title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1596/99 υποβολή: James Nicholson (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Ανθρώπινα δικαιώματα στο Ουζμπεκιστάν.

text: C 170 E/46 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 6. 2000 Apa·nthsh (29 Noembri·oy 1999) Epi· toy paro·ntow, h EE diaue·tei toyw ejh·w Eidikoy·w Entetalme·noyw, diorisme·noyw ba·sei toy a·ruroy 18, par. 5 thw SEE: 1. O k. Aldo Ajello, Eidiko·w entetalme·now gia thn perioxh· tvn Mega·lvn Limnv·n thw Afrikh·w (Koinh· dra·sh 96/250/KEPPA). Entolh· eno·w e·toyw (en prokeime·nv lh·gei stiw 31 Ioyli·oy 2000, ble·pe apo·fash toy Symboyli·oy 1999/423/KEPPA). Tre·xvn proy¤ pologismo·w: 1 137 000 eyrv·. Tetramelh·w oma·da, me e·dra tiw Bryje·llew. 2. O k. Miguel Angel Moratinos, Eidiko·w entetalme·now gia thn eirhneytikh· diadikasi·a sth Me·sh Anatolh· (Koinh· dra·sh 96/676/KEPPA). Entolh· eno·w e·toyw (en prokeime·nv lh·gei stiw 31 Mai(cid:138)oy 1999). Tre·xvn proy¤ pologismo·w: 2 400 000 eyrv·. Enneamelh·w oma·da me e·dra tiw Bryje·llew. 3. O k. Niels Eriksson, Sy·mboylow thw EE gia th sth·rijh thw palaistiniakh·w arxh·w se ue·mata tromokrati·aw (koinh· dra·sh 97/289/KEPPA). Diori·suhke arxika· gia tri·a e·th, sth syne·xeia de h uhtei·a toy parata·uhke me·xri tiw 31 Ma oy 2002 (Koinh· dra·sh 1999/440/KEPPA). Proy¤ pologismo·w: 3 600 000 eyrv· me·xri tiw 30 Ioyni·oy 2000. Trimelh·w oma·da, me e·dra th Ramallah. 4. O k. Bodo Hombach, Eidiko·w entetalme·now thw EE, o opoi·ow asxolei·tai me to syntonismo· toy Symfv·noy stauero·thtaw gia th Notioanatolikh· Eyrv·ph. Diori·suhke me thn apo·fash toy Symboyli·oy ariu. 1999/ 345/KEPPA kai epibebaiv·uhke apo· thn Koinh· dra·sh toy Symboyli·oy 1999/523/KEPPA thw 29hw Ioyli·oy 1999 me·xri tiw 31 Mai(cid:138)oy 1999. Proy¤ pologismo·w: 850 000 eyrv·. Oma·da apoteloy·menh apo· 22 a·toma, me e·dra tiw Bryje·llew. 5. O k. Panagiv·thw Roymeliv·thw, eidiko·w entetalme·now thw EE gia th Diadikasi·a toy Royaumont (Stauero·- thta kai kalh· geitoni·a sth Notioanatolikh· Eyrv·ph, ble·pe koinh· ue·sh 98/633/KEPPA). Entolh· eno·w e·toyw, h opoi·a lh·gei en prokeime·nv stiw 31 Mai(cid:138)oy 2000 (apo·fash toy Symboyli·oy 1999/361/KEPPA). Tre·xvn proy¤ pologismo·w: 550 000 Eyrv·. Tetramelh·w oma·da me e·dra tiw Bryje·llew. H Diadikasi·a toy Royaumont a·rxise na efarmo·zetai stiw 13 Mai(cid:138)oy 1995. Sto·xow ei·nai h e·gkairh ensvma·tvsh· thw ston OASE. Kaly·ptei ue·mata anurvpi·nvn dikaivma·tvn kai ekdhmokratismoy· sthn eyrei·a perioxh· thw Notioanatolikh·w Eyrv·phw. To Sy·mfvno stauero·thtaw egkri·uhke epi·shma stiw 10 Ioyni·oy 1999 sthn Kolvni·a. Sto·xow toy ei·nai na anaptyxuei· h synergasi·a tvn diafo·rvn organismv·n kai loipv·n prvtoboyliv·n sthn perioxh·. O ekdhmokratismo·w kai ta anurv·pina dikaiv·mata apoteloy·n shmantikh· ptyxh· toy Symfv·noy stauero·thtaw. Sta plai·sia ayta·, o k. Roymeliv·thw symba·llei energa· stiw ergasi·ew thw Stroggylh·w trape·zhw toy Symfv·noy stauero·thtaw gia ton ekdhmokratismo· kai ta anurv·pina dikaiv·mata. Epiple·on, sto a·ruro 2 thw Koinh·w dra·shw 1999/523/KEPPA ori·zetai o·ti o eidiko·w entetalme·now thw EE k. Hombach kai o eidiko·w entetalme·now thw EE k. Roymeliv·thw syntoni·zoyn tiw dra·seiw toyw. (cid:211)son afora· thn eyuy·nh toy eidikoy· entetalme·noy thw EE, sto a·ruro 4 thw Koinh·w dra·shw 1999/523/KEPPA ori·zetai o·ti «O Eidiko·w Entetalme·now thw EE kauodhgei·tai apo· thn Proedri·a kai, ypo· thn epi·blech· thw, me th boh·ueia toy Genikoy· Grammate·a, ypoba·llei ekue·seiw sto Symboy·lio, taktika· kai o·pote pari·statai ana·gkh [. ]». Me thn e·narjh isxy·ow thw Synuh·khw toy msterntam, h en lo·gv dia·tajh ua perilhfuei· se o·lew tiw koine·w dra·seiw poy aforoy·n toyw eidikoy·w entetalme·noyw thw EE sto me·llon. (2000/C 170 E/051) GRAPTH ERVTHSH E-1596/99 ypobolh·: James Nicholson (PPE-DE) prow to Symboy·lio (20 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Anurv·pina dikaiv·mata sto Oyzmpekista·n Empleko·menoi Xristianoi· sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh efistoy·n synexv·w thn prosoxh· se kataggeli·ew gia katapa·thsh tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn sto Oyzmpekista·n. Epish·manan tiw periptv·seiw toy iere·a Rasi·nt Toyrimpa·gief, Ise·t Tani·sief kai Na·il Asa·nof poy, o·pvw yposthri·zoyn, fylaki·sthkan me ba·sh Pa·rxant Giangkimpa·gief, ceydei·w kathgori·ew gia katoxh· narkvtikv·n. 20. 6. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 170 E/47 Parakoloyuei· to Symboy·lio thn kata·stash tvn anurv·pinvn dikaivma·tvn sto Oyzmpekista·n idi·vw o·son afora· aytoy·w poy aspa·zontai to Xristianismo· kai poia diabh·mata e·xoyn gi·nei sthn Kybe·rnhsh toy Oyzmpekista·n gia tiw proanaferuei·sew periptv·seiw; Apa·nthsh (29 Noembri·oy 1999) To Symboy·lio parakoloyuei· prosektika· thn kata·stash tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn sto Oyzmpekista·n. H EE syzhta· taktika· to ue·ma me tiw arxe·w toy Oyzmpekista·n. Se dia·bhma sthn Taske·ndh ton Ioy·lio toy 1999 kai sto prv·to Symboy·lio Synergasi·aw EE-Oyzmpekista·n thw 13hw Septembri·oy 1999, h (cid:201)nvsh eje·frase anhsyxi·ew o·son afora· thn urhskeytikh· eleyueri·a kai idi·vw thn dysmenh· metaxei·rish Xristianv·n sto Oyzmpeki- sta·n. Eneua·rryne thn kybe·rnhsh toy Oyzmpekista·n, sto plai·sio thw pro·sfata synafuei·saw Symfvni·aw Etairikh·w Sxe·shw kai Synergasi·aw kai e·xontaw ypo·ch tiw desmey·seiw poy e·xei anala·bei to Oyzmpekista·n sto plai·sio toy OASE, na se·betai tiw pagko·smiew arxe·w thw eleyueri·aw kai anejiurhskei·aw. H EE eje·frase epi·shw e·ntonew anhsyxi·ew gia tiw fylaki·seiw gia lo·goyw politikv·n h· urhskeytikv·n pepoiuh·sevn kauv·w kai gia tiw synuh·kew kra·thshw stiw fylake·w toy Oyzmpekista·n. To Symboy·lio ua synexi·sei na parakoloyuei· stena· thn kata·stash tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn sto Oyzmpeki- sta·n kai ua syzhta· taktika· to ue·ma me tiw oyzmpekike·w arxe·w. (2000/C 170 E/052) GRAPTH ERVTHSH P-1600/99 ypobolh·: Marco Cappato (TDI) prow thn Epitroph· (7 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Synuh·kew kra·thshw toy k. Ashot Bleyan, prv·hn Ypoyrgoy· Paidei·aw thw Dhmokrati·aw thw Armeni·aw Kata· to dikhgo·ro toy kai sy·mfvna me plhrofori·ew poy e·dvse o Ty·pow, o k. Ashot Bleyan, prv·hn Ypoyrgo·w Paidei·aw thw Armeni·aw, kratoy·menow edv· kai polloy·w mh·new, jylokoph·uhke sth fylakh· kai topoueth·uhke se peiuarxiko· keli·. Ti· plhrofori·ew diaue·tei h Epitroph· o·son afora· ton k. Ashot Bleyan, kai, eidiko·tera, tiw basike·w kathgori·ew eiw ba·row toy, to sebasmo· tvn kano·nvn thw poinikh·w diadikasi·aw, tiw synuh·kew ypo· tiw opoi·ew kratei·tai kai th shmerinh· kata·stash thw ygei·aw toy; Poiew ei·nai, geniko·tera, oi prvtoboyli·ew poy e·xei anala·bei h· skopey·ei na anala·bei h Epitroph· gia na ejasfalisuei· o·ti o k. Ashot Bleyan, apolay·ei tvn dikaivma·tvn ypera·spishw ka·ue kathgoroyme·noy kai miaw oruh·w metaxei·rishw poy eggya·tai to sebasmo· tvn dikaivma·tvn ka·ue kratoyme·noy; Apa·nthsh toy kyri·oy Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Oktvbri·oy 1999) H Epitroph· parakoloyuei· tiw synuh·kew kra·thshw kai tiw nomike·w diadikasi·ew o·son afora· ton prv·hn ypoyrgo· Paidei·aw k. Ashot Bleyan apo· tiw armenike·w arxe·w, oi opoi·ew ton kathgoroy·n gia politeiake·w kai egklhmatike·w paraba·seiw symperilambanome·nhw kai thw kata·xrhshw. H Epitroph· anhsyxei· gia tiw ekue·seiw poy isxyri·zontai o·ti o k. Bleyan ype·sth jylodarmo· env· eyrisko·tan ypo· epith·rhsh me apote·lesma th sobarh· epidei·nvsh thw ygei·aw toy. H Epitroph· zh·thse epeigo·ntvw dieykrini·seiw gia toyw isxyrismoy·w aytoy·w apo· tiw armenike·w arxe·w. H symfvni·a etairikh·w sxe·shw kai synergasi·aw (PCA) me thn Armeni·a, h opoi·a a·rxise na isxy·ei ton Ioy·nio toy 1999, proble·pei th ba·sh gia th syzh·thsh uema·tvn anurv·pinvn dikaivma·tvn ta opoi·a ua eggrafoy·n sthn hmerh·sia dia·tajh kai ua syzhthuoy·n kata· thn epo·menh synedri·ash toy symboyli·oy synergasi·aw, stiw 12 Mai(cid:138)oy 1999


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1690/99 van Rosa Díez González (PSE) aan de Raad. Terdoodveroordeling in de VS van de Spaanse staatsburger Joaquín José Martínez.

eurovoc_concepts:
EU action
United States
death penalty
human rights

formats: html pdf print

text: C 170 E/76 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/085) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1684/99 van Reino Paasilinna (PSE) aan de Commissie (22 september 1999) Betreft: Pensioengerechtigde leeftijd van brandweerlieden De pensioengerechtigde leeftijd van brandweerlieden is in Finland 65 jaar. In andere Europese landen is deze leeftijd vastgesteld op grond van de in elk land geldende wetgeving. Tijdens de conferentie betreffende de arbeidsvoorwaarden en -omstandigheden voor brandweerpersoneel, gehouden van 9 tot en met 16 mei 1990 te GenŁve, deed de internationale arbeidsorganisatie IAO de aanbeveling de pensioengerechtigde leeftijd voor brandweerlieden aanzienlijk te verlagen. Het beroep brandweerman is zoals bekend zwaar en gevaarlijk en om die reden zou de aanbeveling van de IAO in alle lidstaten van de EU opgevolgd moeten worden. Is de Europese Commissie voornemens om regelgeving op te stellen of in ieder geval een aanbeveling te doen inzake de verlaging van de pensioengerechtigde leeftijd van brandweerlieden in alle lidstaten? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (26 oktober 1999) De Commissie is niet voornemens voorstellen te doen voor de harmonisatie van de pensioengerechtigde leeftijd van brandweerlieden in de lidstaten. (2000/C 170 E/086) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1690/99 van Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) aan de Raad (20 september 1999) Betreft: Terdoodveroordeling in de VS van de Spaanse staatsburger Joaqu(cid:237)n JosØ Mart(cid:237)nez Op 2 november 1999 dient voor het hoogste gerecht van Florida (VS) het hoger beroep tegen de terdoodveroordeling van de Spaanse staatsburger Joaqu(cid:237)n JosØ Mart(cid:237)nez, die gevangen zit op de (cid:132)gang des doods(cid:148) in de gevangenis van Starke (VS). De verdediging van deze Europese staatsburger heeft gewezen op het ontbreken van proceswaarborgen en de onschuldspresumptie, hetgeen heeft geleid tot deze verwerpe- lijke straf die in veel Amerikaanse staten nog steeds bestaat. Het gaat hier om een spoedeisende zaak waarbij tevens rekening moet worden gehouden met het feit dat een dergelijke onmenselijke straf niet meer ongedaan kan worden gemaakt: 1. Welke stappen heeft de Raad van ministers van de Europese Unie in het licht van de resoluties van het Europees Parlement, de Verenigde Naties, artikel 6 van het Europees Verdrag ter bescherming van de rechten van de mens, enz. ondernomen met het oog op de naleving van een wereldwijd moratorium op de uitvoering van de doodstraf (resolutie van 18. 6. 1998) en de definitieve afschaffing van een straf die een inbreuk vormt op de meest elementaire democratische waarden? 2. Wat kan en denkt de Raad te doen om de voltrekking van de doodstraf te voorkomen en ervoor te zorgen dat Joaqu(cid:237)n JosØ Mart(cid:237)nez een onafhankelijk en eerlijk proces krijgt? Antwoord (2 december 1999) 1. Het voeren van acties door de EU tegen de aanwending van de doodstraf is een essentieel onderdeel van het algemene mensenrechtenbeleid van de EU. In juni 1998 heeft de Raad richtsnoeren aangenomen voor het beleid van de EU ten aanzien van derde landen inzake de doodstraf. De einddoelstelling is een wereldwijde afschaffing van de doodstraf. Om deze doelstelling te bereiken roept de Raad staten waar de doodstraf nog bestaat op om een moratorium in te stellen en dringt hij erop aan minimumnormen te hanteren. Voorts spoort de Raad staten aan om zich aan te sluiten bij internationale rechtsinstrumenten die de doodstraf verbieden. 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/77 Overeenkomstig deze richtsnoeren heeft de Raad het initiatief genomen om tijdens de 55e vergade- 2. ring van de VN-Commissie voor de rechten van de mens (1999) de tot dusver door Italiº ingediende ontwerp-resolutie over de doodstraf voor het eerst gezamenlijk in te dienen. Dit initiatief was zeer succesrijk; de resolutie was niet alleen gesteld in krachtiger bewoordingen dan voorgaande resoluties, maar zij trok ook meer medestanders aan (cid:129) 72 staten tegen 65 in 1998. De EU heeft bovendien het initiatief genomen tot het bijeenroepen, in de marge van de vergadering van de CHR, van een discussie- forum over de doodstraf, waaraan is deelgenomen door NGO(cid:146)s en regeringsvertegenwoordigers van verscheidene landen. Gelet op het succes van de ontwerp-resolutie over de doodstraf tijdens de 55e vergadering van VN- 3. Commissie voor de rechten van de mens, heeft de EU ook in de Algemene Vergadering van de VN (54e zitting) die dit jaar plaatsvond voor het eerst een ontwerp-resolutie over de doodstraf ingediend. In deze resolutie worden alle staten die nog steeds de doodstraf hanteren, onder meer opgeroepen een moratorium op de voltrekking van de doodstraf af te kondigen, zulks met het oog op de volledige afschaffing daarvan. De Raad heeft er alle vertrouwen in dat dit EU-initiatief de internationale trend tot afschaffing van de doodstraf verder zal versterken. 4. Naast algemene initiatieven in een multilaterale of bilaterale context, onderneemt de Europese Unie bij bepaalde gelegenheden specifieke demarches ten behoeve van individuele gevallen. De Europese Unie houdt zich vooral bezig met gevallen waarin de minimumnormen inzake mensenrechten worden geschonden. De doodstraf mag in geen geval worden uitgesproken tegen personen die ten tijde van het misdrijf de leeftijd van achttien jaar nog niet hadden bereikt, zwangere vrouwen en vrouwen met kleine kinderen en personen die hun geestesvermogen hebben verloren. De Europese Unie hecht ook groot belang aan de naleving van normen die een minimale rechtszekerheid waarborgen, zoals duidelijke en overtuigende bewijzen, de bevoegdheid van de rechter en de strikte naleving van de procedures door deze rechter, evenals passende rechtsbijstand. 5. In het geval van Joaqu(cid:237)n JosØ Mart(cid:237)nez, zal de Europese Unie nauwlettend de uitkomst van diens beroep bij het hoogste gerecht van Florida bestuderen en overeenkomstig de bovengenoemde beginselen reageren. (2000/C 170 E/087) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1692/99 van Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Maatregelen ten behoeve van ouderen (29 september 1999) De begrotingslijnen voor steun aan ouderen in de begrotingen van 1996 (cid:129) lijn B3-4104 (cid:129) en 1997 zijn geblokkeerd naar aanleiding van een beroep dat door Groot-Brittanniº bij het Europese Hof van Justitie is ingesteld wegens het ontbreken van een rechtsgrondslag. Kan de Commissie aangeven wat de huidige stand van zaken is met betrekking tot deze begrotingslijnen voor ouderen en of het mogelijk is om deze twee begrotingslijnen voor 1996 en 1997 te deblokkeren? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (12 november 1999) Op 17 juli 1998 werd tussen het Parlement, de Raad en de Commissie een interinstitutioneel akkoord bereikt over de rechtsgronden en de uitvoering van de begroting. Hierin werd bepaald dat, enkele met name genoemde uitzonderingen daargelaten, voor de aanwending van middelen uit de communautaire begroting een (cid:132)basisbesluit(cid:148) vereist is (afgeleide wetgeving die als rechtsgrond dient voor de actie van de Gemeenschap en voor de verrichting van de in de begroting opgenomen uitgave). In het licht van dit interinstitutioneel akkoord vond het Verenigd Koninkrijk het niet nodig zaak C-239/96, waarin de oproep van de Commissie tot het indienen van aanvragen om subsidies uit hoofde van begrotingslijn B3-4104 werd aangevochten, voort te zetten en werd het beroep ingetrokken. EØn in het interinstitutioneel akkoord toegestane uitzondering geldt de financiering van voorbereidende maatregelen voor voorstellen met het oog op de aanneming van latere communautaire acties. Op grond hiervan werden in 1998 maatregelen ten behoeve van ouderen gefinancierd uit begrotingslijn B3-4116


title: Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Argentina

eurovoc_concepts:
Argentina
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

text: L 6/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 1. 2000 om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Argen- tina AVTAL EUROPEISKA GEMENSKAPEN (nedan kallad gemenskapen) å ena sidan och REPUBLIKEN ARGENTINA (nedan kallad Argentina) å andra sidan, nedan kallade parterna, SOM BEAKTAR ramavtalet om handel och ekonomiskt samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Argentina av den 2 april 1990, SOM BEAKTAR vetenskapens och teknikens betydelse för sin ekonomiska och sociala utveckling, SOM BEAKTAR pågående vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan gemenskapen och Argentina, SOM BEAKTAR att gemenskapen och Argentina för närvarande bedriver verksamhet inom forskning och teknik, inbegripet demonstrationsprojekt enligt definitionen i artikel 2 d, på ett antal områden av gemensamt intresse samt att ömsesidigt deltagande i den andra partens forsknings- och utvecklingsverksamheter medför ömsesidiga fördelar, SOM ÖNSKAR upprätta en formell grund för samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning som utvidgar och förstärker samarbetet på områden av gemensamt intresse och uppmuntra tillämpningen av resultaten av sådant samarbete till ekonomiskt och socialt gagn för parterna, SOM BEAKTAR att detta avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete ligger inom ramen för det övergripande samarbetet mellan Argentina och gemenskapen, HAR ENATS OM FÖLJANDE. Artikel 1 Syfte Parterna skall uppmuntra, utveckla och underlätta samarbete mellan gemenskapen och Argentina på områden av gemensamt intresse där de bedriver vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling. samarbete mellan deltagare från både gemenskapen och Argentina och som skriftligen förklaras vara gemensam forskning av parterna eller av deras institutioner och byråer som genomför de vetenskapliga forskningspro- grammen. Om endast den ena parten står för finansier- ingen avges förklaringen av den parten och av deltagaren i det projektet. Demonstrationsprojekt är projekt som utfor- mats för att påvisa lönsamheten av sådan ny teknik som erbjuder en potentiell ekonomisk fördel, men som inte direkt kan utnyttjas kommersiellt. Artikel 2 Definitioner e) eller forskningsenheter: deltagare fysiska personer, forskningsinstitut eller andra juridiska enheter eller företag, inbegripet parterna själva, som är etablerade i gemenskapen eller i Argentina och som deltar i samar- betet. juridiska eller I detta avtal avses med a) b) c) d) samarbete: all verksamhet som parterna bedriver eller stödjer enligt detta avtal, inbegripet gemensam forskning, information: vetenskapliga eller tekniska data, resultat av eller metoder för forskning och utveckling som härrör från gemensam forskning samt andra data som bedöms vara nödvändiga av dem som deltar i samarbete, inbegripet, i förekommande fall, parterna själva, immateriell äganderätt: samma sak som enligt definitionen i artikel 2 i Konventionen om upprättande av Världsorgani- sationen för den intellektuella äganderätten (utfärdad i Stockholm den 14 juli 1967), gemensam forskning: teknisk utveckling eller demonstration som genomförs med eller utan ekonomiskt stöd från den ena eller båda parterna och som inbegriper forskning, Artikel 3 Principer Samarbetet skall bedrivas på grundval av följande principer: a) Ömsesidig nytta fördelad jämnt mellan båda parter. b) Ömsesidigt tillträde till de verksamheter inom forskning och teknisk utveckling som respektive part bedriver. c) Snabbt utbyte av information som kan påverka samarbetet. d) Erforderligt skydd av immateriell äganderätt. 11. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/33 Artikel 4 Områden för samarbetet Det samarbete som omfattas av detta avtal kan avse all den verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstra- tion, nedan kallad FoTU, som ingår i den första verksamheten i ramprogrammet enligt beskrivningen i artikel 164 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och all liknande FoTU-verksamhet i Argentina på motsvarande vetenskapliga och tekniska områden. Detta avtal påverkar inte Argentinas deltagande, i egenskap av utvecklingsland, i gemenskapens verksamhet på området forsk- ning för utveckling. a) Artikel 5 Former för samarbetet som bedöms vara förenliga med de riktlinjer och förfa- randen som är tillämpliga på båda parter. De gemensamma FoTU-projekten skall genomföras när delta- garna har utarbetat en plan för teknikutnyttjande enligt bilagan till detta avtal. Artikel 6 Samordning och underlättande av samarbetet För samordning och underlättande av samarbetet enligt detta avtal skall parterna utse följande myndigheter som verkställande ombud: På Argentinas vägnar kultur- och vetenskap och sekretariat utbildningsministeriets teknik, eller någon annan sådan myndighet som Argentina när som helst kan anmäla efter skriftligt varsel, och på gemenskapens vägnar företrädare för Europeiska kommis- sionen. för a) Parterna skall främja deltagandet av forskningsenheter i samarbetet enligt detta avtal enligt politiska riktlinjer och i avsikt att erbjuda jämförbara interna bestämmelser möjligheter till deltagande i sina respektive verksamheter inom forskning och teknisk utveckling. b) Samarbetet kan ske i följande former: b) De verkställande ombuden skall upprätta en förvaltnings- kommitté för FoTU-samarbetet, nedan kallad förvaltnings- kommittén, för förvaltningen av detta avtal. Kommittén skall bestå av lika antal officiella företrädare från vardera parten, och den skall bestämma sin egen arbetsordning. c) I förvaltningskommitténs uppgifter ingår följande: — Deltagande av argentinska forskningsenheter i FoTU- projekt inom ramen för den första verksamheten i ramprogrammet, och motsvarande deltagande av gemenskapens forskningsenheter i argentinska projekt inom liknande FoTU-områden. Sådant deltagande är underkastat de bestämmelser och förfaranden som till- lämpas respektive parts FoTU- program. inom ramen för — Gemensamt utnyttjande, i enlighet med de förfaranden som tillämpas inom FoTU-programmen hos respektive part, av resultaten från redan genomförda FoTU- projekt. — Besök och utbyte av forskare och tekniska specialister. — Gemensamt anordnande av vetenskapliga seminarier, konferenser, symposier och workshops, samt delta- gande av specialister i dessa aktiviteter. — Samordnade åtgärder. 1. Att främja och se över det samarbete som avses i liksom det samarbete som för inom ramen för FoTU-samarbete artikel 4 i detta avtal, genomförs utveckling. 2. Att i enlighet med artikel 5 b första strecksatsen bland de områden där FoTU-samarbete är möjligt välja ut de prioriterade områden eller delområden av ömsesidigt intresse inom vilka samarbete eftersträvas. 3. Att i enlighet med artikel 5 b andra strecksatsen föreslå forskarna hos båda parter gemensamt utnytt- jande av projekt som kan vara av ömsesidig nytta och komplettera varandra. 4. Att lägga fram rekommendationer i enlighet med artikel 5 b sjunde strecksatsen. 5. Att ge parterna råd om sätt att utvidga och förbättra samarbetet i enlighet med principerna i detta avtal. 6. Att övervaka genomförandet av detta avtal så att det — Utbyte och gemensamt utnyttjande av varandras fungerar väl. utrustning och material. — Utbyte av information om förfaranden, lagar, bestäm- melser och program som är av betydelse för samar- betet enligt detta avtal. — På alla andra sätt som kan rekommenderas av den enligt artikel 6 b inrättade förvaltningskommittén och 7. Att varje år lämna en redogörelse till parterna om läget för det samarbete som genomförs enligt detta avtal, uppnådda resultat och effektivitet. Redogörelsen skall vidarebefordras till den gemensamma kommitté som inrättats enligt ramavtalet om handel och ekono- miskt ekonomiska gemenskapen och Argentina av den 2 april 1990. samarbete mellan Europeiska L 6/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 1. 2000 d) Förvaltningskommittén skall som regel sammanträda en gång årligen enligt en gemensamt fastställd tidsplan, före- trädesvis före den gemensamma kommitté som inrättats enligt ramavtalet om handel och ekonomiskt samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Argen- tina av den 2 april 1990, och den skall avge en rapport till den gemensamma kommittén. Sammanträdena bör hållas omväxlande i gemenskapen och Argentina. Extra samman- träden kan hållas på begäran av endera parten. e) Varje part skall stå för kostnaderna för sitt eget deltagande i förvaltningskommitténs sammanträden. Kostnader som är direkt förbundna med förvaltningskommitténs samman- träden, förutom kostnader för resor och uppehälle, skall betalas av värdlandet. äganderätt som härrör från detta deltagande, iaktta de bestäm- melser om spridning av forskningsresultat som följer av gemenskapens delprogram för FoTU samt bestämmelserna i bilagan till detta avtal. De forskningsenheter i gemenskapen som deltar i argentinska FoTU-projekt har i fråga om äganderätt till samt spridning och utnyttjande av information, fråga om immateriell egendom som härrör från detta deltagande, samma rättigheter och skyldigheter som de argentinska forskningsenheterna och omfattas av bestämmelserna i bilagan till detta avtal. liksom i Bilagan om immateriell äganderätt utgör en integrerad del av detta avtal. Artikel 7 Finansiering a) Samarbetet skall vara beroende av tillgången på anslagna medel och överensstämma med tillämpliga lagar och förordningar samt med parternas riktlinjer och program. De utgifter som deltagarna har för samarbetet skall inte leda till någon överföring av medel från en part till en annan. b) Om det i samarbetsprogram hos den ena parten finns möjlighet till ekonomiska bidrag till deltagare från den andra parten, skall alla sådana anslag, ekonomiska eller andra bidrag, som ges av den ena parten till deltagarna hos den andra parten som stöd åt dessa verksamheter, undantas från skatter och tullar i enlighet med de lagar och författningar som gäller på vardera partens territorium. Artikel 8 Inresa för personal och införsel av utrustning Vardera parten skall vidta alla rimliga åtgärder och göra sitt bästa för att inom ramen för de lagar och författningar som gäller på respektive parts territorium underlätta inresa till, vistelse på och utresa från respektive parts territorium för personer som deltar i samarbetet enligt detta avtal, samt att underlätta in- och utförsel av materiel, data och utrustning som används i samarbetet. Artikel 9 Spridning och utnyttjande av information Artikel 10 Territoriell tillämpning Detta avtal skall gälla dels på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen tillämpas och enligt villkoren i det fördraget, dels på Republiken Argentinas territo- rium. Artikel 11 Ikraftträdande, uppsägning och tvistlösning a) Detta avtal träder i kraft på dagen för det sista skriftliga meddelande genom vilket parterna underrättar varandra om att deras respektive interna förfaranden som krävs för att avtalet skall träda i kraft har slutförts. b) Detta avtal ingås för en inledande period på fem år och kan därefter förlängas automatiskt efter utvärdering under det näst sista året i varje period. c) Detta avtal kan ändras genom överenskommelse mellan träda i kraft enligt samma parterna. Ändringarna skall villkor som anges i a. d) Detta avtal kan när som helst sägas upp av någondera parten med sex månaders skriftligt varsel på diplomatisk väg. Det förhållandet att detta avtal löper ut eller sägs upp skall inte påverka giltigheten eller varaktigheten av åtgärder som vidtas enligt avtalet, eller påverka särskilda rättigheter eller skyldigheter som uppkommer i enlighet med bilagan. De forskningsenheter i Argentina som deltar i gemenskapens FoTU-projekt skall i fråga om äganderätt till samt spridning och utnyttjande av information, liksom i fråga om immateriell e) Alla frågor eller tvister om tolkning eller genomförande av lösas genom överenskommelse mellan detta avtal skall parterna. 11. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/35 Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. Upprättat i Bryssel den tjugonde september nittonhundranittionio i två exemplar på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, varvid samtliga texter äger lika giltighet. På Europeiska gemenskapens vägnar På Republiken Argentinas vägnar L 6/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 1. 2000 BILAGA IMMATERIELL ÄGANDERÄTT Denna bilaga utgör en integrerad del av Avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Argentina, nedan kallat avtalet. Immateriell äganderätt som skapas eller tillhandahålls enligt avtalet skall fördelas enligt bestämmelserna i denna bilaga. I. Tillämpningsområde Denna bilaga är tillämplig på gemensam forskningsverksamhet som bedrivs enligt avtalet, om inte annat särskilt avtalats mellan parterna. II. Äganderätt, fördelning och utövande av rättigheter 1. Begreppet immateriell äganderätt har, såvitt avser denna bilaga, den innebörd som avses i artikel 2 c i avtalet. 2. I denna bilaga behandlas fördelningen av rättigheter och intressen mellan parterna och deras deltagare. Vardera parten och dess deltagare skall sörja för att den andra parten och dess deltagare kan erhålla immateriell äganderätt som tilldelas dem enligt denna bilaga. Denna bilaga ändrar eller förhindrar inte på något annat sätt fördelningen mellan en part och dess medborgare eller deltagare, en fördelning som skall bestämmas av den partens lagar och praxis. 3. Parterna skall också låta sig vägledas av följande principer, och detta bör framgå av avtalen: a) Effektivt skydd av immateriell äganderätt. Parterna skall se till att de och/eller deras deltagare inom rimlig tid underrättar varandra om all immateriell äganderätt som skapas inom ramen för avtalet, liksom om arrange- mang för genomförande, och de skall i god tid söka åstadkomma skydd för denna immateriella äganderätt. b) Effektivt utnyttjande av resultat, med beaktande av parternas och deras deltagares bidrag. c) Icke-diskriminerande behandling av deltagare från den andra parten, jämfört med den behandling som ges till de egna deltagarna. d) Skydd av affärshemligheter. 4. Deltagarna skall tillsammans upprätta en plan för teknikutnyttjande med avseende på äganderätt och användning, inbegripet offentliggörande av information samt immateriell äganderätt som kommer att skapas inom ramen för gemensam forskning. Planen för teknikutnyttjande skall godkännas av den finansierande partens behöriga finansin- rättning eller finansavdelning före ingåendet av de konkreta avtal om forsknings- och utvecklingssamarbete som planerna berör. Planen för teknikutnyttjande skall upprättas enligt de regler och förordningar som gäller hos vardera parten, med beaktande av målen för den gemensamma forskningen, parternas och deras deltagares relativa bidrag, finansiella eller andra, fördelarna och nackdelarna med licensiering efter territorium eller användningsom- råde, överföring av data, varor eller tjänster som omfattas av exportkontroll, krav som följer av tillämpliga lagar och andra faktorer som deltagarna anser lämpliga. Rättigheter och skyldigheter avseende forskningsresultat som åstadkommits av besökande forskare (dvs. forskare som inte kommer från en part eller från en deltagare) med avseende på immateriell äganderätt skall också tas upp i de gemensamma planerna för teknikutnyttjande. Planen för teknikutnyttjande är en särskild överenskommelse som skall ingås mellan deltagarna och som skall avse tillämpningen av gemensam forskning och deltagarnas respektive rättigheter och skyldigheter. Med avseende på immateriell egendom skall man i planen för teknikutnyttjande normalt behandla bland annat följande: äganderätt, skydd, rätt till användning i forsknings- och utvecklingssyfte, utnyttjande och spridning, inbegripet åtgärder för gemensamt offentliggörande, rättigheter och skyldigheter för besökande forskare samt förfaranden för tvistlösning. Planen för teknikutnyttjande kan också behandla förgrunds- och bakgrundsinforma- tion samt information om licensiering och forskningsresultat. 5. Information eller immateriell äganderätt som skapats inom ramen för gemensam forskning och som inte behandlas i planen för teknikutnyttjande skall med parternas godkännande fördelas i enlighet med principerna i planen för teknikutnyttjande. I fall av oenighet skall sådan information eller immateriell äganderätt ägas gemen- samt av alla deltagare som deltagit i den gemensamma forskning från vilken informationen eller den immateriella äganderätten härrör. Varje deltagare som omfattas av denna bestämmelse skall ha rätt att använda sådan information eller immateriell äganderätt för eget kommersiellt bruk och utan geografiska begränsningar. 6. Vardera parten skall se till att den andra parten och dess deltagare kan erhålla den immateriella äganderätt som tilldelats dem i enlighet med dessa principer. 11. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/37 7. Under upprätthållande av konkurrensförhållanden inom de områden som berörs av detta avtal, skall vardera parten försöka åstadkomma att rättigheter som förvärvats enligt avtalet, och arrangemang som träffats i enlighet med det, utnyttjas på ett sådant sätt att det särskilt uppmuntrar: i) spridning och utnyttjande av information som skapas, offentliggörs eller på annat sätt görs tillgänglig enligt avtalet, och ii) antagande och genomförande av internationella standarder. 8. Om avtalet sägs upp eller löper ut skall detta inte påverka rättigheter och skyldiggheter enligt denna bilaga. III. Upphovsrättsskyddade verk och vetenskapliga skrifter Upphovsrätt som tillhör parterna eller deras deltagare skall behandlas i enlighet med Bernkonventionen (Parisakten från 1971). Upphovsrättsskydd skall avse uttryck och inte idéer, förfaranden, driftsmetoder eller matematiska begrepp som sådana. Inskränkningar i eller undantag från exklusiva rättigheter kommer att begränsas till vissa särskilda fall som inte står i konflikt med ett normalt utnyttjande av verken och som inte på goda grunder kan antas strida mot den rättmätige innehavarens berättigade intressen. Utan att det påverkar avsnitt II, och om inte annat avtalas i planen för teknikutnyttjande, skall forskningsresultat offentliggöras gemensamt av parterna eller deltagarna i den gemensamma forskningen. Enligt ovannämnda allmänna regel skall följande förfaranden tillämpas: 1. Om en part, eller offentliga organ hos den parten, offentliggör vetenskapliga och tekniska tidskrifter, artiklar, rapporter, böcker, inbegripet videofilm och dataprogram som härrör från gemensam forskning enligt avtalet, skall den andra parten ha ett världsomfattande, icke-exklusivt, oåterkalleligt, royaltyfritt tillstånd att översätta, reprodu- cera, anpassa, vidarebefordra och till allmänheten distribuera sådana verk. 2. Parterna skall se till att skrifter av vetenskaplig karaktär som härrör från gemensam forskning enligt avtalet och som offentliggörs av oberoende utgivare får så stor spridning som möjligt. 3. Samtliga exemplar av ett upphovsrättsskyddat arbete som skall spridas till allmänheten och som färdigställts enligt denna bestämmelse, skall innehålla författarens eller författarnas namn om inte författaren uttryckligen avböjer att nämnas. På exemplaren skall även det samarbetsstöd som parterna lämnat tydligt anges. IV. Uppfinningar, upptäckter och andra vetenskapliga och tekniska prestationer Uppfinningar, upptäckter och andra vetenskapliga och tekniska prestationer som skapats i samarbete mellan parterna själva skall ägas av parterna om inte annat avtalas av parterna. V. Information som inte lämnas ut A. Skriftlig information som inte lämnas ut 1. Vardera parten, eller i förekommande fall dess organ eller dess deltagare, skall så snart det är möjligt, och helst i planen för teknikutnyttjande, ange vilken information som enligt deras önskan inte skall lämnas ut i förhål- lande till avtalet, varvid bland annat följande kriterier skall beaktas: a) Information som är hemlig i den meningen att den inte, som helhet eller med avseende på den exakta sammansättningen eller sammanställningen av dess beståndsdelar, är allmänt känd bland eller allmänt tillgänglig med lagliga medel för experter inom området. b) Det faktiska eller potentiella kommersiella värdet som informationen har på grund av sin hemliga karaktär. c) Tidigare skydd av informationen i den meningen att åtgärder som under de rådande omständigheterna var rimliga har vidtagits för att bevara dess hemliga karaktär av den person som hade laglig kontroll över den. Parterna och deras deltagare kan i vissa fall komma överens om att, såvida inte annat anges, inte lämna ut delar av eller all den information som tillhandahålls, utbyts eller skapas inom ramen för gemensam forskning enligt avtalet. 2. Vardera parten skall se till att den och dess deltagare klart anger vilken information som inte skall lämnas ut, till exempel genom lämplig markering eller text som anger begränsningen. Detta gäller även för helt eller delvis återgivande av denna information. En part som erhåller information som enligt avtalet inte skall lämnas ut skall respektera den hemliga karaktären hos denna information. Dessa begränsningar skall automatiskt upphöra om informationen utan förbehåll av innehavaren lämnas ut till experter inom området. 3. Hemlig information som överlämnas enligt avtalet får av mottagande part spridas till personer som verkar hos eller är anställda av den mottagande parten, och andra berörda avdelningar eller organ hos den mottagande parten, och som har tillstånd särskilt för den aktuella gemensamma forskningen, förutsatt att all hemlig information som sprids på detta sätt omfattas av ett avtal om sekretess och att den tydligt framstår som sekretesskyddad enligt ovan. L 6/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 1. 2000 4. Med ett skriftligt förhandsmedgivande från den part som tillhandahåller hemlig information, får mottagande part sprida sådan information i större utsträckning än vad som annars medges i punkt 3 ovan. Parterna skall samarbeta för att utarbeta förfaranden för att ansöka om och erhålla skriftligt förhandsmedgivande för sådan mer omfattande spridning, och vardera parten skall ge sådant godkännande i den utsträckning detta är tillåtet enligt dess egna riktlinjer, lagar och författningar. B. Information som inte lämnas ut och som inte är skriftlig Information som inte lämnas ut och som inte är skriftlig eller annan konfidentiell information som tillhandahålls vid seminarier och andra möten som anordnas inom ramen för avtalet, eller information som kommer från anlitad personal eller härrör från användning av anläggningar eller från gemensamma projekt, skall av parterna eller deras deltagare behandlas i enlighet med de principer som fastställts för skriftlig information i avtalet. Detta gäller dock endast under förutsättning att den som mottar information som inte skall lämnas ut eller annan konfidentiell eller hemlig information har uppmärksammats på den hemliga karaktären hos den överlämnade informationen vid den tidpunkt då informationen överlämnades. C. Övervakning Vardera parten skall försöka se till att hemlig information som parten mottar enligt avtalet övervakas på det sätt som anges i avtalet. Om någon av parterna inser att den inte kommer att kunna följa bestämmelserna om icke-spridning i avsnitten A och B ovan, eller att det på goda grunder finns anledning att tro att den inte kommer att kunna följa dessa bestämmelser, skall den parten omedelbart underrätta den andra parten. Parterna skall därefter samråda för att fastställa ett lämpligt handlingssätt


title: Reglamento (CE) n° 2004/1999 de la Comisión, de 20 de septiembre de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 21. 9. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 248/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 2004/1999 DE LA COMISIÓN de 20 de septiembre de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), modificado en último lugar por el Reglamento (CE) no 1498/ 98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, (1) Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicación de los resultados de las negocia- ciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspon- dientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo; Considerando que, en aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 21 de septiembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de septiembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 248/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 9. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 20 de septiembre de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 060 999 052 628 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 999 388 400 512 528 800 804 999 052 064 388 720 999 052 999 052 064 066 400 624 999 77,1 49,8 63,4 85,5 125,1 105,3 68,2 68,2 67,0 65,6 67,1 66,6 104,8 71,8 228,7 135,1 61,4 47,6 87,0 43,9 180,8 70,6 81,9 80,6 64,6 46,9 88,4 70,1 106,7 106,7 46,7 53,5 79,3 118,5 171,2 93,8 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»


title: Règlement (CE) n° 2004/1999 de la Commission, du 20 septembre 1999, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

text: 21. 9. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 248/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 2004/1999 DE LA COMMISSION du 20 septembre 1999 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 décembre 1994, portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4 paragraphe 1, (1) considérant que le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commer- ciales multilatérales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe; considérant que, en application des critères susvisés, les valeurs forfaitaires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 21 septembre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 20 septembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 248/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 9. 1999 du règlement de la Commission, du 20 septembre 1999, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 060 999 052 628 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 999 388 400 512 528 800 804 999 052 064 388 720 999 052 999 052 064 066 400 624 999 77,1 49,8 63,4 85,5 125,1 105,3 68,2 68,2 67,0 65,6 67,1 66,6 104,8 71,8 228,7 135,1 61,4 47,6 87,0 43,9 180,8 70,6 81,9 80,6 64,6 46,9 88,4 70,1 106,7 106,7 46,7 53,5 79,3 118,5 171,2 93,8 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2645/98 de la Commission (JO L 335 du 10. 12. 1998, p. 22). Le code «999» représente «autres origines»


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1707/99 del Jan ANDERSSON Komission aikomukset raja-alueiden työntekijöiden vapaan liikkuvuuden edistämiseksi

eurovoc_concepts:
Denmark
EU Member State
European social policy
Sweden
cross-border cooperation
frontier region
social-security harmonisation
tax harmonisation

text: C 27 E/166 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/204) PREGUNTA ESCRITA P-1707/99 de Jan Andersson (PSE) a la Comisi(cid:243)n (20 de septiembre de 1999) Asunto: Prop(cid:243)sitos de la Comisi(cid:243)n en relaci(cid:243)n con el fomento de la libre circulaci(cid:243)n de los trabajadores de las zonas fronterizas Las expectativas que se crearon en torno a la libre circulaci(cid:243)n de los trabajadores cuando el Mercado Interior entr(cid:243) en funcionamiento no se han cumplido. Sobre todo en las zonas fronterizas se nota c(cid:243)mo las diferencias en la normativa fiscal o en los seguros sociales limitan de hecho la libertad de circulaci(cid:243)n de los trabajadores. Ahora, este debate vuelve a ser actual en mi regi(cid:243)n de origen, al concluirse las obras del puente sobre el estrecho de (cid:214)resund. ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar sobre quØ medidas va a tomar para promover la libre circulaci(cid:243)n en las zonas fronterizas? En este contexto, ¿quØ opini(cid:243)n le merece el fomento de acuerdos bilaterales entre Estados miembros, por ejemplo, sobre impuestos y seguros sociales? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de octubre de 1999) El 22 de julio de 1997 la Comisi(cid:243)n present(cid:243) una propuesta para que se realizaran enmiendas a la legislaci(cid:243)n comunitaria existente sobre la libre circulaci(cid:243)n de los trabajadores (1). Uno de los objetivos de la propuesta es reforzar la aplicaci(cid:243)n de la igualdad de trato para los trabajadores comunitarios teniendo en cuenta la peculiar situaci(cid:243)n de los trabajadores de las zonas fronterizas. La propuesta incluye una nueva disposici(cid:243)n en el Reglamento (CEE) 1612/68 del Consejo, de 15 de octubre de 1968, relativo a la libre circulaci(cid:243)n de trabajadores dentro de la Comunidad (2) con referencia a la situaci(cid:243)n de los trabajadores fronterizos. Esta disposici(cid:243)n sentar(cid:237)a la base para reforzar la seguridad jur(cid:237)dica de los trabajadores fronterizos. Es importante determinar los beneficios a los que estÆ legitimado el trabajador fronterizo en virtud de la legislaci(cid:243)n del Estado miembro donde trabaja, la cual suele estar diseæada para los trabajadores residentes. Como norma, se considera que un trabajador fronterizo deber(cid:237)a disfrutar de los mismos beneficios que un trabajador residente. En la primera lectura con una serie de enmiendas (15 de mayo de 1999) el Parlamento aprob(cid:243) las propuestas. El ComitØ Econ(cid:243)mico y Social emiti(cid:243) un dictamen favorable (sesi(cid:243)n plenaria de 27 de abril de 1999). La propuesta aœn no estÆ en el orden del d(cid:237)a del Consejo. En su propuesta para revisar y simplificar las normas sobre coordinaci(cid:243)n de los sistemas de seguridad social (3), en la actualidad englobada en el Reglamento (CEE) 1408/71 del Consejo, de 14 de junio de 1971, relativo a la aplicaci(cid:243)n de los reg(cid:237)menes de seguridad social a los trabajadores por cuenta ajena y a sus familias que se desplazan dentro de la Comunidad (4), la Comisi(cid:243)n ha prestado especial atenci(cid:243)n a la situaci(cid:243)n de los trabajadores fronterizos. Las mejoras sugeridas estÆn en l(cid:237)nea con las propuestas por el Parlamento en el pasado e incluyen, por ejemplo, facilitar el acceso a la asistencia sanitaria para los trabajadores fronterizos jubilados y los miembros de su familia. Esta propuesta se encuentra, en estos momentos, en los (cid:243)rdenes del d(cid:237)a del Parlamento Europeo y del Consejo. En ausencia de armonizaci(cid:243)n a nivel comunitario, la imputaci(cid:243)n de los derechos impositivos en relaciones bilaterales, tal y como acaba de confirmar el Tribunal de Justicia (5), es competencia de los Estados miembros. A pesar de que no existen convenios entre todos los Estados miembros para evitar la doble imposici(cid:243)n, todos aquellos Estados con fronteras comunes han suscrito convenios bilaterales. Las relaciones entre Dinamarca y Suecia se rigen por el Convenio de 23 de septiembre de 1996 entre todos los pa(cid:237)ses n(cid:243)rdicos, modificado por el Protocolo de 6 de octubre de 1997. En consecuencia, no deber(cid:237)a haber doble imposici(cid:243)n de los trabajadores fronterizos y la Comisi(cid:243)n no considera necesario tomar ninguna medida comunitaria en este Æmbito. (1) DO C 344 de 12. 11. 1998. (2) DO L 257 de 19. 10. 1968. (3) COM(1998)779 final. (4) DO L 149 de 5. 7. 1971. (5) Sentencia de 12 de mayo de 1998, asunto C-336/96 Sr. y Sra. Gilly, apartado no 30


text: L 6/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 1. 2000 di cooperazione scientifica e tecnologica tra la Comunità europea e la Repubblica argentina ACCORDO La COMUNITÀ EUROPEA (in seguito denominata «la Comunità»), da una parte, e la REPUBBLICA ARGENTINA (in seguito denominata «Argentina»), dall'altra, in seguito denominate le «parti», CONSIDERATO l'accordo quadro di cooperazione commerciale ed economica tra la Comunità economica europea e la Repubblica argentina del 2 aprile 1990; CONSIDERATA l'importanza che riveste la ricerca scientifica e tecnologica per lo sviluppo economico e sociale delle parti; CONSIDERATA la cooperazione scientifica e tecnologica in atto tra la Comunità e l'Argentina; CONSIDERATO che la Comunità europea e l'Argentina stanno conducendo ricerche e attività tecnologiche, ivi compresi progetti di dimostrazione secondo la definizione dell'articolo 2, lettera d), in alcuni settori di interesse comune e che le parti possono trarre reciproco vantaggio dalla partecipazione alle rispettive attività di ricerca e sviluppo a condizioni di reciprocità; DESIDERANDO stabilire una base formale per la cooperazione nel campo della ricerca scientifica e tecnologica che consenta di ampliare e rafforzare le attività di cooperazione in settori di interesse comune e di promuovere l'applicazione dei risultati di tale cooperazione a vantaggio del loro sviluppo economico e sociale; CONSIDERATO che il presente accordo di cooperazione scientifica e tecnologica si colloca nel contesto della coopera- zione globale tra l'Argentina e la Comunità, HANNO CONVENUTO QUANTO SEGUE: Articolo 1 Obiettivo Le parti promuovono, sviluppano e agevolano attività di cooperazione tra la Comunità e l'Argentina in settori d'interesse comune in cui conducono attività di ricerca e sviluppo scienti- fico e tecnologico. che agenzie e organismi delle parti attuino o da finanziamento è programmi di ricerca scientifica. Se il erogato da una sola parte, la designazione spetta alla parte finanziatrice e ai partecipanti al progetto. Per «progetti di dimostrazione» si intendono progetti che sono destinati a comprovare l'efficienza economico-finanziaria di nuove tecnologie che offrono un potenziale beneficio economico, ma che non possono essere commercializzate diretta- mente; Articolo 2 Definizioni e) «partecipante» o «organismo» di ricerca, qualsiasi persona istituto di ricerca o qualunque altro fisica o giuridica, soggetto giuridico o impresa avente sede nella Comunità o in Argentina, che partecipi ad attività di cooperazione, incluse le parti stesse. Ai fini del presente accordo, si intende per: a) b) c) d) «attività di cooperazione», qualunque attività che le parti intraprendono o finanziano ai sensi del presente accordo, compresa la ricerca congiunta; «informazioni», dati scientifici o tecnici, risultati o metodi di ricerca e sviluppo frutto della ricerca congiunta e qual- siasi altro dato ritenuto necessario dai partecipanti alle attività di cooperazione, incluse, se del caso, le parti stesse; «proprietà intellettuale», la definizione data dall'articolo 2 della convenzione che istituisce l'Organizzazione mondiale della proprietà intellettuale, conclusa a Stoccolma il 14 luglio 1967; «ricerca congiunta», ricerca, sviluppo tecnologico o dimo- strazione condotta con o senza il finanziamento di una delle parti o di entrambe, che comporti la collaborazione di partecipanti sia della Comunità che dell'Argentina e che sia designata per iscritto come ricerca congiunta dalle parti Articolo 3 Principi Le attività di cooperazione sono svolte sulla base dei principi seguenti: a) b) c) il vantaggio reciproco fondato su una ripartizione equili- brata dei vantaggi; l'accesso reciproco alle attività di ricerca e sviluppo tecno- logico intraprese dalle parti; lo scambio tempestivo delle informazioni che possono incidere sulle attività di cooperazione; d) una tutela adeguata dei diritti di proprietà intellettuale. 11. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 6/33 Articolo 4 Settori di cooperazione I progetti congiunti di RST sono attuati dopo che i parteci- panti hanno elaborato un piano di gestione della tecnologia, secondo quanto indicato nell'allegato del presente accordo. La cooperazione ai sensi del presente accordo può estendersi a tutte le azioni di ricerca, sviluppo tecnologico e dimostrazione, in seguito denominate «RST», rientranti nella prima azione del programma quadro e definite dall'articolo 164 del trattato che istituisce la Comunità europea e a tutte le azioni di RST analoghe condotte in Argentina nei corrispondenti settori scientifici e tecnici. Il presente accordo lascia impregiudicata la partecipazione dell'Argentina, in quanto paese in via di sviluppo, alle attività della Comunità nel campo della ricerca ai fini dello sviluppo. Articolo 5 Modalità delle attività di cooperazione a) Le Parti favoriscono la partecipazione degli organismi di ricerca alle attività di cooperazione ai sensi del presente accordo, in conformità delle rispettive politiche interne e legislazioni, con l'obiettivo di offrire opportunità compara- bili di partecipazione alle rispettive attività di ricerca e sviluppo scientifico e tecnologico. b) Le attività di cooperazione possono assumere le forme seguenti: — partecipazione di organismi di ricerca argentini a progetti di RST previsti dalla prima azione del programma quadro e reciproca partecipazione di orga- nismi di ricerca aventi sede nella Comunità a progetti argentini in settori analoghi di RST. Tale partecipazione è soggetta alle regole e alle procedure applicabili previste dai programmi di RST di ciascuna delle parti; intrapresi — collaborazione in progetti di RST già in atto in confor- mità delle procedure previste dai programmi di RST delle parti; — visite e scambi di personale scientifico e personale tecnico; — organizzazione in comune di seminari, conferenze, simposi e workshop e partecipazione di esperti a tali attività; — azioni concertate; Articolo 6 Coordinamento e agevolazione cooperazione delle attività di a) Ai fini del presente accordo, le parti designano le seguenti incaricati del coordina- autorità, quali organi esecutivi mento e dell'agevolazione delle attività di cooperazione: per conto dell'Argentina, il segretariato di scienza e tecno- logia del ministero della Cultura e dell'Istruzione, o altra autorità che l'Argentina potrà notificare in qualsiasi momento con preavviso scritto e, per conto della Comu- nità, i rappresentanti della Commissione delle Comunità europee. b) Gli organi esecutivi istituiscono un comitato direttivo per la cooperazione nella RST (in seguito denominato «comi- tato direttivo») a cui è affidata la gestione del presente accordo. Il comitato direttivo è formato da un numero pari di rappresentanti ufficiali per ciascuna parte; esso adotta il proprio regolamento interno. c) Il comitato direttivo svolge, tra l'altro, le seguenti funzioni: 1) promuove e controlla le varie attività di cooperazione menzionate all'articolo 4 del presente accordo, nonché le attività eventualmente intraprese a titolo di coopera- zione nel quadro della RST ai fini dello sviluppo; 2) indica, tra i possibili settori di cooperazione ai sensi dell'articolo 5, lettera b), primo trattino, quali sono i settori e i sottosettori prioritari di reciproco interesse in cui è opportuno cooperare; 3) propone, ai sensi dell'articolo 5, lettera b), secondo trattino, ai ricercatori di entrambe le parti le collabora- zioni nei progetti da loro attuati che possono essere reciprocamente vantaggiose e complementari; 4) 5) formula raccomandazioni ai lettera b), settimo trattino; sensi dell'articolo 5, consiglia alle parti metodi per valorizzare e rafforzare la cooperazione, coerenti con i principi stabiliti dal presente accordo; — scambi o condivisione di attrezzature e materiali; 6) esamina l'efficienza e l'applicazione dell'accordo; — scambi di informazioni su pratiche, leggi, regolamenti e programmi rilevanti ai fini della cooperazione ai sensi del presente accordo; — qualsiasi altra modalità raccomandata dal comitato direttivo previsto dall'articolo 6, lettera b), e ritenuta conforme alle politiche e alle procedure applicabili in entrambe le parti. 7) compila ogni anno una relazione destinata alle parti sullo stato della cooperazione intrapresa in virtù del presente accordo, sul livello raggiunto dalla stessa e sui suoi risultati. Tale relazione è inviata al comitato misto istituito dall'accordo quadro di cooperazione commerciale ed economica tra la Comunità econo- mica europea e la Repubblica argentina del 2 aprile 1990. L 6/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 1. 2000 d) Il comitato direttivo si riunisce normalmente una volta all'anno, preferibilmente prima della riunione del comitato misto istituito dall'accordo quadro di cooperazione commerciale ed economica tra la Comunità economica europea e la Repubblica argentina del 2 aprile 1990, nelle date concordate, e informa detto comitato dell'esito delle riunioni. Le riunioni si tengono alternativamente nella Comunità e in Argentina. Su richiesta di una delle parti, possono essere convocate riunioni straordinarie. e) Ciascuna parte si fa carico delle spese relative alla propria partecipazione alle riunioni del comitato direttivo. I costi diversi dalle spese di viaggio e di soggiorno direttamente connessi alle riunioni del comitato direttivo sono a carico della parte ospitante. progetti comunitari di RST, sono tenuti ad osservare le norme sulla diffusione dei ricerca derivanti da risultati della programmi specifici comunitari di RST e le disposizioni dell'al- legato del presente accordo. Gli organismi di ricerca aventi sede nella Comunità, che parte- cipano a progetti di RST argentini, hanno, per quanto riguarda la titolarità, la divulgazione e l'uso di informazioni nonché la proprietà intellettuale sorta nell'ambito di tale partecipazione, gli stessi diritti ed obblighi degli organismi di ricerca argentini e sono soggetti alle disposizioni dell'allegato del presente accordo. L'allegato sui diritti di proprietà intellettuale forma parte inte- grante del presente accordo. Articolo 7 Finanziamento a) Le attività di cooperazione sono subordinate alla disponibi- lità di fondi sufficienti e all'osservanza delle leggi, delle politiche e dei programmi applicabili nelle parti. I costi sostenuti dai partecipanti alle attività di cooperazione non possono comportare trasferimenti di fondi da una parte all'altra. b) Qualora programmi specifici di cooperazione di una delle parti prevedano il finanziamento dei partecipanti dell'altra parte, qualsiasi sovvenzione, contributo finanziario o di altro tipo erogato da una parte ai partecipanti dell'altra a favore di tali attività deve essere esentato da tasse e dazi doganali, legislative e regolamentari applicabili nel territorio di ciascuna parte. in conformità delle disposizioni Articolo 8 Circolazione del personale e delle apparecchiature Ogni parte adotta le misure necessarie e si adopera, nel rispetto delle disposizioni legislative e regolamentari applicabili nel territorio di ciascuna delle parti, al fine di agevolare l'entrata, il soggiorno e l'uscita dal suo territorio di persone, materiali, dati e apparecchiature inerenti o impiegati in attività di coopera- zione individuate dalle parti ai sensi delle disposizioni del presente accordo. Articolo 9 Divulgazione e utilizzazione di informazioni la divulgazione e l'uso di Per quanto riguarda la titolarità, informazioni nonché sorta nel la proprietà contesto della partecipazione a progetti comunitari di RST, gli organismi di ricerca aventi sede in Argentina, che partecipano a intellettuale Articolo 10 Ambito d'applicazione territoriale Il presente accordo si applica ai territori cui si applica il trattato che istituisce la Comunità europea, alle condizioni previste da detto trattato, e al territorio della Repubblica argentina. Articolo 11 Entrata in vigore, denuncia e controversie composizione delle a) b) c) d) Il presente accordo entra in vigore alla data dell'ultima delle comunicazioni scritte mediante le quali le parti si sono notificate l'avvenuto espletamento delle procedure previste dai rispettivi ordinamenti per l'entrata in vigore dell'accordo. Il presente accordo è concluso per un periodo iniziale di cinque anni e può essere tacitamente prorogato di quin- quennio in quinquennio, previa valutazione effettuata nel corso del penultimo anno di ogni quinquennio. Il presente accordo può essere modificato con il consenso delle parti. Le modificazioni entrano in vigore secondo le stesse modalità di cui alla lettera a). Il presente accordo può essere denunciato in qualsiasi momento da ciascuna delle parti con preavviso scritto di sei mesi inoltrato per via diplomatica. La cessazione o la denuncia del presente accordo lasciano impregiudicati la validità e la durata degli accordi stipulati nel suo contesto, nonché i diritti e gli obblighi attribuiti a norma dell'alle- gato. e) Qualsiasi questione o controversia relativa all'interpreta- zione o all'attuazione del presente accordo sarà composta consensualmente tra le parti. 11. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 6/35 In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo. Fatto a Bruxelles, in duplice copia, nelle lingue danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede. il venti settembre millenovecentonovantanove, Per la Comunità europea Per la Repubblica argentina L 6/36 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 1. 2000 ALLEGATO DIRITTI DI PROPRIETÀ INTELLETTUALE L'allegato forma parte integrante dell'«Accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la Comunità europea e la Repubblica argentina», in seguito denominato «accordo». I diritti di proprietà intellettuale sorti o ceduti in virtù dell'accordo sono attribuiti secondo le disposizioni del presente allegato. I. Ambito di applicazione Il presente allegato si applica alla ricerca congiunta condotta ai sensi dell'accordo, salvo che sia diversamente convenuto tra le parti. II. Titolarità, attribuzione ed esercizio dei diritti 1. Agli effetti del presente allegato, la definizione di «proprietà intellettuale» è quella data dall'articolo 2, lettera c) dell'accordo. 2. Il presente allegato disciplina l'attribuzione dei diritti, degli interessi e delle royalties alle parti e ai partecipanti. Ciascuna delle parti e i suoi partecipanti provvedono affinché l'altra parte e i partecipanti dell'altra parte ottengano i diritti di proprietà intellettuale loro spettanti a norma dell'allegato. Il presente allegato non modifica né pregiudica altrimenti interessi e royalties tra una parte ed i suoi cittadini o partecipanti, che è disciplinata dalle norme e dalle procedure previste dall'ordinamento di ciascuna parte. la ripartizione di diritti, 3. Le parti si attengono inoltre ai seguenti principi, che devono essere riportati nei contratti conclusi in base al presente accordo: a) protezione effettiva della proprietà intellettuale. Le parti e/o i partecipanti, secondo il caso, si impegnano a darsi reciproca comunicazione, entro un termine ragionevole, di qualunque proprietà intellettuale sorta nell'ambito dell'accordo e a provvedere tempestivamente alla protezione di tale diritto; b) sfruttamento effettivo dei risultati, tenendo conto dei contributi delle parti e dei loro partecipanti; c) trattamento non discriminatorio dei partecipanti dell'altra parte rispetto al trattamento accordato ai propri partecipanti; d) protezione delle informazioni commerciali riservate. 4. I partecipanti elaborano congiuntamente un piano di gestione della tecnologia che determina la titolarità e l'uso, inclusa la pubblicazione, delle informazioni e delle invenzioni od opere oggetto di proprietà intellettuale che dovessero essere create nell'ambito della ricerca congiunta. Il piano di gestione della tecnologia deve essere approvato dal dipartimento o dall'agenzia che eroga i fondi della parte finanziatrice della ricerca, prima della conclusione dei contratti specifici di cooperazione nelle attività di ricerca e sviluppo, ai quali deve essere allegato. Il piano di gestione della tecnologia deve essere elaborato tenendo conto delle finalità della ricerca congiunta, del relativo finanziamento e degli altri contributi delle parti e dei partecipanti, della convenienza di stabilire un regime di licenze territoriali o per campi di utilizzazione, del trasferimento di dati, beni o servizi la cui esportazione è controllata, dei requisiti prescritti dalle leggi applicabili e di ogni altro fattore che i partecipanti ritengano rilevante. Il piano di gestione della tecnologia definisce anche i diritti e gli obblighi in materia di proprietà intellettuale per quanto riguarda le ricerche condotte da ricercatori ospiti (cioè ricercatori che non provengono dalle parti né sono partecipanti). Il piano di gestione della tecnologia è un accordo specifico sottoscritto dai partecipanti al fine di regolare l'attuazione della ricerca congiunta ed i rispettivi diritti ed obblighi. Normalmente, per quanto riguarda la proprietà intellettuale, il piano di gestione della tecnologia disciplina, tra l'altro, i seguenti aspetti: la titolarità, la protezione e l'oggetto dei diritti di utilizzazione a fini di ricerca e sviluppo, di sfruttamento e di divulgazione, inclusa la pubblicazione in comune, i diritti e gli obblighi dei ricercatori ospiti e le procedure di composizione delle controversie. Il piano di gestione della tecnologia può disciplinare anche le conoscenze di base e le nuove conoscenze, le licenze e gli elementi da fornire. 5. Se nel corso della ricerca congiunta sono ottenute conoscenze o sorgono diritti di proprietà intellettuale non contemplati dal piano di gestione della tecnologia, la titolarità di tali conoscenze o diritti è attribuita, con il consenso di entrambe le parti, in conformità dei principi stabiliti dal piano di gestione della tecnologia. In caso di disaccordo, la titolarità di tali conoscenze o diritti spetta in comune a tutti partecipanti alla ricerca congiunta che ha generato le conoscenze o i diritti. Ciascun partecipante a cui si applica la presente disposizione ha diritto di sfruttare economicamente tali conoscenze e diritti di proprietà intellettuale senza limiti geografici. 6. Ciascuna parte provvede affinché siano attribuiti all'altra parte ed ai partecipanti di questa i diritti di proprietà intellettuale loro spettanti in conformità di tali principi. 11. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 6/37 7. Compatibilmente con il mantenimento della concorrenza nei settori in cui opererà l'accordo, ciascuna parte fa il possibile per assicurare che i diritti acquistati in base al presente protocollo e ai contratti stipulati nel suo contesto siano esercitati in modo tale da promuovere: i) la divulgazione e l'utilizzazione delle informazioni create, rivelate o altrimenti rese disponibili ai sensi dell'ac- cordo, e ii) l'adozione e l'applicazione di norme tecniche internazionali. 8. La cessazione o la denuncia dell'accordo lasciano impregiudicati i diritti e gli obblighi attribuiti a norma del presente allegato. III. Opere oggetto di diritto d'autore e letteratura scientifica Ai diritti d'autore spettanti alle parti o ai partecipanti si applica la disciplina della Convenzione di Berna (Atto di Parigi 1971). Il diritto d'autore può avere per oggetto soltanto espressioni e non idee, procedure, metodi operativi o concetti matematici in quanto tali. Le limitazioni o le deroghe ai diritti di esclusiva sono ammesse solo in casi speciali e non possono impedire il normale sfruttamento dell'opera né pregiudicare gli interessi del titolare del diritto. Salvo diverse disposizioni del piano di gestione della tecnologia e quanto previsto alla sezione II, i risultati della ricerca sono pubblicati in comune dalle parti o dai partecipanti alla ricerca congiunta. Fermo restando tale principio generale, si applicano le seguenti disposizioni: 1) in caso di pubblicazione ad opera di una parte o di un organismo pubblico facente capo a una parte di riviste, articoli, relazioni o libri di carattere scientifico o tecnico, inclusi video e software, che siano frutto di una ricerca congiunta condotta ai sensi dell'accordo, l'altra parte ha diritto di ottenere una licenza non esclusiva, irrevocabile, a titolo gratuito e valida in tutti i paesi, che le consenta di tradurre, riprodurre, adattare, trasmettere e distribuire al pubblico tali opere. 2) Le parti assicurano che le opere di dell'accordo e pubblicate da editori letteratura scientifica frutto di una ricerca congiunta condotta ai sensi indipendenti abbiano la più ampia diffusione possibile. 3) Ogni riproduzione destinata al pubblico di un'opera tutelata da diritto d'autore, prodotta a norma delle presenti disposizioni, deve indicare i nomi degli autori dell'opera, salvo quelli che espressamente richiedano di non essere citati. Deve inoltre contenere una menzione chiara e visibile del contributo di cooperazione erogato dalle parti. IV. Invenzioni, scoperte ed altri ritrovati scientifici e tecnologici Le invenzioni, le scoperte ed altri ritrovati scientifici e tecnologici creati nell'ambito di attività di cooperazione svolte direttamente dalle parti sono di proprietà delle parti stesse, salvo diverso accordo tra le parti. V. Informazioni esclusive A. Informazioni esclusive documentali 1. Ciascuna delle parti e, se del caso, le agenzie e i partecipanti di questa devono indicare quanto prima possibile, preferibilmente nel piano di gestione della tecnologia, le informazioni esclusive che esse intendono mantenere segrete con riferimento all'accordo, sulla base, tra l'altro, dei seguenti criteri: a) segretezza delle informazioni, nel senso che non deve trattarsi di informazioni già note o conoscibili con mezzi leciti da esperti del settore nella loro individualità o nell'esatta configurazione o insieme degli elementi che le compongono; b) il valore commerciale reale o potenziale dell'informazione in virtù della sua segretezza; c) protezione precedente delle informazioni, nel senso che esse devono essere state oggetto delle precauzioni loro legittimo detentore per mantenerne la segretezza. richieste dalle circostanze e poste in essere dal Le parti ed i loro partecipanti possono convenire in taluni casi che, salvo diversa indicazione, tutte o parte delle informazioni fornite, scambiate o create nel corso di una ricerca congiunta condotta ai sensi dell'accordo devono essere tenute segrete. 2. Ciascuna parte identifica o assicura che i propri partecipanti identifichino chiaramente le informazioni esclu- sive, per esempio mediante apposito timbro o menzione. Ciò vale anche per le riproduzioni, integrali o parziali, di dette informazioni. La parte che riceve informazioni esclusive ai sensi dell'accordo si impegna ad osservare l'obbligo del segreto. Tale obbligo cessa automaticamente quando le informazioni sono rese di pubblico dominio dal titolare. 3. Le informazioni esclusive comunicate ai sensi dell'accordo possono essere rivelate dalla parte che le riceve a personale interno o da essa assunto, nonché ad altri suoi dipartimenti o uffici autorizzati ai fini specifici della ricerca congiunta in corso, a condizione che le informazioni esclusive così comunicate siano regolate da un accordo scritto sulla riservatezza e siano rese facilmente riconoscibili in quanto tali nel modo sopra indicato. L 6/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 1. 2000 4. Previo consenso scritto della parte che fornisce le informazioni esclusive, la parte che riceve dette informazioni può divulgarle in maniera più ampia di quanto consentito ai sensi del paragrafo 3. Le parti collaborano al fine di stabilire le procedure in base alle quali può essere chiesto ed ottenuto il consenso scritto preliminare a una più ampia divulgazione delle informazioni esclusive. Ciascuna parte si impegna a rilasciare tale consenso nei limiti consentiti dalla propria legislazione e dalle proprie politiche. B. Informazioni esclusive non documentali Alle informazioni esclusive non documentali e ad ogni altra informazione confidenziale fornita nel corso di seminari o altre riunioni indette ai sensi dell'accordo, nonché alle informazioni apprese attraverso il personale distaccato, loro partecipanti applicano le disposizioni previste per le informazioni documentali, a condizione che i soggetti che ricevono tali informazioni esclusive, confidenziali o segrete siano resi edotti del carattere confidenziale o segreto delle informazioni all'atto della comunicazione delle stesse. l'uso di strutture o l'esecuzione di progetti congiunti, le parti ed i C. Controllo Ciascuna parte si impegna a controllare l'osservanza delle disposizioni dell'accordo per quanto riguarda l'obbligo di mantenere il segreto sulle informazioni esclusive. Se una delle parti si rende conto che non è in grado o presumibilmente non sarà in grado di osservare le disposizioni sull'obbligo del segreto contenute nelle sezioni A e B, ne informa immediatamente l'altra parte. Le parti quindi si consultano per definire gli interventi del caso


title: Commission Regulation (EC) No 2004/1999 of 20 September 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

text: 21. 9. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 248/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 2004/1999 of 20 September 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, (2) Whereas, in compliance with the above criteria, the standard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/94 of 21 December 1994 on detailed rules for the application of the last import arrangements amended by Regulation (EC) No 1498/98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, fruit and vegetables (1), as for (1) Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multi- the criteria whereby the lateral Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in the Annex thereto; trade negotiations, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regula- tion (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 21 September 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 20 September 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. L 248/2 EN Official Journal of the European Communities 21. 9. 1999 to the Commission Regulation of 20 September 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 052 060 999 052 628 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 999 388 400 512 528 800 804 999 052 064 388 720 999 052 999 052 064 066 400 624 999 77,1 49,8 63,4 85,5 125,1 105,3 68,2 68,2 67,0 65,6 67,1 66,6 104,8 71,8 228,7 135,1 61,4 47,6 87,0 43,9 180,8 70,6 81,9 80,6 64,6 46,9 88,4 70,1 106,7 106,7 46,7 53,5 79,3 118,5 171,2 93,8 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2645/98 (OJ L 335, 10. 12. 1998, p. 22). Code ‘999’ stands for ‘of other origin’


title: PERGUNTA ESCRITA P-1690/99 apresentada por Rosa Díez González (PSE) ao Conselho. Condenação à morte nos Estados Unidos do cidadão espanhol Joaquin José Martinez.

text: C 170 E/76 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/085) PERGUNTA ESCRITA E-1684/99 apresentada por Reino Paasilinna (PSE) (cid:224) Comissªo (22 de Setembro de 1999) Objecto: Idade de reforma dos bombeiros A idade de reforma dos bombeiros Ø de 65 anos na Finl(cid:226)ndia e nos restantes pa(cid:237)ses europeus Ø estabelecida de acordo com a legisla(cid:231)ªo vigente em cada um deles. Na reuniªo conjunta sobre as rela(cid:231)ıes e as condi(cid:231)ıes de trabalho dos efectivos que combatem incŒndios, que decorreu entre 9 e 16 de Maio de 1990 em Genebra, a Organiza(cid:231)ªo Internacional do Trabalho (OIT) recomendou que a idade de reforma dos bombeiros sofresse uma redu(cid:231)ªo considerÆvel. O trabalho dos «soldados da paz» Ø reconhecido como dif(cid:237)cil e perigoso, pelo que se justificaria que essa recomenda(cid:231)ªo da OIT fosse aplicada em todos os Estados- -membros da Uniªo Europeia. Tenciona a Comissªo Europeia estabelecer uma disposi(cid:231)ªo legal ou, pelo menos, apresentar uma recomenda(cid:231)ªo tendente a baixar a idade de reforma dos bombeiros em todos os Estados-membros da Uniªo Europeia? Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (26 de Outubro de 1999) A Comissªo nªo tenciona propor a harmoniza(cid:231)ªo da idade de reforma dos bombeiros nos Estados- -membros. (2000/C 170 E/086) PERGUNTA ESCRITA P-1690/99 apresentada por Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) ao Conselho (20 de Setembro de 1999) Objecto: Condena(cid:231)ªo (cid:224) morte nos Estados Unidos do cidadªo espanhol Joaquin JosØ Martinez No dia 2 de Novembro de 1999, desenrolar-se-Æ, junto do Tribunal Supremo da Florida (Estados Unidos), o recurso de segunda inst(cid:226)ncia da decisªo que condenou (cid:224) morte o cidadªo espanhol Joaquin JosØ Martinez, preso no «corredor da morte» da prisªo de Starke (Estados Unidos). A defesa do referido cidadªo europeu salientou a falta de garantias processuais e de presun(cid:231)ªo de inocŒncia que determinaram a inaceitÆvel condena(cid:231)ªo, ainda em vigor em muitos estados dos E. U. A. Perante a urgŒncia do caso e tendo em conta o carÆcter irrevers(cid:237)vel de um castigo tªo desumano: 1. Que fez o Conselho de Ministros da Uniªo Europeia para conseguir que, (cid:224) luz das resolu(cid:231)ıes aprovadas pelo Parlamento Europeu e pelas Na(cid:231)ıes Unidas, bem como do artigo 6o da Conven(cid:231)ªo Europeia dos Direitos do Homem, se respeite uma morat(cid:243)ria universal sobre as execu(cid:231)ıes capitais (resolu(cid:231)ªo de 18 de Junho de 1998) e que se proceda (cid:224) definitiva aboli(cid:231)ªo de uma pena que constitui um atentado aos mais elementares valores democrÆticos? 2. Que pode e pensa fazer o Conselho para evitar a execu(cid:231)ªo do cidadªo Joaquin JosØ Martinez e conseguir que o mesmo seja objecto de um processo livre e justo? Resposta (2 de Dezembro de 1999) 1. A ac(cid:231)ªo da UE contra o recurso (cid:224) pena de morte Ø um elemento-chave da pol(cid:237)tica global da UE em matØria de Direitos do Homem. Em Junho de 1998, o Conselho adoptou directrizes para a pol(cid:237)tica da UE em rela(cid:231)ªo a pa(cid:237)ses terceiros no que diz respeito (cid:224) questªo da pena de morte. O objectivo final Ø a aboli(cid:231)ªo da pena de morte (cid:224) escala mundial. Com vista a atingir este objectivo, nos pa(cid:237)ses em que a pena de morte ainda existe, o Conselho apela a esses Estados para que introduzam uma morat(cid:243)ria e insiste para que sejam respeitados os requisitos m(cid:237)nimos, incentivando-os ainda a tornarem-se parte nos instrumentos jur(cid:237)dicos internacionais que pro(cid:237)bem a pena capital. 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/77 Em harmonia com estas directrizes, a UE tomou a iniciativa de introduzir pela primeira vez em 2. conjunto na 55a sessªo da Comissªo dos Direitos do Homem das Na(cid:231)ıes Unidas (1999) um projecto de resolu(cid:231)ªo sobre a pena de morte, que atØ (cid:224) data tinha sido apresentado pela ItÆlia. Esta iniciativa foi coroada de Œxito; nªo apenas utilizou uma linguagem mais forte do que as resolu(cid:231)ıes anteriores, como tambØm atraiu mais co-patrocinadores (cid:141) 72 Estados contra 65 em 1998. A UE tomou igualmente a iniciativa de organizar (cid:224) margem da CDH um painel de debate sobre a pena de morte no qual participaram representantes das ONG e de governos de diversos pa(cid:237)ses. Tendo em conta o Œxito obtido pelo projecto de resolu(cid:231)ªo sobre a pena de morte na 55a sessªo da 3. Comissªo dos Direitos do Homem das Na(cid:231)ıes Unidas, a UE tambØm apresentou pela primeira vez na Assembleia Geral da ONU (54a sessªo) realizada este ano, um projecto de resolu(cid:231)ªo sobre a pena de morte. Esta resolu(cid:231)ªo apela a todos os Estados que ainda mantŒm a pena de morte para que estabele(cid:231)am, nomeadamente, uma morat(cid:243)ria sobre as execu(cid:231)ıes, tendo em vista a completa aboli(cid:231)ªo da pena de morte. O Conselho estÆ confiante em que esta iniciativa da UE refor(cid:231)arÆ a tendŒncia internacional no sentido da aboli(cid:231)ªo da pena capital. 4. Para alØm das iniciativas gerais em contextos multilaterais ou bilaterais, hÆ ocasiıes em que a Uniªo Europeia efectua diligŒncias espec(cid:237)ficas em rela(cid:231)ªo a casos individuais. A Uniªo Europeia estÆ sobretudo preocupada com os casos que violam os requisitos m(cid:237)nimos em matØria de Direitos do Homem. Por exemplo, a pena capital nunca deverÆ ser imposta a pessoas com idade inferior a 18 anos no momento em que cometeram os crimes, a mulheres grÆvidas e mªes, e a pessoas que tenham perdido o uso da razªo. A Uniªo Europeia atribui ainda grande import(cid:226)ncia ao respeito dos requisitos que dŒem as garantias m(cid:237)nimas legais tais como a existŒncia de provas claras e convincentes, a competŒncia do tribunal e a observa(cid:231)ªo estrita por este dos procedimentos e da presta(cid:231)ªo de assistŒncia jur(cid:237)dica adequada. 5. No caso de Joaqu(cid:237)n JosØ Martinez, a Uniªo Europeia acompanharÆ de perto a decisªo do Supremo Tribunal da Florida relativa ao recurso por ele introduzido e reagirÆ (cid:224) luz dos princ(cid:237)pios acima enunciados. (2000/C 170 E/087) PERGUNTA ESCRITA E-1692/99 apresentada por Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Ac(cid:231)ıes em favor dos idosos As rubricas or(cid:231)amentais destinadas aos idosos e correspondentes a 1996 (rubrica B3-4104) e 1997 foram bloqueadas em virtude de um recurso interposto pela Grª-Bretanha perante o Tribunal de Justi(cid:231)a, com a alega(cid:231)ªo de que lhes faltaria a base jur(cid:237)dica. Pode a Comissªo explicar a situa(cid:231)ªo actual destas rubricas em favor dos idosos e se Ø poss(cid:237)vel desbloquear as duas rubricas correspondentes a 1996 e 1997? Resposta de Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (12 de Novembro de 1999) Em 17 de Julho de 1998 foi conclu(cid:237)do entre o Parlamento, o Conselho e a Comissªo um acordo interinstitucional sobre as bases jur(cid:237)dicas e a execu(cid:231)ªo do or(cid:231)amento. Este acordo estipulava que a utiliza(cid:231)ªo de fundos do or(cid:231)amento comunitÆrio exigia um «instrumento bÆsico» (legisla(cid:231)ªo secundÆria que proporciona um fundamento jur(cid:237)dico (cid:224) ac(cid:231)ªo comunitÆria e (cid:224) execu(cid:231)ªo da correspondente despesa inscrita ao or(cid:231)amento), (cid:224) excep(cid:231)ªo, unicamente, de determinados casos espec(cid:237)ficos. Perante este acordo interinsti- tucional, o Reino Unido nªo considerou necessÆrio prosseguir o processo C-239/96 contra a Comissªo para os pedidos de subven(cid:231)ıes nos termos da rubrica or(cid:231)amental B3-4104, tendo desistido da inst(cid:226)ncia. Uma excep(cid:231)ªo permitida pelo acordo interinstitucional refere-se ao financiamento de medidas preparat(cid:243)- rias destinadas a preparar a via a propostas para a adop(cid:231)ªo de futuras ac(cid:231)ıes comunitÆrias. Nesta base, foram financiadas, em 1998, ac(cid:231)ıes em prol das pessoas idosas a t(cid:237)tulo da rubrica or(cid:231)amental B3-4116


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1636/99 van Graham Watson (ELDR) aan de Raad. Werken in Europa door personen ouder dan 60 jaar.

eurovoc_concepts:
air transport
crew
distribution by age
elderly person
transport regulations

text: 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/59 (2000/C 170 E/066) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1636/99 van Graham Watson (ELDR) aan de Raad (20 september 1999) Betreft: Werken in Europa door personen ouder dan 60 jaar Is het de Raad bekend dat Frankrijk weigert een gezamenlijke luchtvaartverordening goed te keuren die houders van een pilotenbrevet bij een luchtvaartmaatschappij de mogelijkheid biedt tot hun 65e te blijven vliegen? Frankrijk weigert deze nieuwe leeftijdsgrens te erkennen en dientengevolge mag geen enkele piloot die ouder is dan 60 jaar en het gezag voert over een vliegtuig voor openbaar vervoer, over of naar Frankrijk vliegen. Welke druk wil de Raad op Frankrijk uitoefenen om de naleving van gezamenlijke luchtvaart- verordeningen te waarborgen? Welke verplichtingen gelden voor de lidstaten ten aanzien van de weder- zijdse erkenning van brevetten? Antwoord (22 november 1999) In Richtlijn 91/670 van de Raad van 16 december 1991 inzake de onderlinge erkenning van bewijzen van bevoegdheid voor burgerluchtvaartpersoneel wordt in artikel 4, lid 5, gesteld dat de geldigverklaring van de bewijzen van bevoegdheid voor piloten is toegestaan, wanneer de houder heeft voldaan aan de speciale eisen als bepaald in de bijlage van de richtlijn. Indien een lidstaat weigert om houders van een bewijs van bevoegdheid voor piloten tot de leeftijd van 65 jaar te laten vliegen, passen de autoriteiten van die staat Richtlijn 91/670 bijgevolg correct toe. Er zij bovendien op gewezen dat dit overeenkomt met de door de Internationale Burgerluchtvaartorga- nisatie gevolgde praktijk. Volgens bijlage I bij het Verdrag van Chicago is de uitoefening van de besturingsfunctie van piloten na de leeftijd van 60 jaar voor commerciºle vluchten verboden. Eventuele versoepelingen op die regel zijn niet dwingend. (2000/C 170 E/067) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1637/99 van Avril Doyle (PPE-DE) aan de Commissie (15 september 1999) Betreft: Juridische bescheiden inzake de oprichting van EU-kantoor voor levensmiddelen en diergenees- kundig onderzoek in het Ierse Grange Wanneer precies heeft het Bureau openbare werken van de Ierse regering de juridische bescheiden inzake de bouw van het EU-kantoor voor levensmiddelen en diergeneeskundig onderzoek in Grange in het Ierse graafschap Meath aan de Commissie aangeboden, waarom zijn deze nog niet ondertekend en wanneer kan de ondertekening worden verwacht? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (11 oktober 1999) Het Bureau openbare werken heeft de Commissie de juridische bescheiden betreffende de bouw van het Voedsel- en Veterinair Bureau in Grange in het graafschap Meath op 8 juni 1999 via de advocaat van de Commissie aangeboden. Deze bescheiden waren noodzakelijk voor een algemene verificatie van de bepalingen van de over- eenkomst die financiºle verbintenissen behelzen, een interne procedure waarvoor de visa van talrijke diensten van de Commissie nodig waren en een memorandum aan de begrotingsautoriteit overeenkomstig hetgeen de Commissie in het voorontwerp van gewijzigde en aanvullende begroting nr. 1/97 (1) heeft verklaard, namelijk dat de Commissie de begrotingsautoriteit in kennis zou stellen van de kosten op lange termijn van het Grange-project zodra de totale kosten bekend zijn


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1689/99 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie. Melkproductie.

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural quota
common agricultural policy
competence of the Member States
infringement of EU law
milk

text: C 203 E/24 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/030) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1687/99 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie (22 september 1999) Betreft: Meerjarig operationeel programma (cid:132)Landbouw en plattelandsontwikkeling in Galiciº 1994-1999(cid:148) Bovengenoemd programma werd door de Commissie goedgekeurd bij besluit C(94)3596 van 14 december 1994. Het programma is onderverdeeld in verschillende subprogramma(cid:146)s: 1. Ruilverkaveling; 2. Instandhouding van de natuur en bestrijding van branden; 3. Landbouwproducties: modernisering en onderzoek en verbetering van de voedselkwaliteit. Kan de Commissie meedelen welk bedrag in de periode 1994-1999 per jaar met elk van deze programma(cid:146)s was gemoeid? Is het de Commissie bekend waarom de regering van Galiciº in 1997 geen officiºle aanbesteding heeft gepubliceerd om aanvragen mogelijk te maken voor steun in het kader van het subprogramma (cid:132)Modernise- ring en onderzoek en verbetering van de voedselkwaliteit(cid:148) overeenkomstig koninklijk besluit 204 van 1996? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (22 oktober 1999) Zoals het geachte parlementslid opmerkt, is het operationele programma (cid:132)Landbouw en plattelands- ontwikkeling(cid:148) voor de regio Galiciº, dat door de Gemeenschap wordt gecofinancierd, in drie subprogram- ma(cid:146)s onderverdeeld. Voor subprogramma I, Verbetering van de omstandigheden bij de landbouwproductie en de woonomstan- digheden op het platteland, is voor de gehele programmeringsperiode 122. 930. 000 euro uitgetrokken uit het Europees Oriºntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw (EOGFL), afdeling Oriºntatie. Dit bedrag is verdeeld in zes tranches: voor 1994 20. 530. 000 euro en voor de vijf volgende jaren 20. 480. 000 euro per jaar. Voor subprogramma II, Bescherming en instandhouding van de natuurlijke hulpbronnen, is in totaal 113. 220. 000 euro uitgetrokken, verdeeld in zes jaarlijkse tranches: voor 1994 6. 600. 000 euro, voor 1995 12. 970. 000 euro, voor 1996 21. 220. 000 euro, voor 1997 22. 640. 000 euro, voor 1998 24. 120. 000 euro en voor 1999 25. 670. 000 euro. Voor subprogramma III, Omschakeling en verbetering van de voedselkwaliteit en diversificatie van de landbouwactiviteiten, is in totaal 67. 380. 000 euro uitgetrokken. Voor 1994 8. 859. 000 euro, voor 1995 10. 456. 000 euro, voor 1996 10. 876. 000 euro, voor 1997 11. 668. 000 euro, voor 1998 12. 592. 000 euro en voor 1999 12. 929. 000 euro. Voorts moet erop worden gewezen dat het operationele programma (cid:132)Landbouw en plattelandsontwikke- ling(cid:148) voor de regio Galiciº is gebaseerd op een systeem van steunregelingen. Een aanbesteding is dan ook niet noodzakelijk. De Commissie raadt het geachte parlementslid aan om zich voor nadere inlichtingen over dit onderwerp te wenden tot de bevoegde instanties, namelijk de Xunta de Galicia en het ministerie van Landbouw. (2000/C 203 E/031) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1689/99 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie (20 september 1999) Betreft: Melkproductie Afgelopen juli heeft Italiº afnemers en producenten op de hoogte gesteld van de melkheffingen volgens verordening EEG 3950/92 (1) over de jaren 95/96 en 96/97. Deze heffingen waren berekend op grond van de gewijzigde gegevens over de melkproductie overeenkomstig wet 5/98, die afwijken van de gegevens die aan de EU waren medegedeeld, en van de vrijstellingen van quota voor economische gebieden als 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/25 vastgelegd in de prioriteiten voor de compensatie die het Italiaanse constitutionele hof reeds ongeldig had verklaard. Bij wet 118/99, artikel 17, zijn afnemers van melk verplicht de nieuwe productiegegevens voor melk te certificeren voor zover ze afwijken van de gegevens die aanvankelijk mede door de producent zijn ondertekend en in de boekhouding van de afnemer en de producent zijn opgenomen. De gewijzigde hoeveelheden overschrijden de 500. 000 ton. 1. Alle afnemers hebben geweigerd de aanvankelijk ondertekende gegevens te wijzigen. Is de compensatie die over de nieuwe, door de Italiaanse autoriteiten genoemde gegevens met vertraging is vastgesteld, redelijk en rechtsgeldig in de zin dat van de producent betaling van de heffing kan worden afgedwongen? 2. Op de uiterste datum die is vastgelegd in wet 118/99 blijken de afnemers de bedragen van de heffingen en de vastgelegde deelbetalingen niet te hebben overgemaakt. Is het rechtmatig dat de afnemers van melk nog steeds bedragen uit 1995 en daarna inhouden als heffing die reeds eerder was vastgesteld? 3. Hoe valt het te rijmen met de geldende verordeningen dat er nog grote economische gebieden zijn waar alle producenten zonder uitzondering bij nationale wet zijn vrijgesteld van toepassing van de regeling? 4. Moeten bedrijven in deze gebieden die EU-steun aanvragen, net als de anderen aantonen dat zij de communautaire regelingen in acht nemen en hun handelen afstemmen op de communautaire strategieºn? 5. Hoe denken de communautaire controlerende instanties te werk te gaan wanneer zij een noemens- waardig verschil aantreffen tussen de boekhoudkundige en fiscale gegevens en de gegevens waarover de heffing is berekend? (1) PB L 405 van 31. 12. 1992, blz. 1. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (19 oktober 1999) Het beheer van de melkquota en de inning van de extra heffing bij overschrijding van deze quota heeft in Italiº in het verleden veel problemen en bezwaren opgeleverd, die hebben geleid tot verschillende onderzoeken van communautaire instellingen en tot de oprichting in Italiº van een (cid:132)commissione di garanzia quote latte(cid:148) (garantiecommissie voor de melkquota). Deze Commissie heeft de referentiehoeveel- heden van alle producenten onderzocht. De resultaten van deze werkzaamheden, die in 1999 werden afgerond, zijn doorgegeven aan de Commissie, die aan de hand daarvan heeft kunnen vaststellen dat de situatie met betrekking tot de individuele referentiehoeveelheden in grote lijnen was opgehelderd. De individuele geschillen die nog moeten worden opgelost, vallen onder de bevoegdheid van de Italiaanse rechters. Tegen deze achtergrond luiden de antwoorden op de vragen als volgt: 1. De Commissie is in afwachting van gedetailleerde gegevens met betrekking tot de afronding van de inningsprocedures die voortvloeien uit het hierboven bedoelde onderzoek. 2. De Italiaanse autoriteiten moeten de verschuldigde bedragen innen bij de afnemers (de melkfabrieken), die ze op hun beurt moeten verrekenen met de producenten. 3. De Europese regelgeving geldt in heel Italiº. De Commissie is echter van oordeel dat het geheel rechtmatig en in overeenstemming met deze regelgeving is om op basis van objectieve criteria bepaalde producenten in aanmerking te laten komen voor een voorkeursbehandeling bij de compen- satie aan het einde van het melkprijsjaar. Het gevestigd zijn in een minder welvarende regio is een geldig objectief criterium. De regeling is bedoeld om te voorkomen dat de productie in de toch al minst welvarende regio(cid:146)s nog verder afneemt. 4. Ja. 5. De Commissie volgt de situatie in Italiº op de voet en is reeds meerdere keren in actie gekomen, met name via de inbreukprocedure en het goedkeuren van de rekeningen