title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1721/99 di María Sornosa Martínez (PSE) alla Commissione. Necessità di applicare urgentemente la normativa sulla sicurezza nei parchi dei divertimenti.

eurovoc_concepts:
European standard
child
leisure park
safety standard
technical regulations

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/81 Risposta (2 dicembre 1999) Il Consiglio Ł profondamente preoccupato per la grave situazione in Iraq. Ritiene che la sicurezza e stabilit(cid:224) durevoli nella regione nonchØ le condizioni di vita della popolazione irachena siano le considerazioni primarie di cui tener conto per raggiungere un accordo sull(cid:146)Iraq in seno al Consiglio di Sicurezza delle Nazioni Unite. (2000/C 170 E/093) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1721/99 di Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Necessit(cid:224) di applicare urgentemente la normativa sulla sicurezza nei parchi dei divertimenti Recentemente, la morte di un bambino di quattro anni deceduto in seguito ad un incidente in un impianto di un parco di divertimenti di Torrevieja (Alicante) si Ł aggiunta all(cid:146)elenco degli incidenti verficatisi a causa in questo di attrezzature ricreative. Il suddetto incidente si Ł verificato mentre i cittadini di di difetti Alicante non avevano ancora dimenticato la morte di un altro bambino a Campello in seguito a una scarica elettrica in un impianto analogo installato in tale localit(cid:224). lo studio ha inoltre dimostrato che i requisisti di controllo e di incidenti verificatisi nei parchi di Secondo uno studio finanziato dalla Commissione nel 1995, gli divertimento sono i tipi di incidenti del tempo libero che richiedono maggiori permanenze ospedaliere. Inoltre, ispezione delle attrezzature differiscono considerevolmente in tutti i Stati membri e che i postulati delle varie legislazioni nazionali sono abbastanza variabili. D(cid:146)altro lato la Commissione intendeva elaborare una direttiva che non ha mai il vertice di ultimato in quanto, sulla base di quanto ha affermato di fronte al Parlamento europeo, Edimburgo del 1992 ha modificato le priorit(cid:224) della Commissione ed essa ha quindi ritirato il progetto legislativo sui requisiti tecnici per i parchi di divertimento. Infine, l(cid:146)esecutivo comunitario ha deciso di incaricare l(cid:146)Organizzazione Europea per la Normalizzazione dell(cid:146)elaborazione di una norma europea con specifiche tecniche per le attrezzature dei parchi di divertimento. Da parte sua, in seguito all(cid:146)incidente di Alicante, l(cid:146)Organizzazione spagnola dei consumatori ha espresso la propria preoccupazione per il fatto che la normativa entrer(cid:224) in vigore soltanto dopo che sar(cid:224) approvata, vale a dire, tra due anni, ed ha denunciato che, nel caso della Spagna, si registra un inquietante vuoto giuridico in merito ai requisiti che devono rispettare i macchinari utilizzati a scopi ricreativi. La Commissione potrebbe specificare a quale fasi si trova il processo di promulgazione e di approvazione della normativa europea per i parchi dei divertimenti? I cittadini comunitari quanto potranno disporre di una regolamentazione a tale riguardo e secondo quali modalit(cid:224)? Tenendo conto della gravit(cid:224) degli incidenti che si sono verificati in tali impianti, cosa pensa di fare la Commissione per agevolare l(cid:146)applicazione in tutto il territorio comunitario della normativa che verr(cid:224) approvata? Non ritiene la Commissione che dovrebbe sottoporre al riesame la sua decisione del 1992 allo scopo di dotare tale normativa dello status di direttiva comunitaria? Risposta data dal signor Liikanen in nome della Commissione (4 novembre 1999) La Commissione condivide pienamente le preoccupazioni dell(cid:146)onorevole parlamentare concernenti la sicurezza nei parchi di divertimento, tanto piø che essa concerne in genere dei bambini. La Commissione Ł particolarmente sensibile all(cid:146)incidente verificatosi recentemente che ha comportato la morte di un bambino di quattro anni. Gli elementi sui quali l(cid:146)onorevole parlamentare basa l(cid:146)analisi della situazione coincidono con quelli forniti dalla Commissione, in particolare nel quadro delle risposte date alle interrogazioni E-3167/98 della sig. ra Pollack (1) e H-0669/97 del signor Willockx nell(cid:146)ora delle interrogazioni della sessione del settembre 1997 del Parlamento (2). C 170 E/82 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 Per maggiore precisione, se dallo studio del 1995 cofinanziato dalla Commissione dovesse risultare che gli incidenti relativi a questo tipo di attivit(cid:224) ricreative comportano un tasso medio di permanenza ospedaliera del 7,8 % rispetto alla media del 5,5 % di tutte le altre cause repertoriate dal Sistema europeo di sorveglianza degli incidenti domestici e del tempo libero (Ehlass 1987-1988), tali incidenti rappresente- rebbero l(cid:146)1,2 % degli incidenti registrati, una proporzione che include probabilmente anche gli incidenti verificatisi nei campi di giochi. Dato che le conclusioni del Consiglio europeo di Edimburgo del 1992 non sono state rimesse in causa, la Commissione intende proseguire la sua azione intrapresa quando essa ha conferito al Centro europeo di normalizzazione (CEN) il mandato di elaborare norme armonizzate per i parchi di divertimento. Attualmente, dovrebbero iniziare nel primo semestre dell(cid:146)anno prossimo. le informazioni comunicate dal CEN indicano che le inchieste concernenti queste norme (1) GU C 135 del 14. 5. 1999. (2) Discussioni del Parlamento (settembre 1997). (2000/C 170 E/094) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1723/99 di Marie-Noºlle Lienemann (PSE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Adozione di strumenti per lottare contro il predominio americano su Internet In che modo pu(cid:242) l(cid:146)Unione europea far fronte all(cid:146)installazione dell(cid:146)Internet detto «della seconda genera- zione»? Come pu(cid:242) l(cid:146)Unione europea garantire l(cid:146)attuazione di veri e propri programmi di coordinamento dei laboratori di ricerca, l(cid:146)assegnazione di fondi supplementari e necessari all(cid:146)affermazione della presenza europea, a fronte dell(cid:146)impresa americana, nelle infrastrutture di Internet? Risposta data da Erkki Liikanen a nome della Commissione (29 novembre 1999) Se l(cid:146)Europa vuole partecipare pienamente al futuro sviluppo di Internet, Ł essenziale che vi coinvolga attivamente i suoi ricercatori e scienziati. A tal fine, la Comunit(cid:224) sponsorizza ricerche avanzate nel settore, in modo da garantire che l(cid:146)Europa sia, da questo punto di vista, all(cid:146)avanguardia. Nell(cid:146)ambito del primo invito del programma IST («Tecnologie per la societ(cid:224) dell(cid:146)informazione») del quinto programma quadro, sono gi(cid:224) stati erogati circa 300 milioni di € a favore di 138 diversi progetti di ricerca che insieme stanno mettendo a punto la prossima generazione delle tecnologie di rete e le applicazioni per sfruttarne le potenzialit(cid:224). Si tratta di un settore che nel corso dell(cid:146)attuale programma quadro (1999-2002) rivestir(cid:224) probabilmente un ruolo di primaria importanza. Il gruppo di esperti IST, che fornisce alla Commissione una consulenza sulla messa a punto del programma, ha individuato una serie di settori chiave dove l(cid:146)industria europea ha la possibilit(cid:224) di diventare leader mondiale, come, ad esempio, le tecnologie per Internet legate alla telefonia mobile e alle fibre ottiche. Tali priorit(cid:224) verranno riprese nel programma di lavoro del prossimo anno. Tuttavia, non si tratta soltanto di una questione tecnologica. Esistono anche importanti aspetti legali e legati al costante sviluppo di Internet che la Comunit(cid:224) sta esaminando con attenzione. In normativi particolare, la Comunit(cid:224) sta riconsiderando il suo modo di disciplinare il settore, per fornire una certezza giuridica e quindi agevolare lo sviluppo di una nuova serie di servizi, specie nel contesto del commercio elettronico. Lo scopo generale di tali attivit(cid:224) Ł garantire in questo settore un mercato europeo aperto e competitivo. Il 10 novembre 1999 la Commissione ha adottato la comunicazione «Verso un nuovo quadro per l(cid:146)infrastruttura delle comunicazioni elettroniche e i servizi correlati. Esame 1999 del quadro normativo delle comunicazioni». Tale comunicazione definisce la posizione della Commissione per quanto riguarda il nuovo quadro giuridico per l(cid:146)insieme delle infrastrutture delle comunicazioni elettroniche e i servizi la Commissione correlati, e avvia una consultazione pubblica. A seguito della consultazione pubblica,


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1714/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Munantuottajien ilmastotuki.

eurovoc_concepts:
State aid
Sweden
agricultural production
competition policy
egg
frigid zone
intensive livestock farming
laying poultry
peripheral region
terms for aid

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/11 v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksista. Sama periaate todetaan 19. hein(cid:228)kuuta 1999 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 1999/74/EY (3), joka korvaa neuvoston direktiivin 88/166/ETY ja jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot voivat perustamissopimuksen yleisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) noudattaen pit(cid:228)(cid:228) voimassa tai soveltaa alueellaan t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) tiukempia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) munivien kanojen suojelemiseksi. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) direktiivin tavoitteena on vahvistaa el(cid:228)inten hyvinvointia koskevat v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset. J(cid:228)senvaltiot voivat t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi halutessaan s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) tiukempia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), jos niiss(cid:228) noudatetaan perus- tamissopimuksen yleisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) periaate on Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen asiassa C-128/94, H(cid:246)nig, 19. 10. 1995 antaman tuomion mukainen. Jotkin el(cid:228)inten hyvinvoinnin lis(cid:228)(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t n(cid:228)k(cid:246)kohdat, kuten paremmat elintilat, voivat kielt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) vaikuttaa tuotantokustannuksiin, mutta Amsterdamin sopimukseen liitetyss(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjassa N:o 33 edellyte- t(cid:228)(cid:228)n kuitenkin, ett(cid:228) komissio ja j(cid:228)senvaltiot ottavat liikenne-, yhten(cid:228)ismarkkina- ja tutkimuspolitiikkaa laatiessaan t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti huomioon el(cid:228)inten hyvinvoinnin vaatimukset. Edell(cid:228) mainitun perusteella ei siten n(cid:228)yt(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsema nykyinen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) rikkoisi el(cid:228)inten hyvinvointia tai maatalouden yhteist(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestely(cid:228) koskevaa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). (1) (2) (3) EYVL L 270, 14. 12. 1970. EYVL L 74, 19. 3. 1988. EYVL L 203, 3. 8. 1999. (2000/C 225 E/013) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1714/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Munantuottajien ilmastotuki Pohjois-Ruotsin munantuottajille maksetaan erityist(cid:228) Norrland-tukea kylm(cid:228)st(cid:228) ilmastosta ja pitkist(cid:228) et(cid:228)i- syyksist(cid:228) johtuvien haittojen korvaamiseksi. Tuki maksetaan kanojen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mukaan. EU on vaatinut, ett(cid:228) tukea pienennet(cid:228)(cid:228)n kilpailusyist(cid:228). Onko t(cid:228)m(cid:228) kohtuullista, sill(cid:228) alueen tuotanto on alhaisempi kuin sen kulutus? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1999) Liittymisasiakirjan 142 artiklan mukaisesti komissio antaa Ruotsille luvan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) pitk(cid:228)aikaista kansallista tukea sen varmistamiseksi, ett(cid:228) maataloutta pidet(cid:228)(cid:228)n yll(cid:228) alueilla, jotka k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t 62. leveyspiirin pohjois- puolella sijaitsevat maatalousalueet ja er(cid:228)(cid:228)t l(cid:228)hialueet, joilla vallitsevat vastaavanlaiset maatalouden harjoit- tamisen erityisen vaikeaksi tekev(cid:228)t ilmasto-olosuhteet. N(cid:228)it(cid:228) tukia on my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) erityisesti perinteisen alkutuotannon ja jalostuksen yll(cid:228)pit(cid:228)miseksi, kyseisten tuotteiden markkinoille saattamisen helpottamiseksi sek(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun ja maaseudun s(cid:228)ilytt(cid:228)misen varmistamiseksi. Tuet eiv(cid:228)t saa johtaa tuotannon kasvuun (fyysiset rajoitukset) tai liittymist(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) vertailuaikana todetun kokonaistuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvuun (rahalliset rajoitukset). Pitk(cid:228)aikaiset kansalliset tuet sallittiin siis liittymisasiakirjan 142 artiklan mukaisesti eik(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (entiset 92 ja 93 artikla) perusteella. Komissio m(cid:228)(cid:228)ritteli pitk(cid:228)aikaisten kansallisten tukien j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) Ruotsin pohjoisten alueiden maatalou- delle tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 96/228/EY muuttamisesta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 tekem(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 97/557/EY (1) Ruotsin pohjoiset alueet ja vertailujakson, johda tuotannon tai kokonaistuen kasvuun, my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen muodon ja tason sek(cid:228) maataloustuotannon tason, jonka ylitt(cid:228)minen johtaa tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)hent(cid:228)miseen. jota k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n varmistamaan, ettei tuki C 225 E/12 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Ruotsi panee t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n nk. Norrland-tuella, jolla jatketaan ennen liittymist(cid:228) voimassa ollutta tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) tukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n kutakin vaihdettua munivaa kanaa kohden. Tuelle on asetettu kansallinen raja, jonka mukaan tukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n vasta 1000 munivasta kanasta alkaen vuodessa. Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n tuen ja tuotannon enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t vertailujakson perusteella. Jos t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano tapahtuu komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti, ainoastaan tuotannon enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ylitty- minen voisi johtaa vaatimukseen v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) tukea. T(cid:228)ll(cid:246)in Ruotsin on mainitun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 4 artiklan mukaisesti v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228) suhteellisesti seuraavana vuonna kyseisille tuotteille my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) tukia. Liittymisasiakirjan 142 artiklan p(cid:228)(cid:228)periaate on perinteisen maataloustoiminnan yll(cid:228)pit(cid:228)minen pohjoisilla alueilla eik(cid:228) tuotannon lis(cid:228)(cid:228)minen kyseisen tuen avulla. (1) EYVL L 230, 21. 8. 1997. (2000/C 225 E/014) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1715/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Yhdysvaltojen salaisten palvelujen valvonta Internetiss(cid:228) Anglo-amerikkalaisen kansalaisten v(cid:228)lisen viestinn(cid:228)n tarkkailuohjelman Echelonin j(cid:228)lkeen NSA (National Security Agency) ja CIA, toteuttaessaan National Security Councilin luomaa (cid:148)United States National Plan for Information System Protection(cid:148) -ohjelmaa, pystyv(cid:228)t (cid:148)liittovaltion tunkeilijoita valvovan verkon (Fidnet)(cid:148) v(cid:228)lityksell(cid:228) tarkkailemaan kaikkia Internetin kautta tulevia tietoja ja viestint(cid:228)(cid:228) maailmalla. Miten komissio aikoo turvata unionin kansalaisten ja yritysten yksityisyyden t(cid:228)lt(cid:228) uudelta yksil(cid:246)n ja kaupan vapauden rikkomukselta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1999) Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 24. lokakuuta 1995 direktiivin 95/46/EY yksil(cid:246)iden suojelusta henkil(cid:246)tietojen k(cid:228)sittelyss(cid:228) ja n(cid:228)iden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (1) ja 15. joulukuuta 1997 direktiivin 97/66/EY henkil(cid:246)tietojen k(cid:228)sittelyst(cid:228) ja yksityisyyden suojasta televiestinn(cid:228)n alalla (2). N(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika p(cid:228)(cid:228)ttyi 24. lokakuuta 1998. Molempien direktiivien tarkoituksena on varmis- taa luonnollisten henkil(cid:246)iden oikeudet ja vapaudet (cid:129) ja erityisesti heid(cid:228)n oikeutensa yksityisyyteen (cid:129) henkil(cid:246)tietojen k(cid:228)sittelyn yhteydess(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) direktiivit liittyv(cid:228)t mit(cid:228) ilmeisimmin arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kirjallisessa kysymyksess(cid:228)(cid:228)n mainitsemiin ongelmiin. Niiden soveltamisala rajoittuu luonnollisesti EY:n perustamissopimukseen sis(cid:228)lty- viin kysymyksiin, ja molemmissa direktiiveiss(cid:228) sallitaan poikkeuksia erityisten etujen suojelemiseksi. T(cid:228)ll(cid:246)in on kyse esimerkiksi yleisest(cid:228) turvallisuudesta tai rikollisen toiminnan ehk(cid:228)isemisest(cid:228), tutkinnasta ja syytteeseenpanosta. Kansalainen, joka tuntee yksityisyytt(cid:228)(cid:228)n loukatun, voi joko tehd(cid:228) valituksen asiano- maisen j(cid:228)senvaltion tietosuojeluviranomaisille tai saattaa asian j(cid:228)senvaltion oikeusistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. Puuttuminen v(cid:228)itettyyn kansallisista turvallisuussyist(cid:228) tapahtuvaan viestinn(cid:228)n tarkkailuun ei kuulu EY:n perustamissopimuksessa m(cid:228)(cid:228)riteltyyn komission toimivaltaan. T(cid:228)lt(cid:228) osin kysyj(cid:228)(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n tutustumaan komission vastauksiin kirjallisiin kysymyksiin E-1039/98 (3) ja E-1040/98 (4) (esitt(cid:228)j(cid:228) Nel B. M. van Dijk), E- 1306/98 (5) (esitt(cid:228)j(cid:228)t Cristiana Muscardini et alii), E-1429/98 (6) (esitt(cid:228)j(cid:228) Daniela Raschhofer), E-1776/98 (7) (esitt(cid:228)j(cid:228) Lucio Manisco) ja E-1987/98 (8) (esitt(cid:228)j(cid:228) Nikitas Kaklamanis) sek(cid:228) parlamentin vuoden 1998 joulu-


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2052/1999 της Επιτροπής, της 29ης Σεπτεμβρίου 1999, για καθορισμό του μέγιστου ποσού της επιστροφής κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης για την 9η τμηματική δημοπρασία που πραγματοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δημοπρασίας του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: L 255/16 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 30. 9. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2052/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Σεπτεµβρίου 1999 για καθορισµό του µέγιστου ποσού της επιστροφής κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης για την 9η τµηµατική δηµοπρασία που πραγµατοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δηµοπρασίας του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1489/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2038/1999 του Συµβουλίου, της 13ης Σεπτεµβρίου 1999, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης (1), και ιδίως το άρθρο 18 παράγραφος 5 δεύτερο εδάφιο, ιδίως, η κατάσταση και η προβλεπόµενη εξέλιξη της αγοράς της ζάχαρης στην Κοινότητα και στη διεθνή αγορά· (3) (4) ότι, µετά από εξέταση των προσφορών, πρέπει να θεσπι- στούν για την 9η τµηµατική δηµοπρασία οι διατάξεις που αναφέρονται στο άρθρο 1· ότι η επιτροπή διαχείρισης ζάχαρης δεν διατύπωσε γνώµη στην προθεσµία που όρισε ο πρόεδρός της, Εκτιµώντας: ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: (1) (2) ότι, δυνάµει του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1489/1999 της Επιτροπής, της 7ης Ιουλίου 1999, περί διαρκούς δηµοπρα- σίας για τον καθορισµό των εισφορών ή/και των επιστροφών κατά την εξαγωγή λευκής ζάχαρης (2), την εξαγωγή της ζάχαρης αυτής· ότι, κατά τις διατάξεις του άρθρου 9 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1489/1999, καθορίζεται ένα µέγιστο ποσό επιστροφής κατά την εξαγωγή, κατά περίπτωση, για την εν λόγω τµηµατική δηµοπρασία, αφού ληφθούν υπόψη, Άρθρο 1 Για την 9η τµηµατική δηµοπρασία λευκής ζάχαρης, που πραγµατο- ποιείται σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1489/1999, το ανώτατο ποσό της επιστροφής κατά την εξαγωγή καθορίζεται σε 52,052 EUR/100 kg. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 30 Σεπτεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 29 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 252 της 25. 9. 1999, σ. 1. (2) ΕΕ L 172 της 8. 7. 1999, σ. 27


title: Verordening (EG) nr. 2050/1999 van de Commissie van 29 september 1999 tot wijziging van de Verordeningen (EG) nr. 1666/98, (EG) nr. 1667/98, (EG) nr. 1735/98, (EG) nr. 1758/98, (EG) nr. 1759/98, (EG) nr. 1760/98, (EG) nr. 2198/98, (EG) nr. 1066/1999, (EG) nr. 1067/1999, (EG) nr. 1392/1999, (EG) nr. 1393/1999, (EG) nr. 1704/1999 en (EG) nr. 1855/1999, inzake de opening van permanente openbare inschrijvingen voor de uitvoer van granen die in het bezit zijn van een aantal interventiebureaus

eurovoc_concepts:
award of contract
cereals
export
intervention agency

text: 30. 9. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 255/13 VERORDENING (EG) Nr. 2050/1999 VAN DE COMMISSIE van 29 september 1999 tot wĳziging van de Verordeningen (EG) nr. 1666/98, (EG) nr. 1667/98, (EG) nr. 1735/98, (EG) nr. 1758/98, (EG) nr. 1759/98, (EG) nr. 1760/98, (EG) nr. 2198/98, (EG) nr. 1066/1999, (EG) nr. 1067/1999, (EG) nr. 1392/1999, (EG) nr. 1393/1999, (EG) nr. 1704/1999 en (EG) nr. 1855/1999, inzake de opening van permanente openbare inschrĳvingen voor de uitvoer van granen die in het bezit zĳn van een aantal interventiebureaus DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), en met name op artikel 5, (1) (2) Overwegende dat in Verordening (EEG) nr. 2131/93 van de Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 39/1999 (4), de procedures en de voorwaarden voor de verkoop van granen door de interventiebureaus zĳn vastgesteld; Overwegende dat de laatste deelinschrĳving van de openbare inschrĳvingen die zĳn geopend bĳ de Verorde- ningen (EG) nr. 1666/98 (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1767/1999 (6), (EG) nr. 1667/ 98 (7), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1507/1999 (8), (EG) nr. 1735/98 (9), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1144/1999 (10), (EG) nr. 1758/ 98 (11), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1966/1999 (12), (EG) nr. 1759/98 (13), laatstelĳk gewĳ- zigd bĳ Verordening (EG) nr. 1768/1999 (14), (EG) nr. 1760/98 (15), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1967/1999 (16), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1822/1999 (18), (EG) nr. 1066/1999 (19), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. (EG) nr. 2198/98 (17), (EG) nr. 1067/1999 (20), gewĳzigd bĳ 1144/1999, Verordening (EG) nr. 1144/1999, (EG) nr. 1392/ 1999 (21), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1660/ 1999 (22), (EG) nr. 1704/ 1999 (24) en (EG) nr. 1855/1999 (25) van de Commissie, later dient plaats te vinden; (EG) nr. 1393/1999 (23), (3) Overwegende dat de in deze verordening vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 (EG) nr. 1735/98, (EG) nr. 1758/98, Artikel 5, lid 3, van de Verordeningen (EG) nr. 1666/98, (EG) nr. 1667/98, (EG) nr. 1759/98, (EG) nr. 1760/98, (EG) nr. 2198/98, (EG) nr. 1066/ 1999, (EG) nr. 1067/1999, (EG) nr. 1392/1999, (EG) nr. 1393/ (EG) nr. 1704/1999 en (EG) nr. 1855/1999, wordt 1999, vervangen door de volgende tekst: „3. 9. 00 uur (tĳd van Brussel). ”. De laatste deelinschrĳving loopt af op 25 mei 2000 om Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 september 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 191 van 31. 7. 1993, blz. 76. (4) PB L 5 van 9. 1. 1999, blz. 64. (5) PB L 211 van 29. 7. 1998, blz. 12. (6) PB L 211 van 11. 8. 1999, blz. 26. (7) PB L 211 van 29. 7. 1998, blz. 17. (8) PB L 175 van 10. 7. 1999, blz. 23. (9) PB L 217 van 5. 8. 1998, blz. 13. (10) PB L 137 van 1. 6. 1999, blz. 20. (11) PB L 221 van 8. 8. 1998, blz. 3. (12) PB L 244 van 16. 9. 1999, blz. 18. (13) PB L 221 van 8. 8. 1998, blz. 8. (14) PB L 211 van 11. 8. 1999, blz. 28. (15) PB L 221 van 8. 8. 1998, blz. 13. (16) PB L 244 van 16. 9. 1999, blz. 20. (17) PB L 277 van 14. 10. 1998, blz. 9. (18) PB L 221 van 21. 8. 1999, blz. 3. (19) PB L 130 van 26. 5. 1999, blz. 3. (20) PB L 130 van 26. 5. 1999, blz. 9. (21) PB L 163 van 29. 6. 1999, blz. 21. (22) PB L 197 van 29. 7. 1999, blz. 15. (23) PB L 163 van 29. 6. 1999, blz. 26. (24) PB L 201 van 31. 7. 1999, blz. 46. (25) PB L 228 van 28. 8. 1999, blz. 3


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2051/1999 av den 29 september 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: L 255/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 9. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2051/1999 av den 29 september 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 2. produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 30 september 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 september 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. 30. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 255/15 till kommissionens förordning av den 29 september 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 999 628 999 052 999 052 388 512 524 528 999 052 064 400 999 064 388 400 800 804 999 052 064 388 999 052 999 060 064 066 400 624 999 52,5 52,5 125,1 125,1 62,9 62,9 75,8 69,9 61,0 56,2 71,9 67,0 106,5 75,2 234,6 138,8 37,9 57,2 44,5 185,5 41,8 73,4 84,5 60,8 181,1 108,8 113,7 113,7 60,3 62,8 68,0 119,0 192,4 100,5 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2645/98 (EGT L 335, 10. 12. 1998, s. 22). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1703/99 υποβολή: Raffaele Costa (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Σχέδιο προϋπολογισμού 2000 ‐ δαπάνες για ειδικές αποστολές προσωπικού των Κοινοτήτων.

eurovoc_concepts:
European official
European school
administrative expenditure (EU)
allowances and expenses
draft budget (EU)
financial control
pension scheme

text: C 225 E/8 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Eja·lloy, o·son afora· thn odhgi·a 91/271/EOK toy Symboyli·oy thw 21hw Mai(cid:138)oy 1991 gia thn epejergasi·a tvn astikv·n lyma·tvn (3), h Epitroph· ypenuymi·zei sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti efo·son h Ella·da den e·xei ori·sei tiw eyai·suhtew perioxe·w (sy·mfvna me to a·ruro 5 thw en lo·gv odhgi·aw), apofa·sise ton Ioy·lio toy 1999 na prosfy·gei sto Dikasth·rio me ba·sh to a·ruro 226 thw synuh·khw EK (prv·hn a·ruro 169). `llvste, h Epitroph· ane·kauen yposth·rize tiw ene·rgeiew kai tiw egkatasta·seiw me tiw opoi·ew epizhtei·tai h epejergasi·a tvn astikv·n kai biomhxanikv·n apoblh·tvn sthn Ella·da, kauv·w kai h prostasi·a tvn aktv·n. Ana·loga me th fy·sh toyw, ta shmerina· e·rga sygxrhmatodotoy·ntai ei·te apo· to Tamei·o Synoxh·w ei·te apo· ta epixeirhsiaka· progra·mmata (EP) toy koinotikoy· plaisi·oy sth·rijhw 1994-1999 gia thn Ella·da, sta opoi·a sygkatale·gontai to EP «Periba·llon» kauv·w kai ta EP poy proori·zontai gia tiw 13 ellhnike·w perioxe·w. Syndromh· ston tome·a ayto· e·dvsan epi·shw kai a·lla koinotika· me·sa, o·pvw to LIFE. H Epitroph· ejeta·zei tv·ra thn ellhnikh· pro·tash gia to koinotiko· plai·sio sth·rijhw thw perio·doy programmati- smoy· 2000-2006, sto opoi·o bebai·vw ua perilhfuoy·n oi sygxrhmatodoth·seiw e·rgvn me skopo· thn ejygi·ansh tvn epifaneiakv·n yda·tvn. Eja·lloy, ei·nai praktikv·w be·baio o·ti to Tamei·o Synoxh·w ua ejakoloyuh·sei na parembai·nei sta e·rga toy ty·poy aytoy·. (cid:211)son afora· eidiko·tera ton ko·lpo thw Eleysi·naw, ua mporoy·san na sygxrhmatodothuoy·n, kata· thn prosexh· peri·odo programmatismoy·, e·rga ejygi·anshw astikv·n kai biomhxanikv·n lyma·tvn, efo·son oi ellhnike·w arxe·w diatypv·soyn prow toy·to tiw endedeigme·new prota·seiw. (1) (2) (3) EE L 230 thw 5. 8. 1982. EE L 10 thw 14. 1. 1997. EE L 135 thw 30. 5. 1991. (2000/C 225 E/009) GRAPTH ERVTHSH E-1702/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Sxe·dio proy¤ pologismoy· 2000-dapa·new gia to prosvpiko· tvn Koinoth·tvn To 1998 ue·sh «dapa·new gia to prosvpiko· tvn Koinoth·tvn» ei·xe proikodo·thsh y·coyw 1. 641. 555. 000 Ecu (3. 100 dis. lire·tew). Gia poioy·w lo·goyw proble·petai to 2000 h dapa·nh a·nv tvn 202 ekatommyri·vn eyrv· epiple·on (400 dis. lire·tew peri·poy) pernv·ntaw apo· mi·a dapa·nh 3. 100 dis. se 3. 500 dis. lire·tew; Zhtei·tai apo· thn Epitroph· na katasth·sei gnvstoy·w toyw lo·goyw thw ay·jhshw ayth·w kai na dv·sei mi·a ejh·ghsh ypo· to pri·sma thw lito·thtaw poy anh·ggeile o pro·edrow Rrodi, h opoi·a ua epe·bale anti·ueta sthn Epitroph· na diathrh·sei tiw proble·ceiw ento·w tvn ori·vn toy 1998. (2000/C 225 E/010) GRAPTH ERVTHSH E-1703/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Sxe·dio proy¤ pologismoy· 2000 (cid:129) dapa·new gia eidike·w apostole·w prosvpikoy· tvn Koinoth·tvn To 1998 dapanh·uhkan gia sygkekrime·new apostole·w prosvpikoy· tvn Koinoth·tvn 246. 138. 470 E (477 dis. lire·tew). Mporei· na anafe·rei h Epitroph· gia poioy·w lo·goyw to 2000 proble·petai h dapa·nh 31. 400. 000 eyrv· epiple·on (60 dis. lire·tew peri·poy) pernv·ntaw apo· ta 246 ekat. Ecu se poso·n a·nv tvn 277 ekat. Ecu (dhladh· apo· 477 se a·nv tvn 530 dis. liretv·n);


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1703/99 af Raffaele COSTA Budgetforslag 2000 - udgifter til tjenesterejser for personer, der er knyttet til fællesskabsinstitutionerne

eurovoc_concepts:
EU expenditure
draft budget (EU)

text: C 27 E/164 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 Den nuv(cid:230)rende aftale drejer sig om aktioner, der er planlagt frem til den 30. april 2000. Det nuv(cid:230)rende program omfatter 52 indl(cid:230)g p(cid:229) ca. 2 minutter, 222 indl(cid:230)g p(cid:229) 3 1/2 minut til forl(cid:230)ngelse af nyhedsud- sendelser, 64 informative indl(cid:230)g p(cid:229) 8 minutter om de praktiske virkninger for borgerne af de vigtigste europ(cid:230)iske politikker, hvoraf 22 om euroen, og 9 indl(cid:230)g p(cid:229) 13 minutter, der skal dreje sig om spłrgsm(cid:229)l vedrłrende udenrigspolitik. En oversigt over dette forelłbige program sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets general-sekretariat. Kommissionen varetager styringen og koordineringen af aktionen inden for rammerne af et internt evalueringssystem og regelm(cid:230)ssige opfłlgningsmłder med Euronews, som repr(cid:230)sentanter for Parlamentet deltager i. F(cid:230)llesskabet og Euronews har hver is(cid:230)r i fuldt omfangg reproduktionsrettigheder og rettigheder for en ikke-kommerciel genudsendelse af produktionerne. Inden for disse rammer fłrer Kommissionen tilsyn med, at Euronews garanterer de udsendte informationers nłjagtighed og ligev(cid:230)gt, is(cid:230)r i spłrgsm(cid:229)let om de europ(cid:230)iske institutioners holdning og aktion. Euronews har dog samtidig i sin egenskab af uafh(cid:230)ngig TV-kanal fuld garanti for, at det samlede forlłb respekterer pressefriheden. Det fłlger heraf, at F(cid:230)llesskabet ud over denne TV-kanals egen udsendelse af produkterne nyder godt af virkeliggłrelsen af disse audiovisuelle produkter, som det p(cid:229) et senere tidspunkt kan genanvende for at udfylde og berige indholdet i dets andre audiovisuelle initiativer. De samlede programmer genudsendes s(cid:229)ledes over satellit transmission og stilles s(cid:229)ledes direkte til r(cid:229)dighed for udnyttelse i 900 fjernsynskanaler i 47 lande, hvortil kommer de 500 institutioner, der anvender programmerne Europe by Satellite (EBS), og programmerne udgłr en tematisk audiovisuel ressource, der kan udnyttes direkte af foredragsholdere, repr(cid:230)sentationer, Kommissionens besłgsprogrammer og Kom- missionens 125 delegationer rundt om i verden. (2000/C 27 E/200) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1702/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Budgetforslag 2000 (cid:129) udgifter vedrłrende personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstitutionerne P(cid:229) F(cid:230)llesskabets 1998-budget var der opfłrt 1. 641. 555. 000 ecu (3. 100 mia. italienske lire) til udgifter vedrłrende personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstitutionerne. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor det i 2000 planl(cid:230)gges at forhłje disse udgifter med over 202 mio. euro (ca. 400 mia. italienske lire), svarende til en udgiftsstigning fra 3. 100 til 3. 500 mia. italienske lire? Kan Kommissionen oplyse, hvad (cid:229)rsagerne til denne stigning er og redegłre n(cid:230)rmere for dem i lyset af den łkonomiske stramning, som Prodi har bekendtgjort, og som derimod ville głre det nłdvendigt for Kommissionen at holde udgifterne p(cid:229) 1998-niveau? (2000/C 27 E/201) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1703/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Budgetforslag 2000 (cid:129) udgifter til tjenesterejser for personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstitutio- nerne I 1998 brugte F(cid:230)llesskabet 246. 138. 470 ecu (svarende til 477 mia. italienske lire) til tjenesterejser for personer, der er knyttet il f(cid:230)llesskabsinstitutionerne


title: WRITTEN QUESTION E-1703/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission. Draft budget 2000 ‐ expenditure resulting from special functions carried out by the Commission.

text: C 225 E/8 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 On Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (3) the Commission reminds the Honourable Member that in view of Greece(cid:146)s failure to identify sensitive areas (as required by Article 5 of the Directive) it decided in July 1999 to bring the matter before the Court of Justice under Article 226 (formerly 169) of the EC Treaty. The Commission has always supported the provision of domestic and industrial waste water treatment in Greece and protection of coastlines. Depending on their nature projects at present are part-financed either from the Cohesion Fund or through operational programmes (OP) under the 19941999 Community support framework for Greece. These include the Environment OP and the OPs for the 13 Greek regions. Support has also been given through other Community instruments such as LIFE. The Commission is now examining Greece(cid:146)s proposal for the Community support framework for the 2000-2006 programming period. This will certainly include part-financing of projects to clean up surface waters. It is also virtually certain that Cohesion Fund support will continue for projects of this type. Treatment facilities for domestic and industrial waste water discharged into the Gulf of Elefsina can therefore be part-financed during the next programming period if the Greek authorities make appropriate proposals. (1) OJ L 230, 5. 8. 1982. (2) OJ L 10, 14. 1. 1997. (3) OJ L 135, 30. 5. 1991. (2000/C 225 E/009) WRITTEN QUESTION E-1702/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission (29 September 1999) Subject: Draft budget 2000 (cid:129) expenditure relating to persons working with the Commission In 1998, the budget heading (cid:145)expenditure relating to persons working with the institution(cid:146) Commission) was ECU 1 641 555 000 (ITL 3 100 billion). (i. e. the Why is this expenditure set to increase from ITL 3 100 billion to ITL 3 500 billion in 2000 (cid:129) a rise of over EUR 202 million (approximately ITL 400 billion)? In the light of the austerity heralded by Mr Prodi, whereby the Commission was supposed to keep expenditure within 1998 levels, can the Commission explain the reasons for this increase? (2000/C 225 E/010) WRITTEN QUESTION E-1703/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission (29 September 1999) Subject: Draft budget 2000 (cid:129) expenditure resulting from special functions carried out by the Commission In 1998 ECU 246 138 470 (ITL 477 billion) were spent on (cid:145)special functions carried out by the institution(cid:146) (i. e. the Commission). Can the Commission say why this expenditure is set EUR 277 million (i. e. EUR 31 400 000 (approximately ITL 60 billion)? from ITL 477 billion to over 530 billion) to increase from EUR 246 million to over rise of in 2000 (cid:129) a


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1702/99 dell'on. Raffaele COSTA Progetto di bilancio 2000 - Spese concernenti le persone facenti parte delle Comunità

eurovoc_concepts:
European official
administrative expenditure (EU)
draft budget (EU)

text: C 27 E/164 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 La convenzione attuale riguarda azioni previste fino al 30 aprile 2000. La programmazione prevede 52 spot di circa due minuti, 222 emissioni di tre minuti (cid:129) 30 successive ai bollettini di attualit(cid:224) (cid:129) 64 settimanali di informazione di 8 minuti sugli effetti pratici per i cittadini delle principali politiche europee (cid:129) di cui 22 sull(cid:146)euro (cid:129) 9 settimanali di 13 minuti sulle questioni attinenti alle relazioni esterne. Una tabella riguardante la programmazione prevista Ł stata inviata direttamente all(cid:146)Onorevole Parlamentare e al Segretariato generale del Parlamento. La Commissione cura la direzione e il coordinamento dell(cid:146)azione nel quadro di un dispositivo di valutazione interna e di una riunione periodica di controllo con Euronews alla quale partecipano rappresentanti del Parlamento. La Comunit(cid:224) ed Euronews dispongono ciascuno dell(cid:146)integralit(cid:224) dei diritti di riproduzione e di ridiffusione non commerciale delle produzioni. In tale quadro, la Commissione controlla che Euronews garantisca l(cid:146)esattezza e l(cid:146)equilibrio delle informazioni diffuse segnatamente per quanto attiene alla posizione e all(cid:146)azione delle istituzioni europee. Ci(cid:242) avviene peraltro nel quadro del rispetto della libert(cid:224) editoriale di cui Euronews, quale emittente indipendente, conserva l(cid:146)intera garanzia. Da tale attivit(cid:224) risulta che oltre alla diffusione attraverso l(cid:146)emittente stessa, la Commissione beneficia anche della realizzazione di prodotti audiovisivi che essa pu(cid:242) riutilizzare successivamente per alimentare e migliorare i contenuti delle sue altre iniziative audiovisive. Cos(cid:236), ad esempio, l(cid:146)integralit(cid:224) dei programmi viene ridiffusa attraverso il dispositivo di trasmissione satellitare e quindi messa direttamente a disposizione tramite 900 emittenti televisive in 47 paesi ai quali vengono ad aggiungersi i 500 organismi utilizzatori dei programmi Europe by Satellite (EBS); i programmi costituiscono una risorsa audiovisiva tematica direttamente utilizzabile dai conferenzieri, dalle rappresen- tanze, dai programmi di visita della Commissione, nonchØ dalle 125 delegazioni della Commissione nel mondo. (2000/C 27 E/200) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1702/99 di Raffaele Costa (PPE-DE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Progetto di bilancio 2000 (cid:129) Spese concernenti le persone facenti parte delle Comunit(cid:224) Nel 1998 la voce «spese concernenti le persone facenti parte delle Comunit(cid:224)» Ł stata di 1. 641. 555. 000 ecu (3. 100 miliardi di Lire italiane). Si chiede per quali ragioni nel 2000 si prevede di spendere oltre 202 milioni di euro in piø (circa 400 miliardi di Lire italiane), passando da una spesa di 3. 100 miliardi a 3. 500 miliardi di Lire italiane. Si chiede alla Commissione di rendere note le regioni di tale aumento e di darne una spiegazione alla luce del rigore annunciato da Prodi, che imporrebbe invece alla Commissione di mantenere le previsioni entro i limiti del 1998. (2000/C 27 E/201) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1703/99 di Raffaele Costa (PPE-DE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Progetto di bilancio 2000 (cid:129) Spese per missioni specifiche di persone delle Comunit(cid:224) Nel 1998 sono stati spesi per missioni specifiche di persone delle Comunit(cid:224) 246. 138. 470 ecu (corrispon- denti a 477 miliardi di Lire italiane)


title: Regulamento (CE) n° 2058/1999 da Comissão, de 29 de Setembro de 1999, que fixa as restituições à exportação de azeite

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

text: L 255/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 9. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2058/1999 DA COMISSÃO de 29 de Setembro de 1999 que fixa as restituições à exportação de azeite A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento n. o 136/66/CEE do Conselho, de 22 de Setembro de 1966, que estabelece uma organização comum de mercado no sector das matérias gordas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1638/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 3. o, (1) (2) (3) (4) Considerando que, nos termos do artigo 3. o do Regula- mento n. o 136/66/CEE, quando o preço na Comunidade for superior às cotações mundiais, a diferença entre esses preços pode ser coberta por uma restituição à expor- tação de azeite para países terceiros; Considerando que as modalidades relativas à fixação e concessão da restituição à exportação de azeite se deter- minaram no Regulamento (CEE) n. o 616/72 da Comissão (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) n. o 2962/77 (4); Considerando que, nos termos do n. o 3 do artigo 3. o do Regulamento n. o 136/66/CEE, a restituição deve ser a mesma em relação a toda a Comunidade; Considerando que, nos termos do n. o 4 do artigo 3. o do Regulamento n. o 136/66/CEE, a restituição para o azeite deve ser fixada tendo em consideração a situação e as perspectivas de evolução, no mercado da Comunidade, dos preços do azeite e das disponibilidades, bem como os preços do azeite no mercado mundial; que, todavia, no caso de a situação do mercado mundial não permitir determinar as cotações mais favoráveis do azeite, pode ter-se em consideração o preço, nesse mercado, dos principais óleos vegetais concorrenciais e a diferença verificada, durante um período representativo, entre esse preço e o do azeite; que o montante da restituição não pode ser superior à diferença existente entre o preço do azeite na Comunidade e o preço do azeite no mercado mundial, ajustado, quando for caso disso, de modo a ter em conta os custos de exportação dos produtos neste último mercado; (5) (6) (7) (8) (9) Considerando que, nos termos do n. o 3, terceiro pará- grafo da alínea b), do artigo 3. o do Regulamento n. o 136/66/CEE, pode ser decidido que a restituição seja fixada por concurso; que o concurso incide sobre o montante da restituição e pode ser limitado a determi- nados países de destino, bem como a determinadas quantidades, qualidades e formas de apresentação; Considerando que, em conformidade com o n. o 3, segundo parágrafo do artigo 3. o do Regulamento n. o 136/66/CEE, as restituições relativas ao azeite podem ser fixadas em níveis diferentes consoante o destino quando a situação do mercado mundial ou as exigências especí- ficas de certos mercados o exigem; Considerando que as restituições devem ser fixadas pelo menos uma vez por mês; que, em caso de necessidade, podem ser alteradas no intervalo; Considerando que a aplicação dessas modalidades à situação actual dos mercados no sector do azeite, nomeadamente ao preço desse produto na Comunidade e nos mercados dos países terceiros, leva a que se fixe a restituição nos montantes constantes do anexo; Considerando que o Comité de Gestão das Matérias Gordas não emitiu qualquer parecer no prazo limite estabelecido pelo seu presidente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restituições à exportação dos produtos referidos no n. o 2, alínea c), do artigo 1. o do Regulamento n. o 136/66/CEE são fixadas nos montantes constantes do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 30 de Setembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 29 de Setembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO 172, 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 32. (3) JO L 78 de 31. 3. 1972, p. 1. (4) JO L 348 de 30. 12. 1977, p. 53. 30. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 255/33 ANEXO do regulamento da Comissão, de 29 de Setembro de 1999, que fixa as restituições à exportação de azeite (EURO/100 kg) Código do produto Montante da restituição (1) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 (1) Para os destinos referidos no artigo 34. o do Regulamento (CEE) n. o 3665/87 da Comissão (JO L 351 de 14. 12. 1987, p. 1) alterado bem como para as exportações para os países terceiros. NB: Os códigos dos produtos, incluindo as remissões em pé-de-página, são definidos no Regulamento (CEE) n. o 3846/87 da Comissão, alterado


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Suomen rajasuoja munakaupan yhteydessä.

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
egg
import restriction
trade agreement (EU)

text: C 203 E/30 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/036) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Suomen rajasuoja munakaupan yhteydess(cid:228) Onko oikein, ett(cid:228) Suomen valtio voi EU:n kanssa tekem(cid:228)ns(cid:228) sopimuksen mukaisesti ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n munientuontia koskevan rajasuojan, kun Ruotsin viranomaisilla ei ole vastaavaa mahdollisuutta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen yhteis(cid:246)n ja Suomen v(cid:228)liseen sopimukseen sis(cid:228)ltyvist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228), sallittaisiin tarkastukset Suomen rajoilla Ruotsista per(cid:228)isin olevien munatoimitusten est(cid:228)miseksi. joilla (2000/C 203 E/037) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1718/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) ja Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle (30. syyskuuta 1999) Aihe: Irakilaislasten menehtyminen kauppasaarron seurauksena Irakin kauppasaarrosta johtuvat tarkkailijoiden ja kansainv(cid:228)lisen Punaisen Ristin tarkkailijoiden vahvistamia. irakilaislasten dramaattiset kuolleisuusluvut ovat my(cid:246)s WHO:n, YK:n 1. Miksi neuvosto jatkaa Irakin kauppasaartopolitiikan tukemista, vaikka nyt on jo todistettu, ett(cid:228) se horjuttaa hyvin v(cid:228)h(cid:228)n Bagdadin diktaattorin valtaa, ja ett(cid:228) siit(cid:228) k(cid:228)rsii vain siviiliv(cid:228)est(cid:246), mink(cid:228) my(cid:246)s Ranskan hallitus on todennut? 2. Mihin kiireellisiin toimiin se aikoo ryhty(cid:228), kannalta siet(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi k(cid:228)ynyt tilanne saadaan p(cid:228)(cid:228)ttym(cid:228)(cid:228)n? jotta t(cid:228)m(cid:228) ihmisoikeuksien ja kansainv(cid:228)lisen oikeuden Vastaus (24. tammikuuta 2000) Euroopan unioni soveltaa YK:n turvallisuusneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa N:o 687 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) kauppasaartoa niin kauan, kuin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma on voimassa. Unioni on my(cid:246)s pannut t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n YK:n turvallisuus- neuvoston m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t -ohjelmat pannen tyytyv(cid:228)isen(cid:228) merkille, ett(cid:228) ne ovat kohentaneet, joskin niukasti, Irakin siviiliv(cid:228)est(cid:246)n elinoloja. (cid:148)(cid:246)ljy(cid:228) ruokaa vastaan(cid:148) EU toimittaa my(cid:246)s kansainv(cid:228)listen avustusj(cid:228)rjest(cid:246)jen kautta apua Irakin kansalle YK:n turvallisuusneuvos- ton p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa m(cid:228)(cid:228)ritellyiss(cid:228) rajoissa. Neuvosto vetoaa Irakin hallitukseen, jotta se toimisi yhteis- ty(cid:246)ss(cid:228) kyseisten j(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa ja helpottaisi niiden ty(cid:246)t(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) EU toimittaa edelleen apua Irakin kansalle. Neuvosto vetoaa Irakin hallitukseen, toimisi yhteisty(cid:246)ss(cid:228) kansainv(cid:228)listen avustusj(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa. jotta se


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1703/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie. Ontwerpbegroting 2000 ‐ Uitgaven dienstreizen EU-personeel.

text: C 225 E/8 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Voorts wenst de Commissie het geachte parlementslid er met betrekking tot Richtlijn 91/271/EEG van de Raad van 21 mei 1991 inzake de behandeling van stedelijk afvalwater (3) aan te herinneren dat zij, aangezien Griekenland de kwetsbare gebieden niet heeft aangewezen (overeenkomstig artikel 5 van vorengenoemde richtlijn), in juli 1999 besloten heeft de zaak bij het Hof van Justitie aanhangig te maken op grond van artikel 226 van het EG-Verdrag (ex artikel 169). De Commissie heeft altijd steun verleend voor maatregelen en installaties voor de behandeling van industrieel en stedelijk afvalwater in Griekenland, alsook voor de kustbescherming. Naargelang van hun aard worden de huidige projecten gecofinancierd hetzij door het Cohesiefonds, hetzij door Operationele Programma(cid:146)s (OP) van het Communautair Bestek 1994-1999 voor Griekenland, waar- onder het OP (cid:132)Milieu(cid:148) en de OP(cid:146)s voor de 13 Griekse regio(cid:146)s. Ook uit andere communautaire instrumenten zoals LIFE is op dit gebied een bijdrage geleverd. Momenteel onderzoekt de Commissie het Griekse voorstel voor het Communautair Bestek voor de programmeringsperiode 2000-2006, dat ongetwijfeld zal voorzien in cofinanciering voor projecten met het oog op de sanering van het oppervlaktewater. Voorts is het vrijwel zeker dat het Cohesiefonds zijn actie met betrekking tot dergelijke projecten zal voortzetten. Wat met name de baai van Eleusis betreft, zouden projecten inzake zuivering van industrieel en stedelijk afvalwater in de volgende programmeringsperiode kunnen worden geconfinancierd als de Griekse auto- riteiten terzake passende voorstellen formuleren. (1) (2) (3) PB L 230 van 5. 8. 1982. PB L 10 van 14. 1. 1997. PB L 135 van 30. 5. 1991. (2000/C 225 E/009) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1702/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (29 september 1999) Betreft: Ontwerpbegroting 2000 (cid:129) Uitgaven personeel van de Commissie In 1998 stond op de post personeel van de Commissie 1. 641. 555. 000 ecu ingeschreven. Waarom wordt voor het jaar 2000 meer dan 202 miljoen euro extra uitgetrokken? Kan de Commissie de redenen voor deze stijging mededelen en een verklaring hiervoor geven, gelet op het feit dat Commissievoorzitter Prodi verklaard heeft een strak begrotingsbeleid te zullen voeren, wat de Commissie er toch toe zou moeten aanzetten de ramingen op het niveau van 1998 te houden? (2000/C 225 E/010) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1703/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (29 september 1999) Betreft: Ontwerpbegroting 2000 (cid:129) Uitgaven dienstreizen EU-personeel In 1998 stond voor dienstreizen van EU-personeel 246. 138. 470 ecu op de begroting. Kan de Commissie mededelen waarom voor het jaar 2000 31. 400. 000 euro extra wordt uitgetrokken, een stijging van 246 naar meer dan 277 miljoen euro?


title: Komission asetus (EY) N:o 2052/1999, annettu 29 päivänä syyskuuta 1999, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1489/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 9. osittaista tarjouskilpailua varten

text: L 255/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 9. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2052/1999, annettu 29 päivänä syyskuuta 1999, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1489/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 9. osittaista tarjouskilpailua varten EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, kinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys, 3) 4) tarjousten tarkastelun jälkeen olisi 9. tarjouskilpailusta annettava 1 artiklassa tarkoitetut säännökset, ja sokerin hallintokomitea antanut puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, ei ole lausuntoa sekä katsoo, että 1) 2) valkoisen sokerin vientimaksujen ja/tai vientitukien järjestettävästä pysyvästä tarjouskilpai- määrittämiseksi lusta 7 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1489/1999 (2), nojalla tämän sokerin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja, asetuksen (EY) N:o 1489/1999 9 artiklan 1 kohdan tarjouskilpailua varten säännösten mukaan kyseistä vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmark- ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan vientituen enimmäismääräksi asetuksen (EY) N:o 1489/1999 nojalla järjestetyssä valkoisen sokerin 9. tarjouskil- pailussa 52,052 EUR/100 kg. Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä syyskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 172, 8. 7. 1999, s. 27


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1698/99 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission. Negative Folgen des Ersatzes nationaler Gütezeichen durch Herstellerbescheinigungen auf der Grundlage der Conformité Européenne.

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
Netherlands
application of EU law
competence of the Member States

text: C 203 E/26 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/032) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1691/99 von Francisca Sauquillo PØrez del Arco (PSE) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Situation eines Beamten nach der Stellungnahme des Disziplinarrates Trotz der Tatsache, da(cid:223) der ehemalige Direktor von ECHO vom Kommissionskollegium nach den im Statut vorgesehenen Disziplinarverfahren von jeglicher Schuld freigesprochen worden ist, werden in der Kommission und in anderen Institutionen Einzelinitiativen gestartet, um diesen bereits abgeschlossenen Fall wiederaufzunehmen. 1. Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) die Entlastung des ehemaligen Direktors von ECHO durch das Kommissionskollegium nach T(cid:228)tigwerden des Disziplinarrates und nach der von der damaligen UCLAF durchgef(cid:252)hrten Untersuchung das Ende das Verfahrens bedeutet und da(cid:223) eine (cid:132)abgeurteilte Sache(cid:147) nur gem(cid:228)(cid:223) Artikel 11 von Anhang IX des Statuts f(cid:252)r die Beamten und sonstigen Bediensteten bei den Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften wiederaufgenommen werden kann? Beabsichtigt die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 24 des Statuts f(cid:252)r die Beamten und sonstigen Bedien- 2. steten bei den Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften, einem Beamten Beistand zu leisten, der trotz Entlastung im Rahmen der Verfahren der Kommission selbst weiterhin seitens des Personals dieser Kommission und der Mitglieder anderer Institutionen verfolgt wird, und auf welche Art und Weise? 3. Wie will die Kommission Wiedergutmachung f(cid:252)r das leisten, was dieser Beamte durchmachen mu(cid:223)te, wenn seine Unschuld in der Angelegenheit ECHO erwiesen ist? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (6. Dezember 1999) 1. Die Kommission kann best(cid:228)tigen, da(cid:223) das Disziplinarverfahren gegen den ehemaligen Direktor von Juli 1999 gem(cid:228)(cid:223) der mit Gr(cid:252)nden versehenen ECHO mit der Verf(cid:252)gung der Kommission vom 14. Stellungnahme des Disziplinarrats abgeschlossen wurde. Die Verf(cid:252)gung zum Abschlu(cid:223) des Verfahrens beruhte auf den Tatsachen, die der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt waren. Ein Diszipli- narverfahren kann nur dann wiederaufgenommen werden, wenn neue Tatbest(cid:228)nde auftauchen. 2. und 3. Jeder Beamte, der in Verbindung mit Tatsachen, zu denen eine Verf(cid:252)gung ergangen ist, keine Disziplinarma(cid:223)nahme gegen ihn zu ergreifen, auf Grund seiner Stellung Gegenstand von Drohungen, Beleidigungen, (cid:252)bler Nachrede, Verleumdungen und Anschl(cid:228)gen ist, hat nach Artikel 24 des Beamten- statuts Anspruch auf Beistand durch das Organ, bei dem er besch(cid:228)ftigt ist. Dieser Beistand erfolgt in der Regel durch die Begleichung der Anwaltskosten des Betroffenen. Die Kommission kann best(cid:228)tigen, da(cid:223) sie im vorliegenden Fall dem Statut entsprechend diesen Beistand leistet. (2000/C 203 E/033) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1698/99 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Negative Folgen des Ersatzes nationaler G(cid:252)tezeichen durch Herstellerbescheinigungen auf der Grundlage der (cid:132)ConformitØ EuropØenne(cid:147) 1. Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) die Einf(cid:252)hrung des EG-Konformit(cid:228)tszeichens ((cid:132)ConformitØ EuropØenne(cid:147)) f(cid:252)r Verbrauchserzeugnisse und professionelle Einrichtungen den Herstellern die M(cid:246)glichkeit bietet, anstelle des bisher in einzelnen Mitgliedstaaten bestehenden Systems, wonach ein Produkt erst auf den Markt gebracht werden kann, nachdem von einer durch die (nationalen) Beh(cid:246)rden beauftragte Stelle, wie beispielsweise die KEMA in den Niederlanden, ein G(cid:252)tezeichen vergeben worden ist, selbst zu beurteilen, ob ihre Erzeugnisse den vorgeschriebenen Anforderungen in bezug auf Sicherheit, Qualit(cid:228)t, sparsamen Energieverbrauch und Umweltschutz entsprechen? 2. Wie kontrolliert die Kommission, Kennzeichnung fallenden Erzeugnisse die in den Richtlinien festgelegten Forderungen wirklich erf(cid:252)llen? inwieweit die unter die europ(cid:228)ischen Richtlinien f(cid:252)r die CE- 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/27 (cid:220)berpr(cid:252)ft die Kommission, ob das System der Eigenbescheinigungen, bei dem die Hersteller und 3. Importeure selbst daf(cid:252)r verantwortlich sind, da(cid:223) neue Erzeugnisse den EG-Richtlinien entsprechen, zu einer Umgehung der festgelegten Forderungen f(cid:252)hrt? Wenn ja, auf welche Weise? Falls nein, ist sie bereit, dem Parlament unverz(cid:252)glich einen Vorschlag f(cid:252)r eine wirksame (cid:220)berpr(cid:252)fung vorzulegen? 4. Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) die regionalen B(cid:252)ros der niederl(cid:228)ndischen Arbeitsinspektion und der Warenpr(cid:252)fstelle und (cid:228)hnliche vergleichbare Einrichtungen in den anderen Mitgliedstaaten nicht berechtigt sind, technische Unterlagen von einem Hersteller anzufordern oder bei einer (cid:132)benannten Stelle(cid:147) in einem anderen Mitgliedstaat Nachforschungen anzustellen? Wenn ja, was bedeutet dies dann f(cid:252)r die tats(cid:228)chliche Einhaltung der Richtlinien? 5. In wie vielen F(cid:228)llen sind 1998 von einzelnen Mitgliedstaaten (bzw. deren Einrichtungen) technische Unterlagen von Erzeugnissen angefordert worden, weil vermutet wurde, da(cid:223) ein mit einem EG-Etikett versehenes Produkt den grundlegenden Forderungen der einschl(cid:228)gigen EG-Richtlinien nicht entsprach? 6. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) eine 1998 von der Warenpr(cid:252)fstelle in Den Haag durchgef(cid:252)hrte Untersuchung (cid:252)ber die Sicherheit von Schleifmaschinen, St(cid:228)nderbohrmaschinen und Bands(cid:228)gen ergeben hat, da(cid:223) 90 % der untersuchten Maschinen der europ(cid:228)ischen Maschinenrichtlinie nicht entsprachen und keine einzige Maschine die Forderungen der einschl(cid:228)gigen niederl(cid:228)ndischen Rechtsvorschriften (cid:252)ber Maschinen erf(cid:252)llte? 7. Kann die Kommission einen (cid:220)berblick (cid:252)ber die laufenden und beabsichtigten Ma(cid:223)nahmen geben, die von ihr getroffen werden, um nationalen Beh(cid:246)rden, Pr(cid:252)feinrichtungen und B(cid:252)rgern eine rasche und ad(cid:228)quate Information dar(cid:252)ber zu erm(cid:246)glichen, ob bestimmte Erzeugnisse tats(cid:228)chlich den grundlegenden Forderungen der einschl(cid:228)gigen EG-Richtlinien entsprechen? 8. Was gedenkt die Kommission zu unternehmen, um die Folgen der EG statistisch zu erfassen und dann zu erreichen, da(cid:223) R(cid:252)ckschritte f(cid:252)r die Verbraucher, professionelle Nutzer und die Umwelt vermieden werden? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (12. November 1999) 1. Die CE-Kennzeichnung wird auf Produkten angebracht, die unter die Richtlinien nach dem neuen Konzep (1) fallen. Dies erfolgt unter der Verantwortung des Herstellers, seines in der Gemeinschaft nieder- gelassenen Bevollm(cid:228)chtigten oder der Person, die f(cid:252)r das Inverkehrbringen in der Gemeinschaft verant- wortlich ist. Die CE-Kennzeichnung ist Hinweis daf(cid:252)r, da(cid:223) die grundlegenden Anforderungen der entsprechenden Richtlinien erf(cid:252)llt wurden und da(cid:223) die in diesen Richtlinien festgelegten Konformit(cid:228)tsbe- wertungsverfahren eingehalten wurden. Diese Konformit(cid:228)tsbewertungsverfahren unterscheiden sich abh(cid:228)n- gig von der Art der Risiken und der jeweiligen Produkte. In vielen F(cid:228)llen werden Pr(cid:252)fungen und Zertifikate durch Dritte verlangt. F(cid:252)r alle Verfahren gilt ein hohes Schutzniveau. Obwohl in einigen Mitgliedstaaten vor Verabschiedung der gemeinschaftlichen Ma(cid:223)nahmen die M(cid:246)glichkeit zur Verwendung von G(cid:252)te- zeichen f(cid:252)r einige Produkte bestand, war dies keineswegs allgemeing(cid:252)ltige Praxis. Die Kommission kann daher die Feststellung des Herrn Abgeordneten nicht best(cid:228)tigen. 2. und 3. Die Mitgliedstaaten m(cid:252)ssen gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) diejenigen, die Produkte in Verkehr bringen, die entsprechenden Vorschriften einhalten. Die Kommission sorgt daf(cid:252)r, da(cid:223) die Mitgliedstaaten dieser Verpflichtung nachkommen. Das j(cid:252)ngste Programm f(cid:252)r gegenseitige gemeinsame Besuche, das im September 1999 mit einem Seminar in Br(cid:252)ssel abgeschlossen wurde, hat den Austausch von Kenntnis- sen und beispielhaften Methoden gef(cid:246)rdert. Es ist ein Beispiel daf(cid:252)r, wie dieser Verantwortung nachge- kommen wurde. 4. Die gemeinschaftlichen Vorschriften verlangen, da(cid:223) der Hersteller, sein Bevollm(cid:228)chtigter oder die Person, die f(cid:252)r das Inverkehrbringen des Produktes verantwortlich ist (in einigen F(cid:228)llen handelt es sich um die Person, bei der sich die technischen Unterlagen befinden), in der Gemeinschaft niedergelassen ist und die technischen Unterlagen aufbewahrt, auf deren Grundlage die (cid:220)bereinstimmung mit den Richtlinien nach dem neuen Konzept festgestellt wurde. Diese Unterlagen m(cid:252)ssen zur Verf(cid:252)gung der nationalen Beh(cid:246)rden gehalten werden. Sie enthalten alle spezifischen Informationen zur (cid:220)berpr(cid:252)fung der Konformit(cid:228)t mit den Sicherheitsanforderungen und k(cid:246)nnen von gemeldeten Stellen im Zusammenhang mit der Feststellung der Konformit(cid:228)t ausgestellte Zertifikate und Pr(cid:252)fberichte umfassen. Die Kommission ist der Ansicht, da(cid:223) dies zu einer wirksamen Markt(cid:252)berwachung beitr(cid:228)gt. C 203 E/28 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Beauftragt ein Hersteller eine gemeldete Stelle mit der Durchf(cid:252)hrung der in den Richtlinien nach dem 5. neuen Konzept geforderten Konformit(cid:228)tsbewertungsverfahren, geschieht dies unter anderem anhand der vom Hersteller vorgelegten technischen Unterlagen. Es ist nicht Aufgabe der gemeldeten Stellen, eine eigenst(cid:228)ndige Markt(cid:252)berwachung durchzuf(cid:252)hren, f(cid:252)r die die nationalen Beh(cid:246)rden zust(cid:228)ndig sind. Der Kommission sind die vom Herrn Abgeordneten genannten Untersuchungsergebnisse nicht 6. bekannt. 7. Die Identifizierung fehlerhafter Produkte ist Aufgabe der Mitgliedstaaten. (cid:220)ber die administrative Zusammenarbeit, Schutzma(cid:223)nahmen und (cid:129) im Falle von Konsumg(cid:252)tern, bei denen schwere und unmittel- bare Gefahren zu bef(cid:252)rchten sind (cid:129) die RAPEX-Verfahren unterst(cid:252)tzt die Kommission die Verbreitung von Informationen (cid:252)ber fehlerhafte Produkte, die von den Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten festgestellt und bei denen Probleme nicht zufriedenstellend gel(cid:246)st wurden. Das (cid:220)berwachungssystem f(cid:252)r medizinische Ger(cid:228)te dient der (cid:220)berwachung schwerwiegender Vorf(cid:228)lle bei medizinischen Ger(cid:228)ten, ungeachtet der Frage, ob diese behoben wurden. 8. Um Verletzungen zu verh(cid:252)ten, wurde in der Vergangenheit die (cid:220)berwachung von Verletzungen im Rahmen des Gemeinschaftssystems zur (cid:220)berwachung von Unf(cid:228)llen im Haus und bei der Freizeit- besch(cid:228)ftigung (EHLASS) durchgef(cid:252)hrt. Das gemeinschaftliche Aktionsprogramm zur Verh(cid:252)tung von Ver- letzungen innerhalb des Aktionsrahmens im Bereich der (cid:246)ffentlichen Gesundhei (2) 2 wird diesen Ansatz verst(cid:228)rken und weiterentwickeln und dazu beitragen, Bereiche zu identifizieren, in denen M(cid:228)ngel bei der Produktsicherheit zu Unf(cid:228)llen f(cid:252)hren k(cid:246)nnen. Wie bereits deutlich gemacht, ist die Kommission nicht der Ansicht des Herrn Abgeordneten, da(cid:223) die CE-Kennzeichnung die Sicherheitsstandards verringert. Sie ist der Meinung, da(cid:223) das Gegenteil der Fall ist durch die Anwendung eines einheitlich hohen Schutzniveaus auf im Binnenmarkt in Verkehr gebrachte Produkte. (1) ABl. C 136 vom 4. 6. 1985; ABl. L 220 vom 30. 8. 1993; ABl. L 282 vom 17. 11. 1993. (2) Beschlu(cid:223) Nr. 372/1999/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 8. Februar 1999 zur Annahme eines gemeinschaftlichen Aktionsprogramms betreffend die Verh(cid:252)tung von Verletzungen innerhalb des Aktionsrahmens im Bereich der (cid:246)ffentlichen Gesundheit (1999-2003) (cid:129) ABl. L 46 vom 20. 2. 1999. (2000/C 203 E/034) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1701/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Staatliche Beihilfen: der Fall RAI Kann die Kommission (cid:252)ber den Stand der Verfahren informieren, die gegen die RAI-TV wegen (cid:129) wie angenommen wird, zu Unrecht (cid:129) bezogener staatlicher Beihilfen eingeleitet wurden? Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die RAI-TV enorme Betr(cid:228)ge f(cid:252)r seichte Unterhaltungsprogramme mit geringem erzieherischen Wert und stark beeinflu(cid:223)te politische und/oder kulturelle Programme verwendet hat und verwendet? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (3. November 1999) Die Kommission ersuchte die italienische Regierung im Februar 1999 um Ausk(cid:252)nfte, die sie ben(cid:246)tigte, um beurteilen zu k(cid:246)nnen, ob die Beihilfe zugunsten der Radio Televisione Italiana (RAI) als eine im Rahmen einer bestehenden Beihilferegelung im Sinne des Artikels 88 Absatz 1 (ex Artikel 93) EG-Vertrag gew(cid:228)hrte Beihilfe angesehen werden kann. Auf der Grundlage der von der italienischen Regierung (cid:252)bermittelten Ausk(cid:252)nfte beschlo(cid:223) die Kommission im Juli 1999, wegen bestimmter Beihilfema(cid:223)nahmen Italiens und des Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) zugunsten der RAI in den Jahren 1992 bis 1994 das f(cid:246)rmliche Pr(cid:252)fverfahren einzuleiten. Die Kommission vertritt die Auffassung, da(cid:223) es sich bei diesen Ma(cid:223)nahmen nicht um Ma(cid:223)nahmen aufgrund einer bestehenden Beihilferegelung handelt, da sie in keinem Gesetz vor Inkrafttreten des EG- Vertrages vorgesehen waren. Im gegenw(cid:228)rtigen Stadium bezweifelt die Kommission die Vereinbarkeit der betreffenden Ma(cid:223)nahmen mit dem Gemeinsamen Markt


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1733/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. Omkostningerne i forbindelse med tjenesterejser til Strasbourg.

eurovoc_concepts:
European Parliament
European official
allowances and expenses
seat of institution

text: C 203 E/34 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Domstolen har imidlertid afsagt en dom om, at medlemsstaterne ikke desto mindre skal overholde f(cid:230)llesskabsretten ved udłvelsen af denne kompetence (3). Da den tyske bestemmelse synes at v(cid:230)re en forhindring for personers, og specifikt studerendes, frie bev(cid:230)gelighed, vil Kommissionen derfor undersłge spłrgsm(cid:229)let n(cid:230)rmere. Kommissionen har endvidere kendskab til studerende, der har ladet sig forsikre privat for at opfylde betingelserne vedrłrende sygeforsikring med det form(cid:229)l at opn(cid:229) opholdstilladelse, og som fłlgelig ikke er omfattet af ovenn(cid:230)vnte forordning. Et udkast til en henstilling til medlemsstaterne om at głre en indsats for at fjerne forhindringerne p(cid:229) dette s(cid:230)rlige omr(cid:229)de er under forberedelse. (1) (2) (3) EFT L 38 af 12. 2. 1999. EFT L 28 af 30. 1. 1997. Se sag C-18/95 Terhoeve mod Inspecteur van de Belastingdienst Particulieren/Ondernemingen Buitenland [1999] Samling af Afgłrelser s. I-345, pr(cid:230)mis 34. (2000/C 203 E/041) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1730/99 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Eksport af kv(cid:230)g til tredjelande Hvor mange stykker kv(cid:230)g blev der eksporteret fra EU til tredjelande i 1998, og hvor stort et belłb blev der udbetalt i eksportrestitutioner for eksport af tredjelande i perioden 16. oktober 1997- 15. oktober 1998? levekv(cid:230)g til Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. oktober 1999) I 1998 eksporterede EU 266 256 stk. levende kv(cid:230)g til tredjelande. I budget(cid:229)ret 1998 blev der fra den 16. oktober 1997-15. oktober 1998 tildelt 93,5 mio. EUR i eksportrestitutioner i forbindelse med levende kv(cid:230)g. (2000/C 203 E/042) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1733/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Omkostningerne i forbindelse med tjenesterejser til Strasbourg En gang om m(cid:229)neden flytter hele det institutionelle og administrative kompleks, som Europa-Parlamentet udgłr, ledsaget af hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentanter for R(cid:229)det, Kommissionen og de łvrige organer, som Den Europ(cid:230)iske Union desuden best(cid:229)r af, i fire-fem dage fra Bruxelles til Strasbourg, eller, om man vil, flytter i ca. 15 dage fra Strasbourg til Bruxelles. Vil Kommissionen oplyse, hvad denne flytning betyder og udgłr i tal og i omkostninger? Hvor mange personer ud over de 626 EP-medlemmer og deres ca. 1. 000 medarbejdere flytter fra det ene sted til det andet? Nłjagtig hvor stort et antal personer er p(cid:229) tjenesterejse? Hvor meget koster tjenesterejserne for tjenestem(cid:230)nd i Europa-Parlamentet, R(cid:229)det, Kommissionen og de łvrige interne og parallelle organer? Hvor store er de samlede udgifter til tjenesterejser og flytning i alt (transportmidler, eksterne firmaer)? 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/35 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (1. december 1999) I 1998 foretog Kommissionens tjenestem(cid:230)nd 2 581 tjenesterejser til Strasbourg, og udgifterne belłb sig til i alt 1 242 602 EUR. I gennemsnit kostede disse tjenesterejser s(cid:229)ledes 481,44 EUR. Fra januar til maj 1999 foretog Kommissionens tjenestem(cid:230)nd 1 122 tjenesterejser til Strasbourg. Udgifterne hertil var p(cid:229) i alt 598 310 EUR, dvs. 533,25 EUR pr. tjenesterejse. Kommissionen har ingen oplysninger om tjenesterejserne i R(cid:229)det og Parlamentet. Det (cid:230)rede medlem m(cid:229) henvende sig til de enkelte institutioner for at f(cid:229) s(cid:229)danne oplysninger. Ovenn(cid:230)vnte tal er de nłdvendige udgifter til rejse og ophold. Tal for det, som det (cid:230)rede medlem kalder »flytning i alt«, hvori der fx indg(cid:229)r beregning af den medg(cid:229)ede tid, kan ikke fremskaffes, medmindre man bruger uforholdsm(cid:230)ssigt store offentlige midler til form(cid:229)let. (2000/C 203 E/043) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1738/99 af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Italiens manglende kontrol af gr(cid:230)nseovergangene mellem Italien og Republikken Slovenien Situationen ved de ubevogtede gr(cid:230)nseovergange p(cid:229) den italienske side af gr(cid:230)nsen mellem Italien og Republikken Slovenien er foruroligende. Bortset fra internationale gr(cid:230)nseovergange, som bevogtes 24 timer i dłgnet, og hvor der skal forevises identitetspapirer, findes der andre gr(cid:230)nseovergange, som er uden bevogtning fra kl. 8. 00 til kl. 20. 00, mens landbrugsovergangene kun er bevogtede i morgentimerne. I Provinsen Gorizia forholder det sig ligefrem s(cid:229)dan, at kun 5 ud af de i alt 22 gr(cid:230)nseovergange er bevogtede. 1. Har Kommissionen kendskab til Italiens manglende kontrol af Unionens eksterne gr(cid:230)nser? 2. Mener Kommissionen, at Italien p(cid:229) denne m(cid:229)de overtr(cid:230)der Schengen-aftalerne? 3. Mener Kommissionen ikke, at borgere fra tredjelande let kan skaffe sig adgang til Unionens omr(cid:229)de via disse ubevogtede eksterne gr(cid:230)nseovergange? Anser Kommissionen det for nłdvendigt at gribe ind for at f(cid:229) Italien til at kontrollere sine eksterne 4. gr(cid:230)nser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ant(cid:243)nio Vitorino (17. november 1999) De ti medlemsstater, der anvender Schengen-aftalen, er bl. a. forpligtet til at anvende bestemmelserne om kontrol ved de ydre gr(cid:230)nser, der er fastlagt i artikel 3 ff. i gennemfłrelseskonventionen til Schengen-aftalen og i Schengen-eksekutivkomitØens afgłrelser, som er integreret i Unionen. Der er tale om fłlgende bestemmelser: de ydre gr(cid:230)nser kan principielt udelukkende passeres ved gr(cid:230)nse- overgangsstederne og inden for de faste (cid:229)bningstider; de godkendte overgangssteder og (cid:229)bningstider fasts(cid:230)ttes principielt af den berłrte medlemsstat; der kan fasts(cid:230)ttes s(cid:230)rlige bestemmelser for mindre gr(cid:230)nsetrafik; kontrollen ved de ydre gr(cid:230)nser sker efter ensartede principper; medlemsstaterne er forpligtet til ved hj(cid:230)lp af mobile enheder at kontrollere afstandene ved de ydre gr(cid:230)nser mellem de godkendte overgangssteder og de mindre gr(cid:230)nseovergange uden for de normale (cid:229)bningstider; de er ligeledes forpligtet


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1710/99 υποβολή: Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Ενίσχυση στην παραγωγή αυγών στη Φινλανδία.

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
State aid
Sweden
aid to agriculture
common agricultural policy
egg

text: 18. 7. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 203 E/29 Sta te·lh Septembri·oy 1999, h Epitroph· enhme·rvse thn Itali·a gia thn ki·nhsh thw en lo·gv diadikasi·aw. H italikh· kybe·rnhsh pre·pei na ypoba·lei tiw parathrh·seiw thw me·xri ta te·lh Oktvbri·oy 1999. (cid:211)son afora· to dey·tero erv·thma toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy, h Epitroph· den ei·nai armo·dia gia na ajiologh·sei thn poio·thta h· to periexo·meno tvn thleoptikv·n programma·tvn poy metadi·dei h RAI. Kauh·kon thw Epitroph·w ei·nai na ektima· ea·n ta xorhgoy·mena apo· to kra·tow kefa·laia sth RAI, to·so ypo· morfh· telv·n ekmeta·lleyshw adei·aw o·so kai a·llvn me·trvn sth·rijhw, antistoixoy·n sto kauaro· ko·stow poy analamba·nei h epixei·rhsh prokeime·noy na ekplhrv·sei tiw ypoxrev·seiw dhmo·siaw yphresi·aw poy thw epiba·llei to kra·tow. (2000/C 203 E/035) GRAPTH ERVTHSH E-1710/99 ypobolh·: Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Eni·sxysh sthn paragvgh· aygv·n sth Finlandi·a H Finlandi·a xorhgei· ayth· th stigmh· egkekrime·nh apo· thn E. E. eni·sxysh sthn paragvgh· aygv·n. H eni·sxysh ayth·, poy ane·rxetai, sy·mfvna me plhrofori·ew, se 2,35 finlandika· ma·rka ana· xlgr, den yfi·statai o·mvw sth Soyhdi·a. Kata· syne·peia, ypa·rxei stre·blvsh toy antagvnismoy·. Poia· ei·nai ta sxe·dia thw Epitroph·w o·son afora· thn kata·rghsh thw en lo·gv eni·sxyshw; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Noembri·oy 1999) To a·ruro 138 para·grafow 1 thw Pra·jhw Prosxv·rhshw (1) epitre·pei sthn Aystri·a kai sth Finlandi·a na xorhgoy·n, kata· th dia·rkeia thw metabatikh·w perio·doy, kato·pin egkri·sevw thw Epitroph·w, metabatike·w kai fui·noysew eunike·w enisxy·seiw se paragvgoy·w basikv·n gevrgikv·n proi¤o·ntvn sto plai·sio thw koinh·w gevrgikh·w politikh·w. Efo·son plhroy·ntai oi o·roi poy proble·pontai sthn para·grafo 2, h Epitroph· ypoxreoy·tai na egkri·nei tiw enisxy·seiw ayte·w. To a·ruro 138 efarmo·sthke arxika· o·son afora· thn Finlandi·a, me thn apo·fash thw Epitroph·w 95/33/EK thw 13hw Febroyari·oy 1995 gia thn e·gkrish tmhma·tvn toy finlandikoy· progra·mmatow gia thn efarmogh· tvn a·ruro 138 e·vw 140 thw Pra·jhw Prosxv·rhshw sxetika· me toyw o·royw prosxv·rhshw thw Dhmokrati·aw thw Aystri·aw, thw Dhmokrati·aw thw Finlandi·aw kai toy Basilei·oy thw Soyhdi·aw (2). H apo·fash ayth· tropopoih·uhke arkete·w fore·w. Ta shmerina· o·ria gia tiw enisxy·seiw paragvgh·w sthn Finlandi·a gia thn paragvgh· vv·n proble·pontai sthn apo·fash thw Epitroph·w 97/499/EK thw 30hw Ioyli·oy 1996 gia thn tropopoi·hsh gia te·tarth fora· thw apo·fashw ariu. 95/33/EK (3). Gia to 1999 ta anv·tata pososta· eni·sxyshw gia ta va· ei·nai ta ejh·w: (cid:129) Perioxe·w A kai B ekto·w apo· to arxipe·lagow:1. 58 FIM / kg (0. 27 €/kg) (cid:129) Arxipe·lagow stiw perioxe·w A kai B:1. 95 FIM / kg (0. 33 €/kg) (cid:129) `llew perioxe·w ekto·w toy arxipela·goyw: 0. 52 FIM / kg (0. 09 €/kg) (cid:129) Arxipe·lagow se a·llew perioxe·w:0. 52 FIM / kg (0. 09 €/kg) To a·ruro 138 efarmo·zetai mo·no kata· th dia·rkeia thw metabatikh·w perio·doy, me·xri to te·low toy 1999, opo·te kai pay·ei h xorh·ghsh tvn enisxy·sevn aytv·n. (1) (2) (3) EE C 241 thw 29. 8. 1994. EE L 43 thw 25. 2. 1995. EE L 194 thw 23. 7. 1997


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1700/99 från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen. Införlivande av direktiv 93/104/EG om arbetstid.

eurovoc_concepts:
EU law
Luxembourg
arrangement of working time
catering industry
hotel industry
national implementing measure
working time

text: 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/79 K(cid:228)nner kommissionen till situationen? Anser inte kommissionen att de luxemburgska myndigheternas f(cid:246)rfarande strider mot principen om lika behandling? Hur (cid:228)mnar kommissionen l(cid:246)sa problemet? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Anna Diamantopoulou (5 november 1999) Kommissionen f(cid:246)rmodar att parlamentsledamoten avser den luxemburgiska lagstiftningen om r(cid:228)tten till en garanterad minimiinkomst, som inf(cid:246)rts inom ramen f(cid:246)r kampen mot den sociala utslagningen i Luxem- burg. Enligt de luxemburgiska reglerna utges denna f(cid:246)rm(cid:229)n efter en inkomstpr(cid:246)vning som (cid:228)ven innefattar den ber(cid:246)rda personens fasta tillg(cid:229)ngar, oberoende av om dessa tillg(cid:229)ngar finns i Luxemburg eller i andra l(cid:228)nder. Kommissionen anser att det, med beaktande av domstolens r(cid:228)ttspraxis (1), inte f(cid:246)religger n(cid:229)gon diskrimi- nering p(cid:229) grund av nationalitet p(cid:229) denna punkt. Enligt denna dom hindrar inte artiklarna 7 och 48 i EG- f(cid:246)rdraget (2) att institutionerna i medlemsstaterna, utan att de f(cid:246)r den skull (cid:228)r tvingade att g(cid:246)ra det, j(cid:228)mst(cid:228)ller en h(cid:228)ndelse p(cid:229) nationellt territorium som inneb(cid:228)r att personen permanent eller tillf(cid:228)lligt f(cid:246)rlorar sin r(cid:228)tt till kontantf(cid:246)rm(cid:229)ner, med motsvarande h(cid:228)ndelse som intr(cid:228)ffar i en annan medlemsstat. Se i ett j(cid:228)mf(cid:246)rbart fall domstolens dom av den 28 juni 1978 i m(cid:229)l 1/78 Kenny (REG 1978, s. 1489). (1) (2) Numera, efter (cid:228)ndring, artiklarna 12 respektive 39. (2000/C 170 E/090) SKRIFTLIG FR¯GA E-1700/99 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (29 september 1999) ˜mne: Inf(cid:246)rlivande av direktiv 93/104/EG om arbetstid Eftersom direktiv 93/104/EG (1) om arbetstid inte inf(cid:246)rlivats i den luxemburgska lagstiftningen har detta lett till att arbetstagarna inom vissa ekonomiska sektorer, i synnerhet hotell- och restaurangbranschen, (cid:228)r tvungna att arbeta mer (cid:228)n vad som fastst(cid:228)llts p(cid:229) europeisk niv(cid:229). I vilket skede befinner sig situationen nu? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)rm(cid:229) de luxemburgska myndigheterna att inf(cid:246)rliva direktivet i sin lagstiftning och f(cid:246)lja gemenskapens lagar? (1) EGT L 307, 13. 12. 1993, s. 18. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Anna Diamantopoulou (4 november 1999) De luxemburgska myndigheterna har meddelat kommissionen sina nationella (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra direktiv 93/104/EG av den 23 november 1993 om arbetstidens f(cid:246)rl(cid:228)ggning i vissa fall. Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att g(cid:246)ra en grundlig unders(cid:246)kning av denna lagstiftning. En rapport om genomf(cid:246)randet av direktiv 93/104/EG i medlemsstaterna skall presenteras i b(cid:246)rjan av 2000


title: QUESTION ECRITE no 1703/99 de Raffaele COSTA Projet de budget 2000 - Dépenses résultant de l'exercice par la Commission de missions spécifiques

text: C 27 E/164 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 1. 2000 La convention actuelle porte sur des actions prØvues jusqu(cid:146)au 30 avril 2000. La programmation comporte 52 pastilles d(cid:146)environ 2 minutes, 222 encadrØs de 3 minutes 30 prolongeant les bulletins d(cid:146)actualitØ, 64 magazines d(cid:146)information de 8 minutes consacrØs (cid:224) des effets pratiques pour les citoyens des principales politiques europØennes dont 22 portant sur l(cid:146)euro, 9 magazines de 13 minutes consacrØs aux questions de relations extØrieures. Un tableau concernant la programmation previsionnelle est envoyØ directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement. La Commission assure le pilotage et la coordination de l(cid:146)action dans le cadre d(cid:146)un dispositif d(cid:146)Øvaluation interne et d(cid:146)une rØunion rØguliŁre de suivi avec Euronews (cid:224) laquelle participent des reprØsentants du Parlement. La CommunautØ et Euronews disposent chacun de l(cid:146)intØgralitØ des droits de reproduction et de rediffusion non commerciale des productions. Dans cet exercice, la Commission veille (cid:224) ce qu(cid:146)Euronews assure l(cid:146)exactitude et l(cid:146)Øquilibre des informations diffusØes notamment en ce qui concerne la position et l(cid:146)action des institutions europØennes. Ceci s(cid:146)effectue toutefois dans le cadre du respect de la libertØ Il en rØsulte Øditoriale dont Euronews en tant que cha(cid:238)ne indØpendante conserve l(cid:146)entiŁre garantie. qu(cid:146)au-del(cid:224) de la diffusion via la cha(cid:238)ne elle-mŒme, la CommunautØ bØnØficie ainsi de la rØalisation de produits audiovisuels qu(cid:146)elle peut rØutiliser ensuite pour alimenter et enrichir le contenu de ses autres initiatives audiovisuelles. Ainsi l(cid:146)intØgralitØ des programmes est rediffusØe via le dispositif de transmission satellite et donc directement mis (cid:224) la disposition et exploitable par 900 stations de tØlØvision dans 47 pays auquel les programmes s(cid:146)ajoutent les 500 institutions utilisatrices des programmes Europe by Satellite (EBS), constituent une ressource audiovisuelle thØmatique directement exploitable par les confØrenciers, les reprØsentations, les programmes de visite de la Commission ainsi que les 125 dØlØgations de la Commis- sion dans le monde. (2000/C 27 E/200) QUESTION (cid:201)CRITE E-1702/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 septembre 1999) Objet: Projet de budget 2000 (cid:129) DØpenses concernant les personnes liØes (cid:224) la Commission En 1998, les crØdits du poste «DØpenses concernant les personnes liØes (cid:224) la Commission» s(cid:146)Ølevaient (cid:224) 1 641 555 000 Øcus (3 100 milliards de lires italiennes). Pour quelles raisons prØvoit-on en l(cid:146)an 2000 de dØpenser plus de 202 millions d(cid:146)euros supplØmentaires (environ 400 milliards de lires italiennes), ce qui porte les dØpenses de 3 100 milliards (cid:224) 3 500 milliards de lires italiennes? La Commission pourrait-elle exposer les raisons d(cid:146)une telle augmentation et l(cid:146)expliquer au regard de la rigueur annoncØe par M. Prodi, qui imposerait au contraire (cid:224) la Commission de maintenir les prØvisions dans les limites de 1998? (2000/C 27 E/201) QUESTION (cid:201)CRITE E-1703/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 septembre 1999) Objet: Projet de budget 2000 (cid:129) DØpenses rØsultant de l(cid:146)exercice par la Commission de missions spØcifiques En 1998, les dØpenses rØsultant de l(cid:146)exercice par la Commission de missions spØcifiques se sont ØlevØes (cid:224) 246 138 470 Øcus (soit 477 milliards de lires italiennes)


title: QUESTION ÉCRITE E-1700/99 posée par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à la Commission. Transposition de la directive 93/104/CE sur le temps de travail.

text: 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/79 La Commission a-t-elle connaissance de cette situation? Ne pense-t-elle pas que l(cid:146)attitude des autoritØs luxembourgeoises va (cid:224) l(cid:146)encontre du principe de l(cid:146)ØgalitØ de traitement? Comment compte-t-elle agir pour rØsoudre le problŁme? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (5 novembre 1999) La Commission prØsume que l(cid:146)Honorable Parlementaire se rØfŁre (cid:224) la lØgislation luxembourgeoise concernant le droit (cid:224) un revenu minimum garanti instaurØ dans le cadre de la lutte contre l(cid:146)exclusion sociale au Luxembourg. La rØglementation luxembourgeoise soumet l(cid:146)octroi de cet avantage (cid:224) une condition de ressources qui comprennent aussi la fortune immobiliŁre de la personne concernØe, que celle-ci se situe au Luxembourg ou (cid:224) l(cid:146)Øtranger. La Commission estime que, compte tenu de la jurisprudence de la Cour de justice (1), il n(cid:146)y a pas de discrimination basØe sur la nationalitØ (cid:224) cet Øgard. En effet, selon cet arrŒt, «les articles 7 et 48 du traitØ CE (2) (cid:133) ne s(cid:146)opposent pas (cid:224) ce que les institutions des (cid:201)tats membres (cid:129) mais pour autant ne les obligent pas (cid:129) assimilent (cid:224) un ØvØnement, qui, s(cid:146)il se produit sur le territoire national, constitue une cause l(cid:146)ØvØnement correspondant se de dØchØance ou de suspension du droit aux prestations en espŁces, produisant dans un autre (cid:201)tat membre». (1) Voir dans un cas analogue l(cid:146)arrŒt de la Cour de justice du 28. 6. 1978 dans l(cid:146)affaire 1/78, Kenny (Rec. 1978, p. 1489). (2) Devenus aprŁs modification, articles 12 et 39 CE respectivement. (2000/C 170 E/090) QUESTION (cid:201)CRITE E-1700/99 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Transposition de la directive 93/104/CE sur le temps de travail (29 septembre 1999) La non-transposition en droit luxembourgeois de la directive 93/104/CE (1) concernant certains aspects de l(cid:146)amØnagement du temps de travail implique que, dans certains secteurs d(cid:146)activitØ Øconomique, l(cid:146)h(cid:244)tellerie et la restauration en particulier, les travailleurs soient contraints d(cid:146)accomplir des horaires trŁs lourds, bien supØrieurs (cid:224) ceux Øtablis au niveau europØen. La Commission peut-elle faire le point de la situation et indiquer quelles sont les actions engagØes pour inciter les autoritØs luxembourgeoises (cid:224) transposer ladite directive et (cid:224) respecter la lØgislation communau- taire? (1) JO L 307 du 13. 12. 1993, p. 18. RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (4 novembre 1999) Les autoritØs luxembourgeoises ont communiquØ (cid:224) la Commission leurs mesures nationales de transposi- tion de la directive 93/104/CE, du 23 novembre 1993, concernant certains aspects de l(cid:146)amØnagement du temps de travail. La Commission procŁde actuellement (cid:224) une analyse approfondie de ces textes de loi. Un rapport sur la mise en (cid:156)uvre de la directive 93/104/CE dans les (cid:201)tats membres doit Œtre prØsentØ au dØbut de 2000


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1730/99 υποβολή: Mark Watts (PSE) προς την Επιτροπή. Εξαγωγές βοοειδών προς τρίτες χώρες.

eurovoc_concepts:
cattle
export (EU)
export refund
live animal

text: C 203 E/34 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 7. 2000 Vsto·so, to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio apofa·sise o·ti ta kra·th me·lh pre·pei na symmorfv·nontai me thn koinotikh· nomouesi·a kata· thn a·skhsh thw ejoysi·aw ayth·w (3). Epeidh· fai·netai o·ti h germanikh· nomouesi·a ue·tei empo·dio sthn eley·uerh kyklofori·a tvn ato·mvn kai idiai·tera tvn foithtv·n, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ua ejeta·sei to zh·thma pio analytika·. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· gnvri·zei epi·shw thn kata·stash foithtv·n poy asfali·sthkan se idivtika· tamei·a v·ste na ikanopoioy·n tiw proy¤ poue·seiw se o·,ti afora· thn asfa·lish asue·neiaw gia na mporoy·n na apokth·soyn a·deia diamonh·w kai poy synepv·w den kaly·ptontai apo· ton proanafero·meno Kanonismo·. (cid:201)na sxe·dio sy·stashw to opoi·o zhta· apo· ta kra·th me·lh na kataba·loyn prospa·ueiew gia thn a·rsh tvn empodi·vn sto sygkekrime·no ayto· tome·a ei·nai ypo· epejergasi·a. (1) (2) (3) EE L 38 thw 12. 2. 1999. EE L 28 thw 30. 1. 1997. Bl. ypo·uesh C-18/95 Terhoeve v Inspecteur van de Belastingdienst Particulieren/Ondernemingen Buitenland [1999] ECR I-345, para·grafow 34. (2000/C 203 E/041) GRAPTH ERVTHSH E-1730/99 ypobolh·: Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Ejagvge·w booeidv·n prow tri·tew xv·rew Poia· ei·nai h poso·thta zv·ntvn booeidv·n poy ejh·xuhsan apo· thn EE prow tri·tew xv·rew to 1998, kai poio· ei·nai to poso· poy kateblh·uh vw epistrofe·w kata· thn ejagvgh· gia tiw ejagvge·w zv·ntvn booeidv·n prow tri·tew xv·rew kata· th xronikh· peri·odo 16 Aygoy·stoy 1997 e·vw 15 Aygoy·stoy 1998; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (25 Oktvbri·oy 1999) To 1998 h Koino·thta ejh·gage 266 256 zv·nta booeidh· se tri·tew xv·rew. Gia to e·tow proy¤ pologismoy· 1998, (16 Oktvbri·oy 1997 (cid:129) 15 Oktvbri·oy 1998), to poso· tvn epistrofv·n kata· thn ejagvgh· poy katablh·uhkan gia zv·nta booeidh· ane·rxetai se 93,5 ekat. €. (2000/C 203 E/042) GRAPTH ERVTHSH E-1733/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Ko·stow tvn apostolv·n sto Strasboy·rgo Mi·a fora· to mh·na peri·poy to uesmiko· kai dioikhtiko· sygkro·thma poy onoma·zetai Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio mazi· me eje·xonta me·lh toy Symboyli·oy, thw Epitroph·w kai tvn loipv·n organismv·n poy symplhrv·noyn thn Eyrvpai¤kh· nvsh metafe·retai gia te·sseriw e·vw pe·nte hme·rew apo· tiw Bryje·llew sto Strasboy·rgo, h· ea·n protima·te, gia 15 peri·poy hme·rew apo· to Strasboy·rgo stiw Bryje·llew. Mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei ti shmai·nei kai ti antiprosvpey·ei apo· ariumhtikh·w pleyra·w kai apo· pleyra·w ko·stoyw h metaki·nhsh ayth·; Po·sa a·toma, pe·ran tvn 626 boyleytv·n kai tvn 1. 000 peri·poy bohuv·n toyw, metakinoy·ntai apo· th mi·a topouesi·a sthn a·llh; Po·sa ei·nai ta a·toma se apostolh· en leptomerei·a; Po·so stoixi·zoyn oi apostole·w ypallh·lvn toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, toy Symboyli·oy, thw Epitroph·w kai tvn loipv·n esvterikv·n kai para·pleyrvn organismv·n; Poia· ei·nai h synolikh· dapa·nh gia apostole·w kai metaki·nhsh synolika· (me·sa metafora·w, ejvterike·w etairei·ew);