuleneva keskmise a) vähendatakse alasid vajaduse korral kõigepealt proportsio- naalselt vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõike 4 esimesele lõigule; b) kasutatakse piirkonna keskmist teraviljasaagist õlitaimede kasvatusalade puhul, kui 2000/01. ja 2001/02. majandus- aastate toetused põhinevad õlitaimede varasematel piirkond- likel saagistel; c) kasutatakse veise- ning lambalihale ettenähtud lisatasude saamise eesmärgil loomasöödaaladena deklareeritud põllu- kultuuride kasvatusalade puhul niisutamata alade keskmist teraviljasaagist. Artikkel 16 Artikkel 13 Komisjon teeb enne iga aasta 31. maid artiklites 14 ja 15 osutatud teavet käsitleva võrdleva uurimise ning määrab kind- laks vajalikud paranduskoefitsiendid vastavalt määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 23 sätestatud korrale. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõikele 6 määravad sellel hiljemalt majandusaastal, mille jaoks pindalatoetust taotletakse, kindlaks ja teatavad komisjonile liikmesriigid septembriks 15. a) jaotatava riikliku baaskülvipinna; (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 21. Artikkel 17 Artiklis 16 osutatud koefitsiente kohaldatakse kõigi pindalatoe- tuste suhtes, välja arvatud pindalatoetuse lisatoetus ja kõvanisu eriabi, liikmesriigis või piirkonnas, kus asub kõnealune baaskül- vipind. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 369 III PEATÜKK Maa tootmisest kõrvalejätmine Artikkel 18 5. Lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklitele 22, 23, 24 ja 31 tootmisest kõrval- datud või metsastatud alade puhul, mida hõlmab maa tootmi- sest kõrvaldamise kohustus, kui need alad ei vasta kõnealuste artiklitega kehtestatud keskkonnakaitse- või metsastamisnõue- tele. “Kõrvalejätmine” tähendab sellise maa söötijätmist, mis eelmisel aastal a) hariti saagikoristuse eesmärgil, b) oli tootmisest kõrvalejäetud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1765/92 või määrusele (EÜ) nr 1251/1999 või c) oli jäetud kõrvale põllukultuuride tootmisest või metsastatud (EMÜ) nr 2078/92, (1) vastavalt nõukogu määrusele nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2080/92 (2) või nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (3) artiklitele 22, 23, 24 ja 31. Artikkel 19 1. Käesoleva peatüki kohaselt tootmisest kõrvalejäetud alad peavad olema terviklikud, pindalaga vähemalt 0,3 hektarit ja vähemalt 20 meetrit laiad. Liikmesriigid võivad aktsepteerida a) väiksemaid alasid, kui need hõlmavad selliste püsivate piiride nagu müüride, hekkide või vooluveekoguga ümbritsetud terviklikke maatükke; b) terviklikke maatükke, mis on vähem kui 20 meetrit laiad piirkondades, kus sellise suurusega maatükid on tavapä- rased; c) püsivate vooluveekogude või järvede ääres asuvaid vähemalt laiuseid maatükke, mida kontrollitakse eraldi 10 meetri keskkonnakaitsenõuete järgimise tagamiseks. Tootmisest kõrvalejäetud alad peavad jääma tootmisest 2. kõrvale hiljemalt 15. jaanuarist vähemalt 31. augustini. Liik- mesriigid määravad siiski kindlaks tingimused, mille järgi alates 15. juulist võidakse tootjatel lubada järgmise aasta saagi seemne külvi, lubada ja tingimused, mis peavad olema täidetud, et alates 15. juulist karjatamist neis liikmesriikides, kus tavapära- selt tegeldakse rändkarjatamisega. 3. Tootmisest kõrvalejäetud alasid ei või kasutada määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 lõikes 3 osutatust erinevaks põllu- majanduslikuks tootmiseks või kasu saamise eesmärgil põllu- kultuuride kasvatamisega kokkusobimatul viisil. 4. Liikmesriigid kohaldavad tootmisest kõrvaldatud maa eriseisundile vastavaid vajalikke meetmeid, et tagada alade säili- mine ja keskkonna kaitse. Kõnealused meetmed võivad käsit- leda ka taimkatet; sel juhul peavad meetmed nägema ette, et taimkatet ei ja et enne tohi kasutada seemnetootmiseks 31. augustit ei tohi seda mingil juhul kasutada põllumajandus- likel eesmärkidel või enne järgmise aasta 15. jaanuari turusta- miseks ettenähtud põllukultuuride tootmiseks. (1) EÜT L 215, 30. 7. 1992, lk 85. (2) EÜT L 215, 30. 7. 1992, lk 96. (3) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 80. Artikkel 20 1. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 lõike 6 kohaldami- seks võivad liikmesriigid anda tootmisest kõrvaldamise toetust mitmeks aastaks, kõige rohkem viieaastaseks ajavahemikuks. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 2. lõike 4 kohaldamist ja sellest tulenevat artikli 4 lõikes 3 kinni- tatud põhisummade suurenemist, antakse tootjatele, kes kohus- tuvad samad maatükid lõikes 1 osutatud ajavahemikuks tootmi- sest kõrvaldama, selle ajavahemiku eest pindalatoetust, mis arvutatakse põhisumma ja kohustuse võtmise ajal kehtinud piir- konnajaotuskavas märgitud saagiste põhjal. 3. Kui tootja ei täida enne lõikes 1 nimetatud ajavahemiku lõppu tahtlikult oma pindalatoetuse taotlusega võetud kohus- tust, peab ta hüvitama 5 % eelmisel majandusaastal tootmisest kõrvaldatud maa eest saadud pindalatoetusest, mis on korru- tatud nende aastate arvuga, mil ta oma esialgset kohustust ei täitnud. 4. Tootjad, kes on valinud lõikes 2 ettenähtud korra, võivad oma kohutusest taganeda, ilma et sellest tuleneks lõikes 3 ette- nähtud sanktsioone: a) juhul, kui nad otsustavad jätta tootmisest kõrvale või metsastada kõnealused alad määruse (EÜ) nr 1257/1999 ar- tiklites 22, 23, 24 ja 31 ettenähtud kava alusel; b) liikmesriikide poolt lubatud erijuhtudel, mis hõlmavad maavalduse struktuuris tootja tahtest sõltumatuid muutusi, nagu näiteks ümberkruntimise puhul. 5. Kui kohustuse kehtimise ajal käesoleva artikli alusel kõrvaldatud ala pindala maavalduse struktuuri muutumise tõttu ületab vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 lõikele 5 liikmesriigi sätestatud protsendimäära, kohandatakse nimetatud kohustusega hõlmatud alasid vastavalt sellele protsendimäärale. Artikkel 21 1. Kui deklareeritud tootmisest kõrvalejäetud ala on väiksem kui kõnealuse majandusaasta jaoks sätestatud kohustuslikult tootmisest kõrvalejäetavate maade määr, arvutatakse ala, mille eest maa tootmisest kõrvalejätmiseks kohustatud põllukultuu- ride tootjad on õigustatud saama pindalatoetust, deklareeritud tootmisest kõrvalejäetud ala ja erinevate kultuuride, sealhulgas silotaimede, protsendimäärade põhjal; ala ei või siiski vähen- dada väiksemaks alaks kui see, mis on nõutav määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 lõikes 7 osutatud 92 tonni teravilja tootmiseks. 370 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd 1. Lõikes 1 osutatud teraviljatoodang arvutatakse pindalatoe- tuse puhul kasutatava saagise põhjal. Kui liikmesriik on otsus- tanud kasutada õlitaimede varasemaid piirkondlikke saagiseid, korrutatakse toodang 1,95 ga. Kui külvi lõppkuupäeva edasilükkamine puudutab kõiki põllu- kultuure, võivad liikmesriigid edasi lükata ka asjaomaste vöön- dite tootjate pindalatoetuse taotluse esitamise tähtaega kõige enam 15. juunini või külvamise tähtpäevani, olenevalt sellest, kumb on varasem. Artikkel 22 Artikkel 25 Vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 lõikele 4 suuren- datakse tootmisest kõrvaldatud maa suhtes makstavat pindala- toetust Portugali puhul IX lisas esitatud summade võrra. Nime- (EMÜ) tatud nr 3653/90 artiklile 5. vastavalt määruse rahastatakse summasid Artikkel 23 1. Määruses (EMÜ) nr 3887/92 nimetatud pindalatoetuse taotlused rühmitatakse piirkonniti vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklile 3. 2. Igale pindalatoetuse taotlusele peab vähemalt asjaomases tootmispiirkonnas haritavate hektarite arvu poolest vastama samas tootmispiirkonnas maa tootmisest kõrvalejätmise dekla- ratsioon. Vastavalt liikmesriikide kehtestatud objektiivsetele kritee- 3. riumidele võib sätestada erandi lõikest 2. 4. Erandina lõikest 2 võib pindalatoetuse taotlusele vastav kohustuslik maa tootmisest kõrvalejätmine toimuda täielikult või osaliselt: a) Hispaanias “secano” piirkonnas “secano” ja “regadío” toot- mispiirkondades asuvate põllumajandusettevõtete puhul; b) teistes tootmispiirkondades, kui tootmisest kõrvalejäetavad tootmispiirkondade naabruses, kus alad asuvad nende asuvad haritavad alad. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tuleb tootmisest kõrvalejäeta- 5. vaid alasid kohandada, et võtta arvesse toetuse arvutamiseks kasutatavate saagiste erinevusi seoses tootmisest kõrvalejätmi- sega asjaomastes piirkondades. Selle lõike kohaldamine ei tohi siiski põhjustada vastavalt kohustusele nõutavast vähema arvu hektarite tootmisest kõrvalejätmist. IV PEATÜKK Erisätted Artikkel 24 Erandina määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 8 lõikest 2 võivad lükata X lisas loetletud kultuuride külvi liikmesriigid edasi lõppkuupäeva asjaomaste liikmesriikide määratletud ja nime- tatud lisas täpsustatud piirkondades asuvates vööndites, ent mitte hilisemaks kui 15. juunini. 1. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 10 lõikes 7 sätestatud piirang kehtestatakse, võttes arvesse riigi võrdlusala, pindalatoe- tuse saamise tingimustele vastava põllumaa kogupindala ja eesmärki vältida külvamist ulatuses, mis põhjustaks õliseemne- kultuuridele antavate pindalatoetuste ülemäärast vähendamist. 2. Määrast ja selle kindlakstegemiseks kasutatud kriteeriumi- dest teatatakse komisjonile niipea kui võimalik, hiljemalt 31. juuliks enne seda majandusaastat, mille jaoks pindalatoetust taotletakse. Hindamaks, kas tootjad vastavad pindalatoetuse saamise 3. tingimustele, kontrollivad pädevad asutused toetuse taotluste vastavust kehtestatud piirangule. Taotlust ei rahuldata maa osas, millel kasvatatavate õlikultuuride eest taotletakse pindalatoetust ja mis ületab kehtestatud piirangu. 4. Kui lõikele 3 vastavate alade taotlusest väljajätmise tõttu ületab tootja poolt tootmisest kõrvalejäetud maa määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 lõike 5 kehtestatud ja asjaomases liik- mesriigis rakendatava määra, vähendatakse tootmisest kõrvale- jäetavat ja pindalatoetuse taotlusega hõlmatud ala nii, et see ei ületaks kõnealust määra. jäetud välja tootja 5. Maad, mis on lõigete 3 ja 4 alusel abitaotlusest, ei võeta arvesse määruse (EÜ) nr 1251/1999 ar- tikli 2 lõigete 4 ja 6 kohaldamisel. V PEATÜKK Lõppsätted Artikkel 26 Teatised 1. Liikmesriigid edastavad komisjonile XI lisas esitatud tabe- lites loetletud andmed tootmispiirkonna, baaskülvipinna ning kogu riigi kohta sealsamas esitatud standardvormis ja vastavalt järgmisele ajakavale: a) jooksva majandusaasta 15. septembriks: juba tehtud kontrol- limiste ja järelevalve teel saadud andmed; b) hiljemalt 31. oktoobriks: artiklis 12 osutatud pindala ületa- arvutamisel kasutatud andmetele mise lõpliku määra vastavad lõplikud andmed; ja c) hiljemalt 15. veebruariks: lõplikud andmed alade kohta, mille jaoks on tegelikult toetust makstud pärast määruse (EMÜ) nr 3887/92 artiklis 9 ettenähtud pindala vähenda- mist. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 371 Kui 2. leitakse, et artiklites 10 ja 11 osutatud alasid on ületatud, teatab kõnealune liikmesriik komisjonile viivitamatult ja hiljemalt jooksva majandusaasta 31. oktoobriks ületamise lõpliku määra. Baaskülvipinna ületamise määra arvutamisel kasutatavad andmed edastatakse VII lisas esitatud vormis. 3. Kui ületamise määr on jagatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõikele 6 ja artikli 5 kolmandale lõigule, teatab asjaomane liikmesriik sellest jagamisest komisjonile hilje- malt 31. oktoobriks. Artikkel 27 Liikmesriigid võtavad käesoleva määruse kohaldamiseks vaja- likud meetmed ja teatavad nende vastuvõtmisest või muutmi- sest komisjonile ühe kuu jooksul. Artikkel 28 Määrused (EMÜ) nr 2467/92, (EÜ) nr 762/94, (EÜ) nr 1098/94, (EÜ) nr 1237/95, (EÜ) nr 658/96 ja (EÜ) nr 1577/98 tunnistatakse alates 1. juulist 2000 kehte- tuks. (EMÜ) nr 2836/93, Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele loetakse viideteks käes- olevale määrusele. Artikkel 29 Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas aval- damise päeval. Seda kohaldatakse teatavate põllukultuuride tootjate toetuseks alates 2000/01. majandusaastast. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 22. oktoober 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 372 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd I LISA (Artikli 2 lõige 1) MÕISTED 1. Pikaajaline kultuurkarjamaa Külvikorraväline maa, mida pidevalt (vähemalt viie aasta jooksul) kasutatakse külvatud või loodusliku heina tootmi- seks. 2. Pikaajalised kultuurid Külvikorravälised kultuurid, v. a püsirohumaa, mis võtavad maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annavad korduvat saaki, välja arvatud mitmeaastased kultuurid. 3. Mitmeaastased kultuurid CN-kood 0709 10 00 Artišokid 0709 20 00 Spargel ex 0709 90 90 Rabarber 0810 20 0810 30 0810 40 Vaarikad, murakad, mooruspuumarjad, Logani murakad Mustad, valged ja punased sõstrad, karusmarjad Jõhvikad, mustikad ja muud perekonda Vaccinium kuuluvad viljad 4. Ümberkorraldamisprogramm Ametiasutuste kehtestatud muudatus talumajapidamise struktuuris ja/või maa-alal, mis vastab toetuse saamise tingi- mustele. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 373 II LISA (Artikli 4 lõige 5) Toiduks kasutatavate päevalilleseemnete sordid Agripro 3450 Agrosur Interstate (IS)8004 Kelisur Dahlgren D-131 (Toma) Royal Hybrid 381 Dahlgren D-151 Dahlgren D-171 Dahlgren D-181 Dahlgren 954 Dahlgren D-1950 Dahlgren D-1998 Diset Hagen Seed SG 9011 Hagen Seed SG 9054 Hagen Seed SG 9211 Royal Hybrid 2141 Royal Hybrid 3801 Royal Hybrid 3831 Royal Hybrid 4381 RRC 995 RRC 2211 RRC 2232 RRC 4211 SIGCO 826 SIGCO 828 SIGCO 829 SIGCO 830 SIGCO 954 SIGCO 964 SIGCO 974 SIGCO 995 Toma Triumph 660C Triumph 505C+ Triumph 520C Triumph 515C USDA Hybrid 924 374 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd III LISA (Artikkel 5) LUPIINI KIBEDUSE ANALÜÜS Analüüsiks kasutatakse 200 terast koosnevat proovi, mis on võetud 1 kg kogusest iga maksimaalselt 20tonnise partii puhul. Test on ette nähtud proovis leiduvate kibedate terade kvaliteedi kindlakstegemiseks. Homogeensushälve on 1 kibe tera 100 tera kohta. Kasutatakse von Sengbuschi (1942), Ivanovi ja Smirnova (1932) ning Eggebrechti (1949) tera poolita- mise meetodit. Kuivad või paisunud terad lõigatakse risti pooleks. Poolikud terad kastetakse sõelal 10 sekundiks joodila- husesse ning seejärel loputatakse neid veega 5 sekundit. Kibedate terade lõikepinnad värvuvad pruuniks, vähe alkaloide sisaldavad terad jäävad kollaseks. Joodilahuse valmistamiseks lahustatakse 14 g kaaliumjodiidi võimalikult väheses vees, lisatakse 10 g joodi ning lahjen- datakse veega kuni 1 000 cm3-ni. Lahusel lastakse enne kasutamist üks nädal seista. Säilitatakse pruunides pudelites. Põhilahust lahjendatakse enne kasutamist kolm kuni viis korda. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 375 IV LISA (Artikli 6 lõike 1 teine lõik) KÕVANISU LISATOETUSE SAAMISE TINGIMUSTELE VASTAVAD PIIRKONNAD AUSTRIAS Pannonia: 1. Gebiete der Bezirksbauernkammern 2046 Atzenbrugg 2054 Baden 2062 Bruck/Leitha 2089 Ebreichsdorf 2101 Gänserndorf 2241 Hollabrunn 2275 Kirchberg/Wagram 2305 Korneuburg 2321 Laa/Thaya 2330 Langenlois 2364 Marchfeld 2399 Mistelbach 2402 Mödling 2470 Poysdorf 2500 Ravelsbach 2518 Retz 2551 Schwechat 2585 Tulln 2623 Wr. Neustadt 2631 Wolkersdorf 2658 Zistersdorf 2. Gebiete der Bezirksreferate 3018 Neusiedl/See 3026 Eisenstadt 3034 Mattersburg 3042 Oberpullendorf 3. Gebiete der Landwirtschaftskammer 1007 Wien 376 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd V LISA (Artikli 6 lõige 3) KÕVANISU TOETUSE SAAMISE TINGIMUSTELE VASTAVAD VÖÖNDID SAKSAMAA Kreise und Kreisfreie Städte: Baden-Württemberg: Stadt Stuttgart, Ludwigsburg, Rems-Murr-Kreis, Stadt Heilbronn, Heilbronn, Hohenlohekreis, Main-Tauber-Kreis, Stadt Karlsruhe, Karlsruhe, Stadt Baden-Baden, Rastatt, Stadt Heidelberg, Stadt Mannheim, Rhein-Neckar-Kreis, Stadt Pforz- heim, Enzkreis, Ortenaukreis. Bayern: Stadt Ingolstadt, Dachau, Eichstätt, Freising, Fürstenfeldbrück, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen a. d. Ilm, Kelheim, Stadt Ansbach, Ansbach, Neustadt-Bad Winsheim, Stadt Aschaffenburg, Aschaffenburg, Bad Kissingen, Rhön-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Main-Spessart, Stadt Schweinfurt, Schweinfurt, Stadt Würzburg, Würzburg. Rheinland-Pfalz: Ahrweiler, Stadt Koblenz, Mayen-Koblenz, Bad Kreuznach, Rhein-Lahn-Kreis, Westerwald-Kreis, Bernkastel-Wittlich, Bitburg-Prüm, Daun, Trier-Saarburg, Stadt Trier, Stadt Frankenthal, Landau i. d. P. , Ludwigshafen, Mainz, Neustadt/ Weinstr. , Speyer, Worms, Alzey-Worms, Bad Dürkheim, Donnersbergkreis, Germersheim, Südl. Weinstraße, Ludwigs- hafen, Mainz-Bingen. Hessen: Stadt Frankfurt/Main, Wiesbaden, Bergstraße, Stadt Darmstadt, Darmstadt-Dieburg, Groß-Gerau, Hochtaunuskreis, Main- Kinzig-Kreis, Main-Taunus-Kreis, Stadt Offenbach, Offenbach, Rheingau-Taunus-Kreis, Wetteraukreis, Lahn-Dill-Kreis, Limburg-Weilburg. Saarland: Stadt Saarbrücken, Merzig-Wadern, Neunkirchen, Saarlouis, Sankt Wendel. Sachsen: Mittweida, Muldentalkreis. Sachsen-Anhalt: Bernburg, Köthen, Burgenlandkreis, Mansfelder Land, Merseburg-Querfurt, Saalkreis, Sangerhausen, Aschersleben-Straß- furt, Halberstadt, Jerichower Land, Quedlinburg, Schönebeck. Thüringen: Unstrut-Hainich-Kreis, Kyffhäuserkreis, Gotha, Sömmerda, Hildburghausen, Stadt Weimar, Weimarer Land, Altenburger Land, Stadt Erfurt. HISPAANIA Comarcas agrícolas Almazán (SO), Bajo Aragón (TE), Campiña (GU), Campo de Gómara (SO), Centro (AB), El Cerrato (P), Hoya de Huesca (HU), La Montaña (A), Las Vegas (M), Logrosán (CC), Monegros (HU), Noroeste (MU), Requena-Utiel (V), Rioja Baja (LO), Segría (L), Sierra Rioja Baja (LO), Sur (VA), Suroeste y Valle de Guadalentín (MU), Trujillo (CC), Urgel (L), Valle de Ayora (V). PRANTSUSMAA Départements Aisne, Aube, Charente, Charente-Maritime, Cher, Deux-Sèvres, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et- Cher, Loiret, Lot-et-Garonne, Maine-et-Loire, Marne, Nièvre, Orne, Sarthe, Seine-et-Marne, Vendée, Vienne, Yonne, Yvelines. ITAALIA Province Alessandria, Bologna, Brescia, Cremona, Ferrara, Forlì, Gorizia, Lodi, Mantova, Milano, Modena, Padova, Parma, Pavia, Piacenza, Pordenone, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini, Rovigo, Torino, Treviso, Udine, Venezia, Vercelli, Verona, Vicenza. ÜHENDKUNINGRIIK England. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 377 VI LISA (Artikkel 8) BAASKÜLVIPINNAD Piirkond Kõik kultuurid sellest mais sellest silotaimed (1 000 hektarit) BELGIA Kokku Vöönd I TAANI SAKSAMAA Schleswig-Holstein Hamburg Alam-Saksi Bremen Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Hessen Baden-Württemberg Baieri Saarimaa Berliin Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Saksimaa Saksi-Anhalt Tüüringi KREEKA Vöönd I Vöönd II HISPAANIA Regadío Secano PRANTSUSMAA Kokku Maisi baaskülvipind Niisutatud baaskülvipind IIRIMAA ITAALIA 478,6 2 018,0 97,0 10 155,6 (3) 540,3 (3) 505,6 5,1 1 424,4 1,8 948,3 368,4 461,2 735,4 1 775,9 36,5 2,9 888,5 967,9 598,8 880,7 554,2 1 396,3 95,4 1 371,1 7 848,6 13 526,0 1 209,7 (2) 345,5 5 801,2 122,1 418,2 218,0 4,1 403,4 613,8 (2) 0,2 1 200,0 378 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd Piirkond Kõik kultuurid sellest mais sellest silotaimed (1 000 hektarit) LUKSEMBURG HOLLAND AUSTRIA PORTUGAL Assoorid Madeira — Regadío — Muud Mandriosa — Regadío — Muud SOOME ROOTSI ÜHENDKUNINGRIIK Inglismaa Šotimaa Põhja-Iirimaa Wales 42,8 436,5 1 203,0 9,7 0,31 0,30 293,4 718,0 1 591,0 1 737,0 3 794,6 551,6 52,9 61,4 208,3 0,29 221,4 33,2 (1) 1,2 (1) 200,0 130,0 (1) Välja arvatud suhkrumais. (2) Sealhulgas 284 000 hektaril niisutatud aladel kasvatatud mais. (3) Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 379 VII LISA (Artikli 10 lõige 4) 380 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd VIII LISA (Artikli 14 teine lõik) MÄÄRUSE (EÜ) NR 1251/1999 ARTIKLI 3 LÕIKES 7 OSUTATUD VÕRDLUSSAAGISED Belgia Taani Saksamaa — Schleswig-Holstein — Hamburg — Alam-Saksi — Bremen — Nordrhein-Westfalen — Hessen — Rheinland-Pfalz — Baden-Württemberg — Baieri — Saarimaa — Berliin — Brandenburg — Mecklenburg-Vorpommern — Saksimaa — Saksi-Anhalt — Tüüringi Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Holland Portugal Ühendkuningriik Austria Rootsi Soome 6,24 5,22 5,66 (1) 6,81 6,01 5,33 5,34 5,81 5,50 4,78 5,48 5,94 4,38 4,52 4,54 5,45 6,23 6,14 6,13 3,39 2,9 6,02 6,08 3,9 4,26 6,66 2,90 5,83 5,27 4,02 2,82 (1) Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 381 IX LISA (Artikkel 22) TOOTMISEST KÕRVALEJÄETUD MAA EEST MAKSTAV LISATOETUS PORTUGALIS Majandusaasta Lisatoetus 2000/01 9,64 2001/02 6,57 (EUR) 2002/03 3,41 382 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd X LISA (Artikli 24 esimene lõik) Külvamise lõppkuupäev: 15. juuni Kultuur Liikmesriik Piirkond Kõik kultuurid Soome Rootsi Suhkrumais Kõik liikmesriigid Kogu territoorium Kogu territoorium Kogu territoorium 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 383 XI LISA (Artikli 26 lõige 1) KOMISJONILE EDASTATAV TEAVE Teave tuleb esitada tabeliseeriana, mis on koostatud vastavalt allpool kirjeldatud näidisele: — esimene rühm tabeleid sisaldab teavet tootmispiirkonna tasandi kohta määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklis 3 määrat- letud tähenduses, — teine rühm tabeleid sisaldab teavet iga baasala piirkonna kohta käesoleva määruse VI lisa tähenduses, — üks tabel sisaldab iga liikmesriigi teabe kokkuvõtet. Tabelid tuleb saata nii trükitud kui elektroonilises vormis. Kasutatavad valemid: 5 = 1 + 2 + 3 + 4 10 = 7 + 8 + 9 14 = 15 + 16 19 = 5 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 18 Märkused: Igas tabelis peab olema kõnealuse piirkonna nimi. Saagis on see, mida kasutatakse pindalatoetuse arvutamisel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1251/1999. Niisutamata ja niisutatud alasid eristatakse ainult piirkondade puhul, kus esineb mõlemaid. Sellisel juhul: d = e + f j = k + l Rida 1 käsitleb ainult määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 5 esimeses lõikes osutatud pindalatoetuse lisatoetuse saamise tingimustele vastavat kõvanisu. Rida 2 käsitleb ainult määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 5 neljandas lõikes osutatud eriabi saamise tingimustele vastavat kõvanisu. Rida 17 käsitleb ainult nõukogu määruste (EÜ) nr 1257/1999 artiklite 22, 23, 24 ja 31 alusel tootmisest kõrvalejäetud või metsastatud maad, mida käsitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 lõikele 8 tootmisest kõrvalejäetud põllumaana. Rida 18 käsitleb määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõike 4 teises taandes osutatud alasid. Teave tuleb edastada ka nende tootjate kohta, kes ei taotle teatavate põllukultuuride toetussüsteemi (määrus (EÜ) nr 1251/1999) alusel toetust hektari kohta. See teave tuleb esitada pealkirja “Muu” all tulpades m ja n ning see käsitleb peamiselt veise- ning lambaliha lisatasude saamise eesmärgil loomasöödaaladena deklareeritud aladel kasvatatavaid põllu- kultuure. Rida 21 käsitleb maa tootmisest kõrvalejätmist toiduks mittekasutatavate kultuuride tootmiseks, mille eest määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 lõike 3 alusel toetust ei maksta (näiteks suhkrupeet, maapirnid ja sigurijuured). 384 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd


title: 1999/801/CE: Decisión del Consejo, de 22 de octubre de 1999, relativa a la aceptación de las enmiendas al Protocolo revisado sobre protección del Mediterráneo contra la contaminación de origen terrestre (Convenio de Barcelona)

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
Protocol (EU)
amendment
environmental protection
marine pollution
pollution from land-based sources

formats: html pdf print

text: L 322/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 DECISI(cid:211)N DEL CONSEJO de 22 de octubre de 1999 relativa a la aceptaci(cid:243)n de las enmiendas al Protocolo revisado sobre protecci(cid:243)n del MediterrÆneo contra la contaminaci(cid:243)n de origen terrestre (Convenio de Barcelona) (1999/801/CE) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:237)culo 175, en relaci(cid:243)n con la primera frase del apartado 2 y el primer pÆrrafo del apartado 3 de su art(cid:237)culo 300, Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo (1), Considerando lo siguiente: La Comunidad es Parte contratante del Convenio para la protecci(cid:243)n del mar MediterrÆneo contra la contamina- ci(cid:243)n (2) (en adelante, «el Convenio de Barcelona»), y ha suscrito asimismo cuatro de los Protocolos que se adopta- ron en el marco del Convenio de Barcelona, a saber, el Protocolo sobre prevenci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n causada por vertidos (2), el Protocolo sobre cooperaci(cid:243)n para com- batir la contaminaci(cid:243)n causada por hidrocarburos y otras sustancias perjudiciales (3), el Protocolo contra la contami- naci(cid:243)n de origen terrestre (4) y el Protocolo sobre zonas especialmente protegidas (5). taria; la Comunidad ya ha adoptado varias Directivas en este Æmbito (6) y, por consiguiente, la Comunidad velarÆ por que la celebraci(cid:243)n de estos acuerdos internacionales no afecte ni altere el alcance del Derecho comunitario vi- gente. La adhesi(cid:243)n de la Comunidad al Protocolo revisado con- tribuye a la consecuci(cid:243)n de los objetivos que establece el art(cid:237)culo 174 del Tratado. El Protocolo revisado fue adoptado y qued(cid:243) abierto a la firma en la Conferencia de plenipotenciarios, celebrado en Siracusa los d(cid:237)as 7 y 8 de marzo de 1996. El Consejo adopt(cid:243) una Decisi(cid:243)n sobre la firma del Proto- colo el 22 de julio de 1996, fecha en que el Protocolo revisado ya no estaba abierto a la firma, (5) (6) (7) DECIDE: Art(cid:237)culo 1 La Comisi(cid:243)n particip(cid:243), en nombre de la Comunidad, en las negociaciones relativas a la revisi(cid:243)n del Protocolo sobre protecci(cid:243)n del mar MediterrÆneo contra la contami- naci(cid:243)n de origen terrestre (en adelante, «el Protocolo»). Se aprueban en nombre de la Comunidad las enmiendas al Pro- tocolo sobre protecci(cid:243)n del mar MediterrÆneo contra la conta- minaci(cid:243)n de origen terrestre. En virtud del art(cid:237)culo 174 del Tratado, la pol(cid:237)tica de la Comunidad en materia de medio ambiente contribuye a la consecuci(cid:243)n de los objetivos sobre conservaci(cid:243)n, protec- ci(cid:243)n y mejora de la calidad del medio ambiente, entre otras cosas, y al fomento a escala internacional de las medidas destinadas a resolver los problemas regionales o planetarios en materia de medio ambiente. El texto de las mencionadas enmiendas se adjunta a la presente Decisi(cid:243)n. Art(cid:237)culo 2 (4) El Æmbito de aplicaci(cid:243)n de las enmiendas al Protocolo depende, al menos en parte, de la competencia comuni- (1) DO C 219 de 30. 7. 1999, p. 186. (2) Decisi(cid:243)n 77/585/CEE,DO L 240 de 19. 9. 1977, p. 1. (3) Decisi(cid:243)n 81/420/CEE, DO L 162 de 19. 6. 1981, p. 4. (4) Decisi(cid:243)n 83/101/CEE, DO L 67 de 12. 3. 1983, p. 1. (5) Decisi(cid:243)n 84/132/CEE, DO L 68 de 10. 3. 1984, p. 36. Se autoriza al Presidente del Consejo a notificar la aceptaci(cid:243)n en nombre de la Comunidad de las enmiendas al Protocolo (6) Directiva 76/464/CEE del Consejo, de 4 de mayo de 1976, relativa a la contaminaci(cid:243)n causada por determinadas sustancias peligrosas vertidas en el medio acuÆtico de la Comunidad (DO L 129 de 18. 5. 1976, p. 23). Directiva modificada por la Direciva 91/692/CEE (DO L 377 de 31. 12. 1991, p. 48). Directiva 96/61/CE del Consejo, de 24 de septiembre de 1996, relativa a la prevenci(cid:243)n y al control integrados de la contaminaci(cid:243)n (DO L 257 de 10. 10. 1996, p. 26). (1) (2) (3) 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/19 sobre protecci(cid:243)n del mar MediterrÆneo contra la contamina- ci(cid:243)n de origen terrestre, de conformidad con el art(cid:237)culo 16 del Convenio para la protecci(cid:243)n del mar MediterrÆneo contra la contaminaci(cid:243)n (1). SurtirÆ efecto el d(cid:237)a de su adopci(cid:243)n. Hecho en Luxemburgo, el 22 de octubre de 1999. Art(cid:237)culo 3 La presente Decisi(cid:243)n se publicarÆ en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Por el Consejo El Presidente S. M(cid:214)NK˜RE (1) La fecha de entrada en vigor de las enmiendas al Protocolo sobre protecci(cid:243)n del mar MediterrÆneo contra la contaminaci(cid:243)n de origen terrestre se publicarÆ en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas por la Secretar(cid:237)a General del Consejo de la Uni(cid:243)n Europea. L 322/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 ENMIENDAS AL PROTOCOLO PARA LA PROTECCI(cid:211)N DEL MAR MEDITERR`NEO CONTRA LA CONTAMINACI(cid:211)N DE ORIGEN TERRESTRE A. T(cid:237)tulo El t(cid:237)tulo del Protocolo se modificarÆ para que diga lo siguiente: «PROTOCOLO PARA LA PROTECCI(cid:211)N DEL MAR MEDITERR`NEO CONTRA LA CONTAMINA- CI(cid:211)N CAUSADA POR FUENTES Y ACTIVIDADES SITUADAS EN TIERRA». B. PÆrrafos del PreÆmbulo El pÆrrafo primero del PreÆmbulo del Protocolo se modificarÆ como sigue: «Siendo Partes en el Convenio para la protecci(cid:243)n del mar MediterrÆneo contra la contaminaci(cid:243)n, adoptado en Barcelona el 16 de febrero de 1976 y enmendado el 10 de junio de 1995,». El pÆrrafo tercero del PreÆmbulo del Protocolo se modificarÆ como sigue: «Observando la intensificaci(cid:243)n de las presiones sobre el medio ambiente resultantes de las activida- des humanas en la zona del mar MediterrÆneo, particularmente en los sectores de la industrializa- ci(cid:243)n y la urbanizaci(cid:243)n, as(cid:237) como el aumento estacional de la poblaci(cid:243)n costera debido al turismo,». El pÆrrafo cuarto del PreÆmbulo del Protocolo se modificarÆ como sigue: «Reconociendo el peligro que la contaminaci(cid:243)n causada por fuentes y actividades situadas en tierra supone para el medio marino, los recursos vivos y la salud humana, as(cid:237) como los graves proble- mas que esto ocasiona en gran parte de las aguas costeras y los estuarios del mar MediterrÆneo, debido fundamentalmente a la descarga de residuos domØsticos o industriales no tratados o insufi- cientemente tratados o evacuados de forma inadecuada, y a los aportes de sustancias t(cid:243)xicas, per- sistentes y bioacumulativas,». Se insertarÆ el nuevo pÆrrafo siguiente como pÆrrafo quinto del PreÆmbulo: «Teniendo en cuenta el principio de cuatela y el principio de (cid:147)quien contamina paga(cid:148), y aplicando las evaluaciones del impacto ambiental, las mejores tØcnicas disponibles y la mejor prÆctica medioam- biental con inclusi(cid:243)n de tecnolog(cid:237)as de producci(cid:243)n limpias, de conformidad con el art(cid:237)culo 4 del Convenio,». El pÆrrafo sexto del PreÆmbulo del Protocolo se modificarÆ como sigue: «Decididas a tomar, en estrecha colaboraci(cid:243)n, las medidas necesarias para proteger el mar Medite- rrÆneo contra la contaminaci(cid:243)n causada por fuentes y actividades situadas en tierra,». El pÆrrafo siguiente se aæadirÆ como pÆrrafo sØptimo del PreÆmbulo: «Teniendo presente el Programa de acci(cid:243)n mundial para la protecci(cid:243)n del medio marino frente a las actividades realizadas en tierra, adoptado en Washington, D. C. , el 3 de noviembre de 1995,». C. Art(cid:237)culo 1 Se insertarÆ el t(cid:237)tulo que se indica a continuaci(cid:243)n y se modificarÆ el texto como sigue: «Disposici(cid:243)n general Las Partes contratantes en el presente Protocolo (denominadas en adelante (cid:147)las Partes(cid:148)) tomarÆn todas las medidas apropiadas para prevenir, reducir, combatir y eliminar en la medida de lo posi- 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/21 ble la contaminaci(cid:243)n de la zona del mar MediterrÆneo causada por las descargas de r(cid:237)os, estableci- mientos costeros o emisarios procedentes de otras fuentes y actividades situadas dentro de sus territorios, dÆndose prioridad a la eliminaci(cid:243)n gradual de los aportes de sustancias t(cid:243)xicas, persis- tentes y bioacumulativas. ». D. Art(cid:237)culo 2 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆn las letras a) y d) como sigue: «Definiciones a) Por (cid:147)Convenio(cid:148) se entiende el Convenio para la protecci(cid:243)n del mar MediterrÆneo contra la contaminaci(cid:243)n, adoptado en Barcelona el 16 de febrero de 1976 y enmendado el 10 de junio de 1995. d) Por (cid:147)cuenca hidrol(cid:243)gica(cid:148) se entiende la totalidad de las cuencas dentro de los territorios de las Partes contratantes, que vierten en la zona del mar MediterrÆneo tal como se define en el art(cid:237)- culo 1 del Convenio. ». E. Art(cid:237)culo 3 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se aæadirÆ el nuevo pÆrrafo siguiente: «Zona del Protocolo». [La letra a) bis pasarÆ a ser la letra b)] «b) La cuenca hidrol(cid:243)gica de la zona del mar MediterrÆneo;». La letra b) pasarÆ a ser la letra c). La letra c) pasarÆ a ser la letra d) y se modificarÆ como sigue: «d) Las aguas salobres y las aguas salinas litorales, incluidas las marismas y las lagunas litorales, y las aguas subterrÆneas que se comunican con el mar MediterrÆneo. ». F. Art(cid:237)culo 4 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆn las letras a) y b) del apartado 1 como sigue: «Aplicaci(cid:243)n del Protocolo 1. a) El presente Protocolo se aplicarÆ: a las descargas procedentes de fuentes y actividades puntuales y difusas situadas dentro de los territorios de las Partes contratantes que pueden afectar directa o indirectamente a la zona del mar MediterrÆneo. Estas descargas abarcarÆn en particular las que llegan al Ærea mediterrÆnea, tal como se define en las letras a), c) y d) del art(cid:237)culo 3 a travØs de vertidos costeros, r(cid:237)os, emi- sarios, canales y otros cursos de agua, incluidas las corrientes de aguas subterrÆneas, o por medio de escorrent(cid:237)as y evacuaciones en el subsuelo marino accesible desde tierra; b) a los aportes de sustancias contaminantes transportadas por la atm(cid:243)sfera a la zona del mar MediterrÆneo, procedentes de fuentes o actividades situadas en los territorios de las Partes con- tratantes en las condiciones indicadas en el anexo III del presente Protocolo. ». Se aæadirÆ el nuevo apartado siguiente: «3. Las Partes invitarÆn a los Estados que no son partes en el Protocolo y que tienen en sus territorios partes de la cuenca hidrol(cid:243)gica de la zona del mar MediterrÆneo a que cooperen en la aplicaci(cid:243)n del Protocolo. ». L 322/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 G. Art(cid:237)culo 5 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆn los apartados 1, 2 y 4 como sigue: «Obligaciones generales 1. Las Partes se comprometen a eliminar la contaminaci(cid:243)n derivada de fuentes y actividades situadas en tierra, en particular a eliminar progresivamente los aportes de las sustancias t(cid:243)xicas persistentes y bioacumulativas enumeradas en el anexo I. 2. A tal efecto, las Partes elaborarÆn y aplicarÆn, conjunta o individualmente, segœn proceda, los planes de acci(cid:243)n y programas nacionales y regionales que contengan medidas y calendarios para su aplicaci(cid:243)n. ». Se suprimirÆ el apartado 3. 4. (PasarÆ a ser el apartado 3) «3. Las Partes adoptarÆn las prioridades y los calendarios para la aplicaci(cid:243)n de los planes de acci(cid:243)n, los programas y las medidas, teniendo en cuenta los elementos indicados en el anexo I, y los revisarÆn peri(cid:243)dicamente. ». Se aæadirÆn los nuevos apartados siguientes: «4. Al aprobar los planes de acci(cid:243)n, los programas y las medidas, las Partes tendrÆn en cuenta, individual o conjuntamente, las mejores tØcnicas disponibles y las mejoras prÆcticas ambientales con inclusi(cid:243)n, cuando proceda, de tecnolog(cid:237)as de producci(cid:243)n limpias, teniendo en cuenta los crite- rios establecidos en el anexo IV. Las Partes adoptarÆn medidas preventivas para reducir al m(cid:237)nimo el riesgo de contaminaci(cid:243)n 5. causada por accidentes. ». H. Art(cid:237)culo 6 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se sustituirÆ el art(cid:237)culo por el texto siguiente: «Sistema de autorizaci(cid:243)n o regulaci(cid:243)n 1. Las descargas en la zona del Protocolo desde fuentes puntuales y las descargas en el agua o las emisiones a la atm(cid:243)sfera que alcancen y que puedan afectar al Ærea mediterrÆnea, tal como se define en las letras a), c) y d) del art(cid:237)culo 3 del Protocolo, estarÆn sometidas estrictamente a la autorizaci(cid:243)n o regulaci(cid:243)n de las autoridades competentes de las Partes, teniendo debidamente en cuenta lo dispuesto en el presente Protocolo y en su anexo II, as(cid:237) como las decisiones o recomen- daciones pertinentes aprobadas en las reuniones de las Partes contratantes. Con este fin, cada Parte mantendrÆ sistemas de inspecci(cid:243)n por sus autoridades competentes 2. para evaluar el cumplimiento de las autorizaciones y reglamentaciones. 3. La Organizaci(cid:243)n podrÆ prestar asistencia a las Partes que lo soliciten en el establecimiento de mecanismos nuevos o el fortalecimiento de mecanismos existentes facultados para la inspecci(cid:243)n de la aplicaci(cid:243)n de las autorizaciones y reglamentaciones. Esa asistencia comprenderÆ una formaci(cid:243)n especial del personal. Las Partes establecerÆn sanciones apropiadas en caso de no cumplimiento de las autorizacio- 4. nes y reglamentaciones y para garantizar su aplicaci(cid:243)n. ». 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/23 I. Art(cid:237)culo 7 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆ la letra e) del apartado 1 y el apartado 3 como sigue: «Directrices, normas y criterios comunes 1. (cid:133) e) Los requisitos espec(cid:237)ficos relativos a las cantidades de las sustancias (enumeradas en el anexo I) vertidas, su concentraci(cid:243)n en los efluentes y los mØtodos de descarga. 3. Los planes de acci(cid:243)n, programas y medidas a que se refieren los art(cid:237)culos 5 y 15 del presente Protocolo se adoptarÆn teniendo en cuenta, para su aplicaci(cid:243)n progresiva, la capacidad de adapta- ci(cid:243)n y reconversi(cid:243)n de las instalaciones existentes, la capacidad econ(cid:243)mica de las Partes y su nece- sidad de desarrollo. ». J. Art(cid:237)culo 8 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆ el art(cid:237)culo como sigue: «Vigilancia En el marco de las disposiciones y los programas de vigilancia previstos en el art(cid:237)culo 12 del Con- venio, y en caso necesario en cooperaci(cid:243)n con las organizaciones internacionales competentes, las Partes emprenderÆn a la mayor brevedad posible actividades de vigilancia, y pondrÆn sus resulta- dos en conocimiento del pœblico, con el fin de: a) evaluar sistemÆticamente, en la medida de lo posible, los niveles de contaminaci(cid:243)n a lo largo de sus costas, en particular en relaci(cid:243)n con los sectores de actividades y las categor(cid:237)as de sus- tancias enumeradas en el anexo I, e informar peri(cid:243)dicamente al respecto; b) evaluar la eficacia de los planes de acci(cid:243)n, programas y medidas aplicados de conformidad con el presente Protocolo para eliminar en la mayor medida de lo posible la contaminaci(cid:243)n del medio marino. ». K. Art(cid:237)culo 9 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆ el art(cid:237)culo como sigue: «Cooperaci(cid:243)n cient(cid:237)fica y tØcnica De conformidad con lo dispuesto en el art(cid:237)culo 13 del Convenio, las Partes colaborarÆn en los campos de la ciencia y la tecnolog(cid:237)a relacionados con la contaminaci(cid:243)n causada por fuentes y acti- vidades situadas en tierra, especialmente en lo que se refiere a la investigaci(cid:243)n sobre el desarrollo, las v(cid:237)as de acceso y los efectos de los contaminantes y sobre la elaboraci(cid:243)n de nuevos mØtodos para su tratamiento, reducci(cid:243)n o eliminaci(cid:243)n, as(cid:237) como sobre el desarrollo de procedimientos de producci(cid:243)n limpios. Con este fin, las Partes se esforzarÆn en particular en:». Se aæadirÆ la nueva letra c) siguiente: «c) Promover el acceso y transferencia de tecnolog(cid:237)as ambientalmente racionales, con inclusi(cid:243)n de tecnolog(cid:237)as de producci(cid:243)n limpias. ». L 322/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 L. Art(cid:237)culo 10 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆ el art(cid:237)culo como sigue: «Asistencia tØcnica 1. Las Partes, directamente o con la asistencia de organizaciones regionales y otras organizacio- nes internacionales competentes, cooperarÆn, bilateral o multilateralmente, en la elaboraci(cid:243)n y, en la medida de lo posible, ejecuci(cid:243)n de programas de asistencia a los pa(cid:237)ses en desarrollo, particular- mente en los campos de la ciencia, la educaci(cid:243)n y la tecnolog(cid:237)a, con miras a prevenir, reducir o, si procede, eliminar progresivamente los aportes de contaminantes de fuentes y actividades situadas en tierra y sus efectos perjudiciales en el medio marino. La asistencia tØcnica incluirÆ, en particular, la formaci(cid:243)n de personal cient(cid:237)fico y tØcnico, as(cid:237) 2. como la adquisici(cid:243)n, utilizaci(cid:243)n y producci(cid:243)n por esos pa(cid:237)ses del equipo adecuado y, si procede, de tecnolog(cid:237)as de producci(cid:243)n limpias, en las condiciones ventajosas que convengan las Partes inte- resadas. ». M. Art(cid:237)culo 11 Se insertarÆ el t(cid:237)tulo siguiente: «Contaminaci(cid:243)n transfronteriza». N. Art(cid:237)culo 12 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆ el apartado 1 del art(cid:237)culo como sigue: «Soluci(cid:243)n de controversias 1. Teniendo en cuenta el apartado 1 del art(cid:237)culo 28 del Convenio, cuando la contaminaci(cid:243)n de origen terrestre que proceda del territorio de una Parte sea probable que perjudique directamente los intereses de una o mÆs de las otras Partes, las Partes interesadas iniciarÆn consultas, a petici(cid:243)n de una o mÆs de ellas, con miras a buscar una soluci(cid:243)n satisfactoria. ». O. Art(cid:237)culo 13 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo, y el apartado 1, la primera frase del apartado 2 y la letra d) del apartado 2 del art(cid:237)culo se modificarÆn como sigue: «Informes Las Partes presentarÆn informes cada dos aæos, salvo si la reuni(cid:243)n de las Partes contratantes 1. decide otra cosa, a las reuniones de las Partes contratantes, por conducto de la Organizaci(cid:243)n, sobre las medidas tomadas, los resultados logrados y, en su caso, las dificultades surgidas en la aplicaci(cid:243)n del presente Protocolo. Los procedimientos para la presentaci(cid:243)n de esos informes se determinarÆn en las reuniones de las Partes. 2. d) Esos informes incluirÆn, entre otras cosas, lo siguiente: los planes de acci(cid:243)n, los programas y las medidas aplicados de conformidad con los art(cid:237)culos 5, 7 y 15 del presente Protocolo. ». 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/25 P. Art(cid:237)culo 14 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆn el apartado 1 y las letras a), c) y f) del apartado 2 del art(cid:237)culo como sigue: «Reuniones 1. Las reuniones ordinarias de las partes se celebrarÆn simultÆneamente con las reuniones ordi- narias de las Partes contratantes en el Convenio de conformidad con su art(cid:237)culo 18. Las Partes podrÆn celebrar tambiØn reuniones extraordinarias de conformidad con lo dispuesto en el art(cid:237)culo 18 del Convenio. 2. (cid:133) a) Velar por la aplicaci(cid:243)n del presente Protocolo y examinar la eficacia de los planes de acci(cid:243)n, los programas y las medidas adoptados. c) f) Formular y adoptar planes de acci(cid:243)n, programas y medidas, de conformidad con los art(cid:237)culos 5, 7 y 15 del presente Protocolo. Examinar los informes presentados por las Partes con arreglo a lo dispuesto en el art(cid:237)culo 13 del presente Protocolo. ». Q. Art(cid:237)culo 15 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆ el apartado 1 del art(cid:237)culo como sigue: «Adopci(cid:243)n de planes de acci(cid:243)n, programas y medidas 1. En la reuni(cid:243)n de las Partes se adoptarÆn, por mayor(cid:237)a de dos tercios, los planes de acci(cid:243)n y los programas regionales a corto y medio plazo que contengan las medidas y los calendarios relati- vos a su ejecuci(cid:243)n previstos en el art(cid:237)culo 5 del presente Protocolo. ». El apartado 2 del art(cid:237)culo se sustituirÆ por el texto siguiente: La Organizaci(cid:243)n formularÆ los planes de acci(cid:243)n y los programas regionales a que se hace «2. referencia en el apartado 1, que serÆn examinados y aprobados por el (cid:243)rgano tØcnico competente de las Partes contratantes en un plazo de un aæo como mÆximo a partir de la entrada en vigor de las enmiendas del presente Protocolo. Esos planes de acci(cid:243)n y programas regionales figurarÆn en el orden del d(cid:237)a de la reuni(cid:243)n siguiente de las Partes para su adopci(cid:243)n. El mismo procedimiento se aplicarÆ a cualesquiera planes de acci(cid:243)n y programas adicionales. ». Se aæadirÆn los nuevos apartados siguientes: «3. La Secretar(cid:237)a notificarÆ a las Partes las medidas y los calendarios adoptados de conformidad con el apartado 1 del presente art(cid:237)culo. Esas medidas y calendarios tendrÆn un carÆcter obligatorio el 180o d(cid:237)a para las Partes que no hayan notificado a la Secretar(cid:237)a objeci(cid:243)n alguna a ese respecto en un plazo de 179 d(cid:237)as a partir de la fecha de la notificaci(cid:243)n. 4. Las Partes que hayan notificado alguna objeci(cid:243)n de conformidad con el apartado precedente informarÆn a la reuni(cid:243)n de las Partes de las disposiciones que tienen la intenci(cid:243)n de adoptar, en la inteligencia de que esas Partes podrÆn en cualquier momento dar su consentimiento a esas medi- das o calendarios. ». L 322/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 R. Art(cid:237)culo 16 Se insertarÆ un t(cid:237)tulo y se modificarÆ el apartado 2 del art(cid:237)culo como sigue: «Disposiciones finales 2. El Reglamento y el Reglamento financiero adoptados de conformidad con el art(cid:237)culo 24 del Convenio se aplicarÆn con respecto al presente Protocolo, a menos que las Partes en el presente Protocolo acuerden otra cosa. ». El œltimo pÆrrafo se modificarÆ como sigue: «HECHO en Atenas el 17 de mayo de 1980 y enmendado en Siracusa el 7 de marzo de 1996 en un solo ejemplar cuyos textos en lenguas Ærabe, espaæola, francesa e inglesa son igualmente autØnticos. » ANEXO I El anexo I se sustituirÆ por el nuevo anexo I siguiente: «ANEXO I ELEMENTOS QUE SE TENDR`N EN CUENTA EN LA PREPARACI(cid:211)N DE PLANES DE ACCI(cid:211)N, PROGRAMAS Y MEDIDAS PARA LA ELIMINACI(cid:211)N DE LA CONTAMINACI(cid:211)N CAUSADA POR FUENTES Y ACTIVIDADES SITUADAS EN TIERRA El presente anexo contiene los elementos que se tendrÆn en cuenta en la preparaci(cid:243)n de planes de acci(cid:243)n, progra- mas y medidas para la eliminaci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n causada por fuentes y actividades situadas en tierra a que se hace referencia en los art(cid:237)culos 5, 7 y 15 del presente Protocolo. Esos planes de acci(cid:243)n, programas y medidas tendrÆn por finalidad abarcar los sectores de actividades enumerados en la secci(cid:243)n A y tambiØn los grupos de sustancias que figuran en la secci(cid:243)n C, elegidas tomando como base las caracter(cid:237)sticas enumeradas en la secci(cid:243)n B del presente anexo. Las Partes establecerÆn prioridades de acci(cid:243)n teniendo presente la importancia relativa de la repercusi(cid:243)n en la salud pœblica, el medio ambiente y las condiciones socioecon(cid:243)micas y culturales. Esos programas deben abarcar fuentes puntuales y difusas y la deposici(cid:243)n atmosfØrica. Al preparar planes de acci(cid:243)n, programas y medidas, las Partes, de conformidad con el Programa de acci(cid:243)n mundial para la protecci(cid:243)n del medio marino frente a las actividades realizadas en tierra, adoptado en Washington, D. C. , en 1995, darÆn prioridad a las sustancias que sean t(cid:243)xicas, persistentes y bioacumulables, en particular a los contami- nantes orgÆnicos persistentes, as(cid:237) como al tratamiento y manejo de las aguas residuales. A. SECTORES DE ACTIVIDADES Los siguientes sectores de actividades, que no siguen un orden de prioridad, se tomarÆn principalmente en con- sideraci(cid:243)n al establecer las prioriodades para la preparaci(cid:243)n de planes de acci(cid:243)n, programas y medidas destina- dos a la eliminaci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n causada por fuentes y actividades situadas en tierra: 1. Producci(cid:243)n de energ(cid:237)a. 2. Producci(cid:243)n de fertilizantes. 3. Producci(cid:243)n y formulaci(cid:243)n de biocidas. 4. Industria farmacØutica. 5. Refiner(cid:237)as de petr(cid:243)leo. 6. Industria de papel y pasta de papel. 7. Producci(cid:243)n de cemento. 8. Industria del curtido. 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/27 9. Industria metalœrgica. 10. Miner(cid:237)a. 11. Industria de construcci(cid:243)n y reparaci(cid:243)n de buques. 12. Actividades portuarias. 13. Industria textil. 14. Industria electr(cid:243)nica. 15. Industria del reciclaje. 16. Otros sectores de la industria qu(cid:237)mica orgÆnica. 17. Otros sectores de la industria qu(cid:237)mica inorgÆnica. 18. Turismo. 19. Agricultura. 20. Ganader(cid:237)a. 21. Industria agroalimentaria. 22. Acuicultura. 23. Tratamiento y evacuaci(cid:243)n de los residuos peligrosos. 24. Tratamiento y evacuaci(cid:243)n de las aguas residuales urbanas. 25. Gesti(cid:243)n de los residuos s(cid:243)lidos urbanos. 26. Evacuaci(cid:243)n de los lodos de depuraci(cid:243)n y fangos cloacales. 27. Industria de la gesti(cid:243)n de residuos. 28. Incineraci(cid:243)n de residuos, y su gesti(cid:243)n. 29. Obras que causan una alteraci(cid:243)n f(cid:237)sica del estado natural de las costas. 30. Transporte. B. CARACTER˝STICAS DE LAS SUSTANCIAS QUE SE ENCUENTRAN EN EL MEDIO AMBIENTE Para la preparaci(cid:243)n de planes de acci(cid:243)n, programas y medidas, las Partes deben tener en cuenta las caracter(cid:237)sti- cas enumeradas a continuaci(cid:243)n: 1. Persistencia. 2. Toxicidad y otras propiedades nocivas (por ejemplo, carcinogenicidad, mutagenicidad, teratogenicidad). 3. Bioacumulaci(cid:243)n. 4. Radiactividad. 5. Relaci(cid:243)n entre las concentraciones observadas y las concentraciones de efectos no observados. 6. Riesgo de eutrofizaci(cid:243)n por causas antropogØnicas. 7. Efectos y riesgos para la salud. L 322/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 8. Importancia transfronteriza. 9. Peligro de cambios no deseados en el ecosistema marino y el carÆcter irreversible y duradero de los efectos. 10. Interferencia con la explotaci(cid:243)n sostenible de los recursos vivos o con otros usos leg(cid:237)timos del mar. 11. Efectos sobre el sabor y/u olor de los productos destinados al consumo humano procedentes del mar. 12. Efectos sobre el olor, color, transparencia u otras caracter(cid:237)sticas del agua de mar. 13. Pauta de distribuci(cid:243)n (es decir, cantidades involucradas, modalidades de uso y tendencia a llegar al medio marino). C. CATEGOR˝AS DE SUSTANCIAS Las categor(cid:237)as de sustancias y fuentes de contaminaci(cid:243)n siguientes servirÆn de orientaci(cid:243)n en la preparaci(cid:243)n de planes de acci(cid:243)n, programas y medidas: 1. Compuestos organohalogenados y sustancias que pueden formar esos compuestos en el medio marino. Se darÆ prioridad a aldrin, clordano, DDT, dieldrin, dioxinas y furanos, endrin, heptacloro, hexacloroben- ceno, mirex, bifenilos policlorados (BPC) y toxafeno. 2. Compuestos orgÆnicos del f(cid:243)sforo y sustancias que pueden formar esos compuestos en el medio marino. 3. Compuestos orgÆnicos del estaæo y sustancias que pueden formar esos compuestos en el medio marino. 4. Hidrocarburos aromÆticos polic(cid:237)clicos. 5. Metales pesados y sus compuestos. 6. Aceites lubricantes usados. 7. Sustancias radiactivas, incluidos sus residuos, cuando sus descargas no respeten los principios de protec- ci(cid:243)n contra las radiaciones definidas por las organizaciones internacionales competentes, teniendo en cuenta la protecci(cid:243)n del medio marino. 8. Biocidas y sus derivados. 9. Microorganismos pat(cid:243)genos. 10. Petr(cid:243)leo crudo e hidrocarburos procedentes del petr(cid:243)leo. 11. Cianuros y fluoruros. 12. Detergentes no biodegradables y otras sustancias tenso-activas no biodegradables. 13. Compuestos de nitr(cid:243)geno y f(cid:243)sforo y otras sustancias que pueden causar eutrofizaci(cid:243)n. 14. Basura (cualquier material s(cid:243)lido persistente, fabricado o tratado que se descargue, evacue o abandone en el medio marino y costero). 15. Descargas tØrmicas. 16. Compuestos Æcidos o alcalinos que pueden deteriora la calidad del agua. 17. Sustancias no t(cid:243)xicas que tienen efectos perjudiciales en el contenido de ox(cid:237)geno del medio marino. 18. Sustancias no t(cid:243)xicas que pueden obstaculizar cualquier utilizaci(cid:243)n leg(cid:237)tima del mar. 19. Sustancias no t(cid:243)xicas que pueden tener efectos perjudiciales en las caracter(cid:237)sticas f(cid:237)sicas o qu(cid:237)micas del agua marina. » 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/29 ANEXO II El anexo II queda suprimido. ANEXO III El anexo III pasarÆ a ser el anexo II. Se aæadirÆ un t(cid:237)tulo y el pÆrrafo introductorio se modificarÆ como sigue: «ANEXO II ELEMENTOS QUE SE HAN DE TENER EN CUENTA EN LA EMISI(cid:211)N DE LAS AUTORIZACIONES DE DESCARGA DE RESIDUOS Para la emisi(cid:243)n de una autorizaci(cid:243)n de descarga de residuos que contengan alguna de las sustancias a que se hace referencia en el art(cid:237)culo 6 del presente Protocolo, se tendrÆn particularmente en cuenta, en la forma que proceda, los factores siguientes:». El t(cid:237)tulo y los puntos 1, 2, 3, 6 y 7 de la secci(cid:243)n A se modificarÆn como sigue: «A. CARACTER˝STICAS Y COMPOSICI(cid:211)N DE LAS DESCARGAS 1. Tipo y dimensi(cid:243)n de la fuente puntual o difusa (por ejemplo, proceso industrial). 2. Tipo de descargas (origen y composici(cid:243)n media). 3. Estado de los residuos (por ejemplo, s(cid:243)lido, l(cid:237)quido o suspensi(cid:243)n mÆs o menos densa). 6. Concentraciones con respecto a los componentes pertinentes, las sustancias enumeradas en el anexo I y otras sustancias, segœn el caso. 7. Propiedades f(cid:237)sicas, qu(cid:237)micas y bioqu(cid:237)micas de las descargas de residuos. ». Se modificarÆ el t(cid:237)tulo de la secci(cid:243)n B y se aæadirÆ un nuevo pÆrrafo: «B. CARACTER˝STICAS DE LOS COMPONENTES DE LA DESARGA CON RESPECTO A SU NOCIVIDAD 7. Todas las demÆs caracter(cid:237)sticas enumeradas en el anexo I, secci(cid:243)n B. ». El t(cid:237)tulo y el punto 3 de la secci(cid:243)n C se modificarÆn como sigue: «C. CARACTER˝STICAS DEL LUGAR DE DESCARGA Y DEL MEDIO AMBIENTE RECEPTOR 3. Diluci(cid:243)n inicial lograda en el punto de descarga en el medio ambiente receptor. ». ANEXO IV El anexo IV pasarÆ a ser el anexo III. Se aæadirÆ un t(cid:237)tulo y los textos de los puntos 1, 2, 3 y 5 se modifi- carÆn como sigue: «ANEXO III CONDICIONES DE APLICACI(cid:211)N A LA CONTAMINACI(cid:211)N TRANSPORTADA A TRAV(cid:201)S DE LA ATM(cid:211)SFERA 1. El presente Protocolo se aplicarÆ a las descargas contaminantes efectuadas en la atm(cid:243)sfera en los casos si- guientes: a) b) cuando en las condiciones meteorol(cid:243)gicas existentes se transporte o se pueda transportar al mar MediterrÆ- neo la sustancia descargada; cuando el aporte de la sustancia al mar MediterrÆneo sea peligroso para el medio ambiente en relaci(cid:243)n con las cantidades de la misma sustancia que lleguen a la zona por otros medios. L 322/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 2. A reserva de lo dispuesto en el apartado 2 del art(cid:237)culo 4 del presente Protocolo, Øste tambiØn se aplicarÆ a las descargas contaminantes que afecten a la zona del mar MediterrÆneo, efectuadas en la atm(cid:243)sfera desde fuentes terrestres situadas en los territorios de las Partes y desde estructuras artificiales fijas en el mar. 3. 5. Si se produce contaminaci(cid:243)n en la zona del mar MediterrÆneo a partir de fuentes terrestres y a travØs de la atm(cid:243)sfera, las disposiciones de los art(cid:237)culos 5 y 6 del presente Protocolo se aplicarÆn progresivamente a las sus- tancias y fuentes adecuadas enumeradas en el anexo I del presente Protocolo tal como lo convengan las Partes. Las disposiciones del anexo II del presente Protocolo se aplicarÆn a la contaminaci(cid:243)n transmitida por la atm(cid:243)s- fera, siempre que proceda. En la evaluaci(cid:243)n de la deposici(cid:243)n atmosfØrica de sustancias, y en la compilaci(cid:243)n de inventarios de cantidades y tasas de emisiones de contaminantes en la atm(cid:243)sfera desde fuentes situadas en tie- rra, se procederÆ a la vigilancia de la contaminaci(cid:243)n del aire y al establecimiento de modelos que utilicen facto- res y metodolog(cid:237)a de emisi(cid:243)n comunes aceptables. » ANEXO IV Se aæadirÆ el siguiente nuevo anexo IV: «ANEXO IV CRITERIOS PARA LA DEFINICI(cid:211)N DE LAS MEJORES T(cid:201)CNICAS DISPONIBLES Y LA MEJOR PR`CTICA MEDIOAMBIENTAL A. MEJORES T(cid:201)CNICAS DISPONIBLES 1. 2. En la utilizaci(cid:243)n de las mejores tØcnicas disponibles se harÆ hincapiØ en la utilizaci(cid:243)n de tecnolog(cid:237)a sin residuos, si estuviera disponible. Por (cid:147)mejores tØcnicas disponibles(cid:148) se entenderÆ la œltima fase de desarrollo (el estado actual de la ciencia y la tØcnica) de los procedimientos, instalaciones o mØtodos de explotaci(cid:243)n que indican que una determinada medida es adecuada en la prÆctica para limitar las descargas, emisiones y residuos. Para determinar si un conjunto de procedimientos, instalaciones y mØtodos de explotaci(cid:243)n constituyen las mejores tØcnicas dis- ponibles en general o en casos particulares, deberÆn tenerse especialmente en cuenta: a) los procedimientos, instalaciones o mØtodos comparables que se hayan experimentado recientemente con Øxito; b) los avances tecnol(cid:243)gicos y la evoluci(cid:243)n de los conocimientos cient(cid:237)ficos y la comprensi(cid:243)n; c) la viabilidad econ(cid:243)mica de dichas tØcnicas; d) los plazos para la instalaci(cid:243)n tanto en las instalaciones nuevas como en las ya existentes; e) la naturaleza y el volumen de las descargas y emisiones en cuesti(cid:243)n. 3. De todo lo anterior se desprende que las que se consideran (cid:147)mejores tØcnicas disponibles(cid:148) para un procedi- miento particular evolucionarÆn con el tiempo en funci(cid:243)n de los avances tecnol(cid:243)gicos, de los factores eco- n(cid:243)micos y sociales, as(cid:237) como de la evoluci(cid:243)n de los conocimientos cient(cid:237)ficos y la comprensi(cid:243)n. 4. 5. Si la reducci(cid:243)n de descargas y emisiones derivadas de la utilizaci(cid:243)n de las mejores tØcnicas disponibles no conduce a resultados aceptables desde el punto de vista medioambiental, deberÆn aplicarse medidas adicio- nales. El tØrmino (cid:147)tØcnicas(cid:148) abarca tanto la tecnolog(cid:237)a utilizada como la forma en que se ha proyectado, cons- truido, mantenido, explotado y desmantelado la instalaci(cid:243)n. B. MEJOR PR`CTICA MEDIOAMBIENTAL 6. Por (cid:147)mejor prÆctica medioambiental(cid:148) se entenderÆ la aplicaci(cid:243)n de la combinaci(cid:243)n mÆs adecuada de estra- tegias y medidas de control medioambientales. Al realizar una selecci(cid:243)n para casos particulares deberÆn tenerse en cuenta al menos las siguientes medidas escalonadas: 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 322/31 a) b) c) d) e) f) g) h) i) informar y educar al pœblico y a los usuarios sobre las consecuencias para el medio ambiente de la elecci(cid:243)n de determinadas actividades y productos, su utilizaci(cid:243)n y su eliminaci(cid:243)n final; elaborar y aplicar c(cid:243)digos para una prÆctica medioambiental correcta que abarquen todos los aspectos del ciclo de la vida de un producto; utilizar obligatoriamente etiquetas en las que se informe a los usuarios de los riesgos para el medio ambiente relacionados con un producto, su utilizaci(cid:243)n y su eliminaci(cid:243)n final; ahorrar recursos, incluida la energ(cid:237)a; poner a disposici(cid:243)n del pœblico sistemas de recogida y eliminaci(cid:243)n; evitar la utilizaci(cid:243)n de sustancias o productos peligrosos y la generaci(cid:243)n de residuos peligrosos; reciclar, recuperar y reutilizar; aplicar instrumentos econ(cid:243)micos a actividades, productos o grupos de productos; establecer un sistema de concesi(cid:243)n de autorizaciones en el que se incluya una serie de restricciones o la prohibici(cid:243)n. 7. Para determinar la combinaci(cid:243)n de medidas que constituye la mejor prÆctica medioambiental, tanto en general como en casos particulares, deberÆ tenerse especialmente en cuenta: a) b) c) d) e) f) g) el riesgo que represente para el medio ambiente el producto y su producci(cid:243)n, utilizaci(cid:243)n y eliminaci(cid:243)n final; la sustituci(cid:243)n por actividades o sustancias menos contaminantes; el grado de utilizaci(cid:243)n; las ventajas o inconvenientes que los materiales o actividades sustitutivos puedan representar para el medio ambiente; los avances y la evoluci(cid:243)n de los conocimientos cient(cid:237)ficos y la comprensi(cid:243)n; los plazos de aplicaci(cid:243)n; las consecuencias sociales y econ(cid:243)micas. 8. De todo lo anterior se desprende que la mejor prÆctica medioambiental para una fuente determinada evo- lucionarÆ con el tiempo en funci(cid:243)n de los avances tecnol(cid:243)gicos, los factores econ(cid:243)micos y sociales as(cid:237) como la evoluci(cid:243)n en la comprensi(cid:243)n y los conocimientos cient(cid:237)ficos. 9. Si la reducci(cid:243)n de aportaciones derivada de la utilizaci(cid:243)n de la mejor prÆctica medioambiental no conduce a resultados aceptables desde el punto de vista medioambiental, deberÆn aplicarse medidas adicionales y se volverÆ a definir la mejor prÆctica medioambiental. »


title: 1999/691/FUSP: Rådets fælles holdning af 22. oktober 1999 om støtte til de demokratiske kræfter i Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ)

eurovoc_concepts:
EU aid
European Union
Yugoslavia
democratisation

text: 23. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/1 (Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union) RÅDETS FÆLLES HOLDNING af 22. oktober 1999 om støtte til de demokratiske kræfter i Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ) (1999/691/FUSP) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til særlig artikel 15, og traktaten om Den Europæiske Union, ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) I sine konklusioner af 19. juli 1999 lagde Rådet stor vægt på at udvikle kontakter med alle demokratiske kræfter, herunder demokratisk styrede kommuner i landet, med henblik på at fremme en demokratisering inden for FRJ; Rådet var enigt om, at der skulle findes måder og midler til at lette situationen for disse kræfter, bl. a. ved at fremskaffe energi; Rådet understregede også, at der må skelnes mellem styret i Beograd og befolkningen i FRJ, og at der vil blive taget hensyn til denne skelnen i afgørelser om sankti- oner; i sine konklusioner af 13. september 1999 bekræftede Rådet på ny, at det fortsat vil støtte demokratisk foran- dring i FRJ og støtte det serbiske folk og de demokra- tiske kræfter i landet i deres bestræbelser på at fremme demokratiseringen og det civile samfund; Rådet var enigt om, at tiden er inde til at etablere formelle kontakter med repræsentanter for de demokra- tiske kræfter i FRJ; Rådet besluttede at indbyde repræsentanter for de demo- kratiske oppositionspartier og det civile samfund i Serbien og for Montenegros regering til en drøftelse om støtte til deres demokratiseringsbestræbelser; Rådet besluttede også på ny at evaluere de nuværende støtteaktiviteter og intensivere konkrete EU-projekter i Serbien på relevante områder, som f. eks. støtte til demo- kratiske medier; Rådet gik stærkt ind for at støtte iværksættelsen af det pilotprojekt, som G-17 har foreslået inden for rammerne af »energi for demokrati«-initiativet, og hvorefter byerne Nis og Pirot som de første vil få leveret fyringsolie som energistøtte; dette projekt vil senere kunne udvides til at omfatte andre kommuner — VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES HOLDNING: Artikel 1 For at fremme demokratiseringen i FRJ vil Den Europæiske Union aktivt støtte alle kræfter, der viser, at de går fuldt ind for demokratiske værdier. Artikel 2 Den støtte, der er nævnt i artikel 1, skal følgende aktiviteter: — udvikling af en dialog med demokratisk indstillede lokale ledere og ledere af borgerorganisationer, bl. a. ved hjælp af (almindelige møder sideløbende med samlinger i Rådet anliggender) især samles om — etablering af en fælles proces, der skal udgøre et forum for reelle diskussioner om politiske og tekniske spørgsmål — støtte til igangsættelse af det pilotprojekt, som G-17 har foreslået som led i »energi for demokrati«-initiativet, der skal skaffe serbiske kommuner energi — intensivering af støtten til de demokratiske medier og andre relevante områder. Denne fælles holdning får virkning fra dagen for vedtagelsen. Artikel 3 Denne fælles holdning offentliggøres i EF-Tidende. Artikel 4 Udfærdiget i Luxembourg, den 22. oktober 1999. På Rådets vegne S. MÖNKÄRE Formand