title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1716/99 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen. Økologisk katastrofe som følge af bombardementerne af Pancevo.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Serbia and Montenegro
war damage

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/7 Fastholder Kommissionen i mods(cid:230)tning til pressemeddelelserne den 1. januar 2000 som frist for 3. indfłrelse af den nye ordning for identifikation og registrering? (1) EFT L 117 af 7. 5. 1997, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. november 1999) Ifłlge artikel 19 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 820/97 af 21. april 1997 om indfłrelse af en ordning for identifikation og registrering af kv(cid:230)g og om m(cid:230)rkning af oksekłd og oksekłdsprodukter (1) skal medlems- staterne afl(cid:230)gge beretning til Kommissionen om gennemfłrelsen af m(cid:230)rkningsordningen for oksekłd, og Kommissionen skal udarbejde en beretning til R(cid:229)det og Parlamentet om, hvor langt gennemfłrelsen af m(cid:230)rkningsordningen for oksekłd er i de forskellige medlemsstater, ledsaget af forslag om fremtidige foranstaltninger. En velfungerende obligatorisk m(cid:230)rkningsordning afh(cid:230)nger af, om metoden for identifikation og registre- ring af kv(cid:230)g er fuldt operationel. Da Kommissionen udarbejdede rapporten, kom den til den konklusion, at alle medlemsstater undtagen Øn har hensigtsm(cid:230)ssige metoder for sporing af slagtekroppe tilbage til den sidste landbrugsvirksomhed. Det vil imidlertid ikke v(cid:230)re muligt for mindst halvdelen af medlemsstaterne fra 1. januar 2000 at have kendskab til alle slagtede dyr, deres fłdested og alle de steder eller lande hvor de har opholdt sig i is(cid:230)r fordi bestemmelserne om en fuldst(cid:230)ndig redegłrelse for et dyrs bev(cid:230)gelser i form af et pas kun finder anvendelse p(cid:229) dyr fłdt efter den 1. januar 1998. levende live, Den 13. oktober 1999 vedtog Kommissionen formelt beretningen (2) og to forslag (3) om tidsplanen for den obligatoriske ordning for m(cid:230)rkning af oksekłd og oksekłdsprodukter i F(cid:230)llesskabet. Begge forslag tager udgangspunkt i EF-traktatens artikel 152 (tidl. artikel 129) om folkesundhed. Form(cid:229)let med det fłrste forslag er at erstatte den nuv(cid:230)rende r(cid:229)dsforordning (EF) nr. 820/97 og at fasts(cid:230)tte de generelle bestemmelser for indfłrelse af en obligatorisk m(cid:230)rkningsordning i to faser. Fłrste fase, der tr(cid:230)der i kraft en m(cid:229)ned efter vedtagelsen af forordningen, indeholder bestemmelser om, at let tilg(cid:230)ngelige oplysninger om slagtestedet obligatorisk skal anfłres p(cid:229) m(cid:230)rket. Fra den 1. januar 2003 skal oksekłds- m(cid:230)rket ogs(cid:229) indeholde pr(cid:230)cise oplysninger om det sted, hvor dyret var fłdt og opdr(cid:230)ttet. Da det kr(cid:230)ver tid at vedtage den fłrste forordning i henhold til den f(cid:230)lles beslutningsprocedure, er der stillet forslag om endnu en forordning. Denne (cid:230)ndringsforordning forl(cid:230)nger bestemmelserne i den nuv(cid:230)rende r(cid:229)dsforordning (EF) nr. 820/97, der danner juridisk grundlag for frivillig m(cid:230)rkning indtil den 1. januar 2000. Forl(cid:230)ngelsen vil dog kun v(cid:230)re g(cid:230)ldende indtil det fłrste forslag vedtages, dvs. senest 1. januar 2001. (1) EFT L 117 af 7. 5. 1997. (2) COM(1999) 486 endel. udg. (3) COM(1999) 487. (2000/C 303 E/006) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1716/99 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen (29. september 1999) Om:(cid:216)kologisk katastrofe som fłlge af bombardementerne af Pancevo En łkologisk og menneskelig katastrofe uden fortilf(cid:230)lde er opst(cid:229)et under Balkan-konflikten som fłlge af missilbombardementerne af olieraffinaderierne, głdningsfabrikkerne og de petrokemiske anl(cid:230)g i Pancevo og det deraf fłlgende udslip i miljłet af tusinder af tons olie, monomer vinylchlorid, kviksłlv, svovldioxid, salpetersyre og trichlordifeniltrichlorethan. C 303 E/8 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Tilstedev(cid:230)relsen af disse enorme m(cid:230)ngder forurenende og giftige stoffer er blevet konstateret i lednings- nettet, i vandfłrende lag, Donau-floden og i andre vandlłb i omr(cid:229)der, der ligger hundreder af kilometer v(cid:230)k fra Pancevo. P(cid:229) trods af den delvise evakuering af befolkningen, som fłr missilangrebene var p(cid:229) 150. 000 indbyggere, er de negative indvirkninger for folkesundheden, f. eks. lungeproblemer, aborter, sygdomstilstande i nerve- og kredslłbssystemet, i foruroligende stigning. Det ovenfor berettede fremg(cid:229)r af direkte kontrolbesłg foretaget af De Forenede Nationers eksperter, miljłsammenslutninger og reportager af europ(cid:230)iske journalister, bl. a. den italienske journalist Fulvio Grimaldi. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at begr(cid:230)nse de skadelige indvirkninger p(cid:229) 1. beboernes sundhed i omr(cid:229)det og de tilgr(cid:230)nsende lande? Hvilke nłdforanstaltninger agter Kommissionen at indfłre inden for rammerne af Obnova-program- 2. met og de seneste beslutninger truffet af konferencen af Unionens udenrigsministre i Saariselka med det form(cid:229)l łjeblikkeligt at forbedre situationen i de allerede ramte omr(cid:229)der og de omr(cid:229)der, som efterh(cid:229)nden bliver ramt af katastrofen? (2000/C 303 E/007) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1840/99 af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen (11. oktober 1999) Om: EU(cid:146)s miljłpolitik Der er endnu ikke foretaget nogen fuldst(cid:230)ndig vurdering af miljłskaderne som fłlge af den nylige milit(cid:230)rintervention i Kosovo med det resultat, at omr(cid:229)dets indbyggere er udsat for sundhedsrisici. P(cid:229) grund af den gr(cid:230)nseoverskridende luft- og havforurening samt forurening af de internationale floder, der findes i omr(cid:229)det, kan miljłet i nabolandene ogs(cid:229) t(cid:230)nkes at have lidt skade, f. eks. i Gr(cid:230)kenland og de łvrige lande p(cid:229) Balkan, som ogs(cid:229) har ansłgt om tiltr(cid:230)delse af EU og er underlagt fłrtiltr(cid:230)delsesstrategien p(cid:229) miljłomr(cid:229)det. Kommissionen bedes besvare fłlgende: 1. Agter Kommissionen at vurdere omfanget af miljłskaderne? I bekr(cid:230)ftende fald hvorn(cid:229)r? 2. Hvorfor er der endnu ikke gjort brug af Miljłagenturet i Kłbenhavn og forskningscentret Ispra, som r(cid:229)der over den nłdvendige knowhow samt materielle og tekniske infrastruktur til at udfłre de p(cid:229)g(cid:230)ldende undersłgelser? 3. Hvordan agter Kommissionen at tage hensyn til miljłproblemerne i forbindelse med den finansielle stłtte, der ydes til landene i omr(cid:229)det som led i stabilitetspagten og Organisationen for Genopbygning af Balkan? (2000/C 303 E/008) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1871/99 af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: Vurdering af de miljłm(cid:230)ssige fłlger af krigen i Forbundsrepublikken Jugoslavien og foranstaltninger til beskyttelse af den offentlige sundhed og miljłet samt genopretning af łdel(cid:230)ggelserne Under henvisning til: A. at de seneste m(cid:229)neders milit(cid:230)re operationer i Forbundsrepublikken Jugoslavien, og s(cid:230)rligt i Kosovo, har for(cid:229)rsaget store miljłkatastrofer som fłlge af udslip af store m(cid:230)ngder s(cid:230)rdeles giftige og radioaktive stoffer, og at der blev anvendt uranholdig ammunition, som direkte truer den offentlige sundhed og beboerne i omr(cid:229)det og nabolandene,


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1713/99 υποβολή: Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Ανταγωνιστικά μειονεκτήματα για τη Σουηδία όσον αφορά την παραγωγή αυγών.

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
animal welfare
cereal substitute
derogation from EU law
directive (EU)
dyestuff
egg
intensive livestock farming
laying poultry
restriction on competition

formats: html pdf print

text: C 225 E/10 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 (cid:129) thw ay·jhshw tvn dapanv·n gia aki·nhta ej aiti·aw afeno·w toy gegono·tow o·ti ta enoi·kia kauori·zontai se dola·ria HPA kai afete·roy toy pentaetoy·w progra·mmatow asfa·leiaw kai anakai·nishw tvn ktiri·vn, (cid:129) tvn dapanv·n poy e·xoyn sxe·sh me thn metaki·nhsh tvn ypallh·lvn tvn antiprosvpeiv·n, (cid:129) tvn ne·vn dra·sevn kata·rtishw toy prosvpikoy·, (cid:129) toy progra·mmatow mhxanogra·fhshw v·ste na ei·nai symbata· ta mhxanh·mata poy bri·skontai stiw antiprosv- pei·ew me ayta· poy bri·skontai sthn kentrikh· yphresi·a. To y·cow tvn pistv·sevn toy ti·tloy A-7 (dapa·new symplhrvmatikoy· prosvpikoy· kai apokentrvme·new dapa·new leitoyrgi·aw) poy zh·thse h Epitroph· me to prosxe·dio proy¤ pologismoy· gia to 2000 antistoixei· synolika· sto epi·pedo toy 1999. H ay·jhsh kata· 12,4 % (23,2 ekat. €) se sy·gkrish me thn ekte·lesh toy 1998 ofei·letai sta ako·loyua stoixei·a: (cid:129) sthn prosarmogh· kata· to 1999 (teleytai·a anauev·rhsh to 1991) tvn hmerh·sivn apozhmiv·sevn apostolh·w tvn ypallh·lvn kai tvn apozhmiv·sevn diamonh·w tvn apospasme·nvn eunikv·n empeirognvmo·nvn stiw yphre- si·ew thw Epitroph·w (eth·sio ko·stow 6,7 ekat. €), (cid:129) sth metafora· ston proy¤ pologismo· toy 1999 tvn dapanv·n yposth·rijhw poy aforoy·n tiw diale·jeiw kai ta syne·dria toy me·royw B prow ton ti·tlo A-7 me·row A (17ekat. €), poy apefa·sise to Koinoboy·lio. (2000/C 225 E/012) GRAPTH ERVTHSH E-1713/99 ypobolh·: Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Antagvnistika· meionekth·mata gia th Soyhdi·a o·son afora· thn paragvgh· aygv·n Sth Finlandi·a, sthn paragvgh· aygv·n epitre·petai h xrh·sh to·so osteokreataley·rvn o·so kai xrvstikv·n oysiv·n. Sth Soyhdi·a, anti·ueta, den epitre·petai h xrh·sh toyw, env· kai oi apaith·seiw o·son afora· to me·geuow tvn klvbv·n ei·nai ychlo·terew ap(cid:146)o·,ti sth Finlandi·a. To apote·lesma ei·nai o·ti ta e·joda tvn Finlandv·n paragvgv·n ei·nai xamhlo·tera apo· ekei·na tvn Soyhdv·n. Ei·nai a·rage logiko· na antimetvpi·zoyn oi Soyhdoi· paragvgoi· antagvni- stiko· meione·kthma epeidh· lamba·noyn perisso·tero ypo·ch toyw thn ygei·a tvn katanalvtv·n kai tvn zv·vn; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w (1 Dekembri·oy 1999) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· den gnvri·zei ka·ti sxetika· me genikh· apago·reysh thw xrh·shw osteokreataley·rvn proerxo·menvn apo· uhlastika· zv·a gia thn ektrofh· opoivndh·pote zv·vn, symperilambanome·nvn tvn orni·uvn voparagvgh·w sth Soyhdi·a. Apo· to 1986 apagorey·etai sth Soyhdi·a h xrh·sh orisme·nvn zvikv·n ylv·n (dhl. proerxo·menvn apo· zv·a ta opoi·a pe·uanan apo· fysika· ai·tia h· apo· tmh·mata ptvma·tvn sfagi·vn ta opoi·a emfani·zoyn pauologike·w alloiv·seiw) gia thn paraskeyh· zvotrofv·n. H pare·kklish ayth· apo· thn koinotikh· nomouesi·a apote·lese antikei·meno diapragma·- teyshw sto plai·sio thw pra·jhw prosxv·rhshw thn epoxh· thw e·ntajhw thw Soyhdi·aw sthn EE. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· ejeta·zei tv·ra to endexo·meno na eisaga·gei paro·moia apago·reysh se koinotiko· epi·pedo. Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy e·labe h Eyrvpai¤kh· Epitroph·, sth Soyhdi·a epitre·petai h xrh·sh xrvstikv·n oysiv·n sta ayga· kata· symmo·rfvsh me tiw diata·jeiw thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 70/524/EOK thw 23hw Noembri·oy 1970 peri· tvn prosue·tvn sth diatrofh· tvn zv·vn (1). (cid:211)son afora· thn prostasi·a tvn orni·uvn voparagvgh·w, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· anhsyxei· poly· gia thn oruh· metaxei·rish tvn zv·vn kai di·nei sto ue·ma ayto· mega·lh proteraio·thta. (cid:211)son afora· to me·geuow tvn klvbostoixiv·n kai th nomouesi·a gia thn prostasi·a thw oruh·w metaxei·rishw tvn zv·vn sth Soyhdi·a, h odhgi·a toy Symboyli·oy 88/166/EOK thw 7hw Marti·oy 1988 poy afora· thn ekte·lesh thw apo·fashw toy Dikasthri·oy sthn 131/86, aky·rvsh thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 86/113/EOK thw 25hw Marti·oy 1986 gia ton kauorismo· tvn ela·xistvn prodiagrafv·n sxetika· me thn prostasi·a tvn voparagvgv·n orni·uvn poy ektre·fontai se klvbostoixi·ew (2) ori·zei sto a·ruro 1 o·ti «kauori·zei tiw ela·xistew prodiagrafe·w gia thn prostasi·a tvn voparagvgv·n orni·uvn poy ektre·fontai se klvbostoixi·ew». H i·dia arxh· diatypv·netai sthn 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/11 odhgi·a toy Symboyli·oy 1999/74/EK thw 19hw Ioyli·oy 1999 (3), opoi·a ua antikatasth·sei thn odhgi·a toy Symboyli·oy 88/166/EOK kai h opoi·a ori·zei o·ti ta kra·th me·lh mporoy·n, throyme·nvn tvn genikv·n kano·nvn thw synuh·khw EK, na diathroy·n h· na efarmo·zoyn sto e·dafo·w toyw sxetika· me thn prostasi·a tvn orni·uvn voparagvgh·w diata·jeiw aysthro·terew apo· tiw problepo·menew sthn paroy·sa odhgi·a. Ei·nai safe·w o·ti sto·xow thw odhgi·aw ei·nai na kauori·sei ela·xistew prodiagrafe·w gia thn oruh· metaxei·rish tvn zv·vn kai synepv·w ta kra·th me·lh mporoy·n an proxvrh·soyn perisso·tero an to epiuymoy·n, me thn proy¤ po·uesh o·ti throy·n toyw genikoy·w kano·new poy ori·zontai sth synuh·kh. Ayto· syna·dei me thn apo·fash toy Dikasthri·oy thw 19hw Oktvbri·oy 1995 sthn ypo·uesh C-128/94, Hönig. Anamfisbh·thta orisme·new ptyxe·w tvn enisxyme·nvn prodiagrafv·n gia thn oruh· metaxei·rish tvn zv·vn o·pvw oi diata·jeiw poy proble·poyn anv·terhw poio·thtaw egkatasta·seiw ende·xetai na ephrea·soyn to ko·stow paragvgh·w alla· sthn pragmatiko·thta to prvto·kollo arium. 33 thw synuh·khw toy `msterntam apaitei· apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· kai ta kra·th me·lh na di·noyn proteraio·thta sthn oruh· metaxei·rish tvn zv·vn kata· thn kata·rtish tvn politikv·n gia tiw metafore·w, thn eniai·a agora· kai thn e·reyna. Epome·nvw den proky·ptei apo· tiw diaue·simew plhrofori·ew o·ti h yfista·menh nomouesi·a sthn opoi·a anafe·retai o k. boyleyth·w apotelei· parabi·ash toy efarmoste·oy koinotikoy· dikai·oy ei·te o·son afora· thn oruh· metaxei·rish tvn zv·vn ei·te o·son afora· thn koinh· orga·nvsh thw gevrgikh·w agora·w. (1) (2) (3) EE L 270 thw 14. 12. 1970. EE L 74 thw 19. 3. 1988. EE L 203 thw 3. 8. 1999. (2000/C 225 E/013) GRAPTH ERVTHSH E-1714/99 ypobolh·: Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Eni·sxysh paragvgv·n aygv·n lo·gv klimatikv·n synuhkv·n Prokeime·noy na antistaumi·zontai ta meionekth·mata poy dhmioyrgoy·n to kli·ma kai oi mega·lew aposta·seiw sth bo·reia Soyhdi·a, kataba·lletai eidikh· eni·sxysh stoyw ekei· paragvgoy·w aygv·n. H eni·sxysh ayth· kataba·lletai ana· poyleriko·. H E. E. apai·thse th mei·vsh thw eni·sxyshw gia lo·goyw antagvnismoy·. Ei·nai a·rage logikh· h apai·thsh ayth· o·tan lhfuei· ypo·ch o·ti h paragvgh· sthn en lo·gv perioxh· ei·nai mikro·terh apo· thn katana·lvsh; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Noembri·oy 1999) Sy·mfvna me to a·ruro 142 thw Pra·jhw Prosxv·rhshw, h Epitroph· ejoysiodo·thse th Soyhdi·a na xorhgh·sei makropro·uesmew eunike·w enisxy·seiw me skopo· thn ejasfa·lish thw diath·rhshw thw gevrgikh·w drasthrio·thtaw se sygkekrime·new perife·reiew poy kaly·ptoyn tiw gevrgike·w perioxe·w poy bri·skontai borei·vw toy 62oy parallh·loy kauv·w kai orisme·new parakei·menew perife·reiew poy ephrea·sthkan apo· sygkri·simew klimatologike·w synuh·kew poy kate·sthsan th gevrgikh· drasthrio·thta idiai·tera dy·skolh. Oi enisxy·seiw ayte·w pre·pei na xorhghuoy·n idi·vw gia th diath·rhsh paradosiakv·n meuo·dvn prvtogenoy·w paragvgh·w kai metapoi·hshw, gia th dieyko·lynsh thw dia·ueshw tvn proi¤o·ntvn aytv·n kai gia thn ejasfa·lish thw prostasi·aw toy periba·llontow kai thw ypai·uroy. Oi enisxy·seiw ayte·w den pre·pei na odhgh·soyn se ay·jhsh thw paragvgh·w (fysika· o·ria) h· toy epipe·doy thw synolikh·s sth·rijhw (xrhmatodotika· o·ria) poy katagra·fhkan kata· th dia·rkeia miaw perio·doy anafora·w prin apo· thn prosxv·rhsh. Oi makropro·uesmew eunike·w enisxy·seiw den egkri·uhkan ba·sei tvn a·rurvn 87 kai 88 (prv·hn a·rura 92 kai 93) thw synuh·khw EK alla· sy·mfvna me to a·ruro 142 thw Pra·jhw Prosxv·rhshw. H Epitroph·, me thn apo·fash· thw ariu. 97/557/EK thw 17hw Ioyli·oy 1997, gia thn tropopoi·hsh thw apo·fashw 96/228/EK gia e·na kauestv·w makropro·uesmhw eunikh·w eni·sxyshw gia th sth·rijh tvn gevrgv·n stiw bo·reiew perioxe·w thw Soyhdi·aw (1), kauo·rise tiw bo·reiew perioxe·w thw Soyhdi·aw, thn peri·odo anafora·w poy pre·pei na xrhsimopoiei·tai prokeime·noy na ejasfalisuei· o·ti h eni·sxysh poy di·netai stiw bo·reiew perioxe·w den odhgei· se ay·jhsh thw paragvgh·w h· toy epipe·doy thw synolikh·w sth·rijhw kai kauo·rise epi·shw th morfh· kai to epi·pedo thw eni·sxyshw kauv·w kai to epi·pedo thw gevrgikh·w paragvgh·w, thw opoi·aw den pre·pei na ypa·rjei ype·rbash xvri·w th mei·vsh toy epipe·doy thw xorhgoy·menhw eni·sxyshw


title: QUESTION ÉCRITE E-1735/99 posée par Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) à la Commission. Réglementation relative à la pollution sonore transfrontalière.

eurovoc_concepts:
Belgium
North Brabant
noise pollution
pollution control measures
transfrontier pollution

text: C 219 E/20 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 RØponse (14 fØvrier 2000) Le TroisiŁme paquet de libØralisation du marchØ communautaire de l(cid:146)aviation est entrØ en vigueur le 1. 1er janvier 1993 (1). Dans ce contexte, le rŁglement (CEE) no 2409/92 a Øtabli le principe de la libertØ tarifaire pour les transporteurs aØriens communautaires opØrant sur les routes intra-communautaires. Cette libertØ ne fait toutefois pas obstacle (cid:224) la possibilitØ pour les (cid:201)tats membres d(cid:146)intervenir sous certaines conditions pour suspendre des tarifs qui seraient excessivement ØlevØs ou d(cid:146)arrŒter une baisse excessive des tarifs. Il est (cid:224) noter en outre que le mŒme rŁglement comporte des dispositions spØcifiques pour la prise en compte des intØrŒts des usagers du transport aØrien. Cette libØralisation s(cid:146)est essentiellement exprimØe par le lancement de nouveaux tarifs promotionnels et spØciaux plut(cid:244)t que par une baisse gØnØralisØe des tarifs existants. Ainsi la part des passagers voyageant sur des vols rØguliers avec des tickets (cid:224) prix rØduits a augmentØ considØrablement. Compte tenu Øgalement du marchØ «charter», on peut conclure que la grande majoritØ des passagers voyagent (cid:224) des prix rØduits. Le Conseil a pris note de la RØsolution adoptØe par le Parlement europØen en 1998 sur l(cid:146)impact du troisiŁme paquet de mesures de libØralisation du Trafic aØrien (2). L(cid:146)article 4 du rŁglement (CEE) 2408/92 permet aux (cid:201)tats membres d(cid:146)imposer des obligations de 2. service public, lesquelles sont publiØes au Journal Officiel des CommunautØs europØennes. Plus de 100 routes intra-communautaires nouvelles ont ØtØ ouvertes sur base de la nouvelle rØglementa- tion. La dØtermination des autoritØs qui concourent (cid:224) l(cid:146)Øtablissement de ces obligations de service public relŁve du droit interne et peut varier selon les (cid:201)tats Membres. 3. Le Conseil n(cid:146)a ØtØ saisi par la Commission d(cid:146)aucune proposition visant le changement des principes Øtablis par le troisiŁme paquet de mesures de libØralisation du transport aØrien, tel que la mise en place d(cid:146)un tarif aØrien kilomØtrique commun applicable (cid:224) tous pays europØens et comme suggØrØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Toutefois, le Conseil examinera toute proposition que la Commission pourra lui prØsenter en vue d(cid:146)une rØduction des coßts des services aØriens et permettant des avantages accrus pour les consommateurs. (1) Cf. RŁglements du Conseil (CEE) no 2407/92, 2408/92, 2409/92 publiØs au JO L 240 du 28. 8. 1992. (2) JO C 80 du 16. 3. 1998, p. 240 et suivantes. (2000/C 219 E/027) QUESTION (cid:201)CRITE E-1735/99 posØe par Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: RØglementation relative (cid:224) la pollution sonore transfrontaliŁre (29 septembre 1999) De nombreux habitants de la zone frontaliŁre avec la Belgique de la province du Brabant Septentrional (Pays-Bas) se plaignent de la pollution sonore. La Commission: 1. Quel jugement porte-t-elle sur les lacunes que prØsente la lØgislation europØenne en matiŁre de lutte contre la pollution sonore transfrontaliŁreen gØnØral, et en particulier celle qui est causØe par les ensembles industriels? 2. Quelle est son opinion quant (cid:224) la nØcessitØ d(cid:146)Øtablir une rØglementation europØenne en la matiŁre? 3. Peut-elle indiquer ce qu(cid:146)elle compte entreprendre (cid:224) ce sujet et quelles ØchØances elle s(cid:146)est fixØes? 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/21 RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (12 novembre 1999) La Commission est consciente du fait que la lØgislation actuelle, tant europØenne que nationale, ne permet pas de lutter de maniŁre satisfaisante contre les nuisances sonores et les vibrations provenant d(cid:146)(cid:201)tats membres limitrophes. Elle a conscience, en particulier, de l(cid:146)existence de sites industriels et d(cid:146)aØroports qui occasionnent des problŁmes transfrontaliers, et des difficultØs auxquelles sont confrontØes les autoritØs locales et nationales en charge de ces dossiers. Elle est convaincue qu(cid:146)une certaine harmonisation dans le domaine de la lØgislation relative au bruit simplifierait considØrablement la t(cid:226)che de ces autoritØs (cid:224) la recherche d(cid:146)amØliorations. Le livre vert de la Commission concernant la politique future de lutte contre le bruit (1) a fourni de nombreux arguments en faveur d(cid:146)une certaine harmonisation de la lØgislation relative aux nuisances sonores. ConsØquences directes de cette rØflexion, la Commission envisage de prØsenter une directive sur l(cid:146)exposition au bruit ambiant (cf. Celex), qui servira de base (cid:224) cette harmonisation. L(cid:146)harmonisation des indicateurs et des mØthodes d(cid:146)Øvaluation constituerait l(cid:146)un des ØlØments essentiels de la directive. Afin de parvenir (cid:224) une certaine clartØ dans la discussion et les Øchanges d(cid:146)informations, une cartographie du bruit (cid:224) l(cid:146)Øchelle europØenne, des plans d(cid:146)action locaux, la publication de donnØes par la Commission et de nouvelles amØliorations de la politique communautaire en matiŁre d(cid:146)Ømissions sonores seront Øgalement prØvus. La Commission espŁre prØsenter cette proposition de directive au Conseil et au Parlement dans le courant de l(cid:146)annØe 2000. Pour l(cid:146)heure, proposition ou d(cid:146)Ølaborer une directive distincte (cid:224) ce sujet. la Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention d(cid:146)inclure le problŁme des vibrations dans une telle (1) COM(96) 540 final. (2000/C 219 E/028) QUESTION (cid:201)CRITE P-1748/99 posØe par Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (30 septembre 1999) Objet: Accord relatif aux mesures (cid:224) prendre afin de renforcer la protection des investissements conclu le 18. 5. 1998 par l(cid:146)Union europØenne et les (cid:201)tats-Unis Le 8 janvier 1999, Benjamin A. Gilman, prØsident de la commission des relations internationales de la Chambre des reprØsentants des (cid:201)tats-Unis, a envoyØ un questionnaire (cid:224) Sir Leon Brittan, commissaire chargØ du commerce, l(cid:146)invitant (cid:224) clarifier certaines formulations «ambiguºs» en ce qui concerne l(cid:146)octroi de la dØrogation visØe au point II. 4 de l(cid:146)accord. 1. La Commission pourrait-elle indiquer si elle a rØpondu (cid:224) ce questionnaire et, dans l(cid:146)affirmative, si elle est disposØe (cid:224) le mettre sans dØlai (cid:224) la disposition des membres de la commission de l(cid:146)industrie, du commerce extØrieur, de la recherche et de l(cid:146)Ønergie? Qu(cid:146)elle ait ou non rØpondu au questionnaire, la Commission pourrait-elle en outre rØsumer briŁvement l(cid:146)Øvolution de la question entre les institutions de l(cid:146)UE et celles des (cid:201)tats-Unis? L(cid:146)accord est-il valablement entrØ en vigueur et, dans l(cid:146)affirmative, quand et sur quelle base juridique 2. ou avec quel mandat? Les Parlements des (cid:201)tats membres se sont-ils prononcØs sur cet accord? 3. Le CongrŁs amØricain a-t-il accordØ la dØrogation relative aux titres III et IV de la loi Helms-Burton, et dans l(cid:146)affirmative, pour combien de temps? Quelles obligations la Commission a-t-elle contractØes en contrepartie? Quelle sera l(cid:146)incidence de l(cid:146)accord sur une future adhØsion Øventuelle de Cuba (cid:224) une Convention post- 4. LomØ et quelles sont ses rØpercussions au sein de l(cid:146)Union europØenne?


title: QUESTION ÉCRITE E-1730/99 posée par Mark Watts (PSE) à la Commission. Exportations de bovins vers des pays tiers.

eurovoc_concepts:
cattle
export (EU)
export refund
live animal

text: C 203 E/34 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 Cependant, la Cour de Justice a dØcrØtØ que les (cid:201)tats membres devaient nØanmoins se conformer au droit communautaire lorsqu(cid:146)ils exercent ce pouvoir (3). (cid:201)tant donnØ que la disposition allemande semble constituer un obstacle (cid:224) la libre circulation des personnes, en l(cid:146)occurrence des Øtudiants, la Commission examinera par consØquent cette question de maniŁre plus approfondie. La Commission est Øgalement au courant de la situation des Øtudiants qui ont souscrit une assurance privØe afin de remplir les conditions en matiŁre d(cid:146)assurance-maladie de maniŁre (cid:224) obtenir un permis de sØjour et qui ne sont par consØquent pas couverts par le rŁglement susmentionnØ. Un projet de recommandation invitant les (cid:201)tats membres (cid:224) s(cid:146)efforcer d(cid:146)Øliminer les obstacles dans ce domaine particulier est en cours d(cid:146)Ølaboration. JO L 38 du 12. 2. 1999. JO L 28 du 30. 1. 1997. (1) (2) (3) Voir affaire C-18/95 Terhoeve contre Inspecteur van de Belastingsdienst Particulieren/Ondernemingen Buitenland [1999] Rec. I-345, paragraphe 34. (2000/C 203 E/041) QUESTION (cid:201)CRITE E-1730/99 posØe par Mark Watts (PSE) (cid:224) la Commission (29 septembre 1999) Objet: Exportations de bovins vers des pays tiers Combien de bovins vivants ont ØtØ exportØs par l(cid:146)UE vers des pays tiers en 1998 et quel est le montant des restitutions (cid:224) l(cid:146)exportation vers des pays tiers versØes entre le 16 octobre 1997 et le 15 octobre 1998? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (25 octobre 1999) En 1998, la CommunautØ a exportØ 266 256 bovins vivants (cid:224) destination de pays tiers. Pour l(cid:146)exercice budgØtaire 1998 (16 octobre 1997 au 15 octobre 1998), le montant des restitutions (cid:224) l(cid:146)exportation versØes pour les bovins vivants s(cid:146)est ØlevØ (cid:224) 93,5 millions d(cid:146)euros. (2000/C 203 E/042) QUESTION (cid:201)CRITE E-1733/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 septembre 1999) Objet: Coßt des missions (cid:224) Strasbourg Une fois par mois, le complexe institutionnel et administratif que constitue le Parlement europØen se rend, ainsi que des membres autorisØs du Conseil, de la Commission et d(cid:146)autres organismes composant l(cid:146)Union europØenne, pour quatre ou cinq jours de Bruxelles (cid:224) Strasbourg ou, si l(cid:146)on prØfŁre, se rend pour quinze jours environ de Strasbourg (cid:224) Bruxelles. La Commission pourrait-elle indiquer ce que reprØsente, en termes de chiffres et de coßts, ce dØplacement? Combien de personnes, outre les 626 dØputØs et leurs quelque 1 000 assistants, se dØplacent-elles d(cid:146)un lieu (cid:224) l(cid:146)autre? Quel est exactement le nombre de personnes en mission? Quel est le coßt des missions des fonctionnaires du Parlement europØen, du Conseil, de la Commission et des autres organismes internes et collatØraux? Quel est le montant global des dØpenses liØes aux missions et au dØplacement (y compris moyens de transport, firmes extØrieures)?


title: WRITTEN QUESTION No. 1703/99 by Raffaele COSTA Draft budget 2000 - expenditure resulting from special functions carried out by the Commission

eurovoc_concepts:
EU expenditure
draft budget (EU)

formats: pdf print

text: C 27 E/164 Official Journal of the European Communities EN 29. 1. 2000 The present agreement covers activities up to 30 April 2000. The programmes consist of 52 approxi- mately 2-minute spots, 222 3,5-minute inserts for after news bulletins, 64 8-minute information features on practical implications for citizens of the main European policies (including 22 about the euro), and nine 13-minute features on external relations issues. A provisional programme listing is being sent directly to the Honourable Member and to the Parliament(cid:146)s Secretariat. The Commission is responsible for steering and coordinating activities, through an internal assessment arrangement and regular monitoring meetings with Euronews, which are attended by Parliament repre- sentatives. The Community and Euronews each have full non-commercial retransmission and reproduction rights for the productions. The Commission ensures that Euronews broadcasts accurate and balanced information, particularly with regard to the positions and activities of the European Institutions. However, this takes place with due respect for editorial freedom, which is fully guaranteed to Euronews as an independent channel. As a result, in addition to broadcasting via the channel itself, the Community also benefits from the production of audiovisual products which it can then put to further use to feed and enrich the content of its other audiovisual initiatives. All programmes are retransmitted via the satellite broadcasting system and are therefore directly available to, and useable by, 900 TV stations in 47 countries, in addition to the 500 programme user institutions of Europe by Satellite (EBS). The programmes constitute a thematic audiovisual resource which can be utilised directly for Commission visit programmes, by speakers and representation offices, and by the 125 Com- mission delegations throughout the world. (2000/C 27 E/200) WRITTEN QUESTION E-1702/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission (29 September 1999) Subject: Draft budget 2000 (cid:129) expenditure relating to persons working with the Commission In 1998, the budget heading (cid:145)expenditure relating to persons working with the institution(cid:146) Commission) was ECU 1 641 555 000 (ITL 3 100 billion). (i. e. the Why is this expenditure set to increase from ITL 3 100 billion to ITL 3 500 billion in 2000 (cid:129) a rise of over EUR 202 million (approximately ITL 400 billion)? In the light of the austerity heralded by Mr Prodi, whereby the Commission was supposed to keep expenditure within 1998 levels, can the Commission explain the reasons for this increase? (2000/C 27 E/201) WRITTEN QUESTION E-1703/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission (29 September 1999) Subject: Draft budget 2000 (cid:129) expenditure resulting from special functions carried out by the Commission In 1998 ECU 246 138 470 (ITL 477 billion) were spent on (cid:145)special functions carried out by the institution(cid:146) (i. e. the Commission)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1723/99 von Marie-Noëlle Lienemann (PSE) an die Kommission. Maßnahmen zur Bekämpfung der amerikanischen Vormachtstellung im Internet.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Internet
credit
research and development
research programme
technological change

text: C 170 E/82 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 Im einzelnen geht aus der teilweise von der Kommission finanzierten Studie von 1995 hervor, da(cid:223) bei solchen Arten der Freizeitbesch(cid:228)ftigung der Prozentsatz von Unf(cid:228)llen, bei denen eine Krankenhaus- behandlung notwendig ist, bei 7,8 % im Vergleich zu durchschnittlich 5,5 % bei allen anderen Aktivit(cid:228)ten liegt, die im Europ(cid:228)ischen Gemeinschaftssystem zur (cid:220)berwachung von Unf(cid:228)llen im Haus und bei der Freizeitbesch(cid:228)ftigung (EHLASS 1987-1988) erfa(cid:223)t werden, w(cid:228)hrend diese Unf(cid:228)lle 1,2 % der gez(cid:228)hlten Unf(cid:228)lle darstellten und wahrscheinlich auch die auf Spielpl(cid:228)tzen verzeichneten Unf(cid:228)lle einschlossen. Da die Schlu(cid:223)folgerungen des Europ(cid:228)ischen Rates von Edinburg von 1992 nicht in Frage gestellt wurden, wird die Kommission weiterhin den Weg beschreiten, der mit Erteilung eines Auftrags an das Europ(cid:228)ische Komitee f(cid:252)r Normung (CEN) f(cid:252)r die Ausarbeitung von harmonisierten Normen f(cid:252)r Vergn(cid:252)gungsparks eingeschlagen wurde. Die von CEN vorliegenden Mitteilungen deuten darauf hin, da(cid:223) die Arbeiten an diesen Normen im Verlaufe des ersten Halbjahres des kommenden Jahres abgeschlossen werden. (1) ABl. C 135 vom 14. 5. 1999. (2) Debatten des Europ(cid:228)ischen Parlaments (September 1997). (2000/C 170 E/094) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1723/99 von Marie-Noºlle Lienemann (PSE) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Ma(cid:223)nahmen zur Bek(cid:228)mpfung der amerikanischen Vormachtstellung im Internet Wie kann die Europ(cid:228)ische Union auf die Einrichtung des sogenannten Internet (cid:132)der zweiten Generation(cid:147) reagieren? Wie kann sie gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) effiziente Programme zur Koordinierung der Forschung durchgef(cid:252)hrt und die erforderlichen zus(cid:228)tzlichen Mittel bereitgestellt werden, damit sich Europa gegen den amerikanischen Einflu(cid:223) im Internet behaupten kann? Antwort von Erkki Liikanen im Namen der Kommission (29. November 1999) Soll Europa umfassend an der Weiterentwicklung des Internet beteiligt sein, dann mu(cid:223) die europ(cid:228)ische Wissenschaft und Forschung eine aktive Rolle bei dessen Ausbau spielen. Die Gemeinschaft ist sich dessen bewu(cid:223)t und f(cid:246)rdert daher die Spitzenforschung in diesem Bereich, um sicherzustellen, da(cid:223) Europa bei den sich abzeichnenden Entwicklungen in vorderster Linie vertreten ist. F(cid:252)r die erste Aufforderung zu Vorschl(cid:228)gen im Rahmen des Programms f(cid:252)r Technologien der Informationsgesellschaft (IST-Programm) des F(cid:252)nften FTE-Rahmenprogramms (5. RP) wurden bereits Mittel in H(cid:246)he von etwa 300 Mio. Euro f(cid:252)r 138 Kooperationsforschungsvorhaben zur Entwicklung von Internet-Technologien der n(cid:228)chsten Gene- ration sowie von Anwendungen bereitgestellt, die das Potential dieser Technologien voll aussch(cid:246)pfen. Dies d(cid:252)rfte (cid:252)ber die gesamte Laufzeit einer der vorrangigen Themenbereiche des derzeitigen FTE-Rahmen- programms (1999 (cid:129) 2002) sein. Die IST-Beratergruppe, die die Kommission bei der Durchf(cid:252)hrung des Programms unterst(cid:252)tzt, hat bereits eine Reihe von Kernbereichen ermittelt, in denen die europ(cid:228)ische Industrie das Potential f(cid:252)r eine weltweite F(cid:252)hrungsrolle hat, wie z. B. mobile, drahtlose und optische Internet-Technologien. In dem Arbeitsprogramm des n(cid:228)chsten Jahres werden diese Priorit(cid:228)ten aufgegriffen. Hier geht es allerdings nicht nur um Fragen der Technologie. Die st(cid:228)ndige Weiterentwicklung des Internet wirft auch wichtige ordnungspolitische und rechtliche Fragen auf, mit denen sich die Gemeinschaft intensiv befa(cid:223)t. Die Gemeinschaft hat insbesondere eine Neubewertung ihrer Ordnungspolitik in diesem Bereich vorgenommen, um Rechtssicherheit schaffen und somit auch die Entwicklung einer Reihe neuer Dienst- leistungen insbesondere im Bereich elektronischer Gesch(cid:228)ftsverkehr (E-Commerce) unterst(cid:252)tzen zu k(cid:246)nnen. Das (cid:252)bergeordnete Ziel all dieser Aktivit(cid:228)ten ist es, in diesem Bereich einen offenen und vom Wettbewerb bestimmten europ(cid:228)ischen Markt zu gew(cid:228)hrleisten. Am 10. November 1999 verabschiedete die Kommis- sion eine Mitteilung mit dem Titel elektronische Kommunikationsinfrastrukturen und zugeh(cid:246)rige Dienste (cid:129) Kommunikationsbericht 1999(cid:147). Diese Mittei- lung enth(cid:228)lt den Standpunkt der Kommission hinsichtlich der neuen ordnungspolitischen Rahmenbedin- gungen f(cid:252)r die gesamte elektronische Kommunikationsinfrastruktur und stellt den Ausgangspunkt f(cid:252)r eine (cid:132)Entwicklung neuer Rahmenbedingungen f(cid:252)r 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/83 (cid:246)ffentliche Anh(cid:246)rung dar. Nach deren Abschlu(cid:223) wird die Kommission im zweiten Quartal des Jahres 2000 Vorschl(cid:228)ge zur Gesetzgebung machen. Die Mitteilung stellt vor allem darauf ab, den Wettbewerb zu verst(cid:228)rken und den Verwaltungsaufwand f(cid:252)r Telekommunikationsbetreiber zu verringern, um so die Preise f(cid:252)r Telekommunikationsdienste zu senken. Dadurch soll der Zugang verbilligt und die Verbreitung des Internet in Europa beschleunigt werden. Zudem wird die Kommission bald eine Empfehlung (cid:252)ber die Verbindungsgeb(cid:252)hren von Teilmietleitungen verabschieden, deren wichtigstes Ziel darin besteht, die Preise f(cid:252)r Internetdienste zu senken. Im n(cid:228)chsten Jahr wird ferner eine Empfehlung (cid:252)ber den Zugang zu lokalen Netzen und insbesondere die Entb(cid:252)ndelung im Ortsanschlu(cid:223)bereich verabschiedet werden, die einen weiteren Beitrag zur Verf(cid:252)gbarkeit von schnellen und wettbewerbsf(cid:228)higen Internetdiensten darstellen d(cid:252)rfte. Im Zuge seiner zunehmenden Verbreitung und Kommerzialisierung wurde die Verwaltung des Internet in die H(cid:228)nde von Fachleuten gelegt und bekam einen immer gr(cid:246)(cid:223)eren Stellenwert f(cid:252)r die Interessen Europas. Die Gemeinschaft hat daher zusammen mit den Mitgliedstaaten eine aktive Rolle bei der Einrichtung der Zentralstelle f(cid:252)r die Vergabe von Internetnamen und (cid:141)adressen (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers ICANN) gespielt, der internationalen privatrechtlichen Einrichtung, die f(cid:252)r Verwaltung und Vergabe der Domainnames, IP-Adressen und (cid:220)bertragungsprotokolle zust(cid:228)ndig sein wird. Die Gemeinschaft hat bereits f(cid:252)r eine hochwertige Vernetzung der europ(cid:228)ischen Forschungslabors gesorgt, und zwar durch das transeurop(cid:228)ische Netz TEN-155, dem Nachfolger von TEN-34, das mit einer (cid:220)bertragungsgeschwindigkeit von 155 Megabit pro Sekunde (Mbits/s) arbeitet und zur besseren Ver- kn(cid:252)pfung nationaler Forschungs- und Bildungsnetze beitr(cid:228)gt. (cid:220)ber das F(cid:252)nfte Rahmenprogramm f(cid:252)r Forschung und technologische Entwicklung (FTE) wird die Gemeinschaft auch weiterhin Mittel f(cid:252)r den stetigen Ausbau unserer Netzinfrastuktur im Forschungsbereich bereitstellen. Im Etat des IST-Programmes sind Mittel in H(cid:246)he von 161 Mio. Euro f(cid:252)r Aktivit(cid:228)ten im Bereich Forschungsvernetzung vorgesehen, durch die Aufbau und Probebetrieb eines erstklassigen europ(cid:228)ischen Forschungsnetzes gef(cid:246)rdert werden. In diesem Aktionsbereich werden Forschungslabors neue Formen der Kooperation erproben und dabei alle M(cid:246)glichkeiten aussch(cid:246)pfen, die der Internetzugang mit Hoch- geschwindigkeitsdaten(cid:252)bertragung bietet. Nach Ansicht der Kommission werden im Rahmen des Forschungsprogramms bereits umfangreiche Mittel aufgewendet, um daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) der europ(cid:228)ischen Forschung eine ausgezeichnete Internet-Infra- struktur zur Verf(cid:252)gung steht, und den kooperativen Forschungsansatz f(cid:252)r die Entwicklung neuer Tech- nologien in diesem Bereich zu f(cid:246)rdern. Dennoch sollte darauf hingewiesen werden, da(cid:223) in vielen Bereichen, die f(cid:252)r die Weiterentwicklung des Internet entscheidend sind, wie die Forschungsinfrastruktur auf nationaler Ebene und auch die Vernetzung der Schulen, die Hauptlast der erforderlichen Investitionen von den Mitgliedstaaten und der Privatwirtschaft getragen werden mu(cid:223). Die Kommission tut ihrerseits ihr m(cid:246)glichstes, um allen Mitgliedstaaten klarzumachen, wie wichtig es ist, sich in diesem Bereich finanziell zu engagieren. (2000/C 170 E/095) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1728/99 von Michl Ebner (PPE-DE) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Neuorientierung in der Gesundheitspolitik Im Rahmen der gemeinschaftlichen Agrarpolitik werden von Seiten der Europ(cid:228)ischen Union j(cid:228)hrlich 1. 000 Mio. Euro f(cid:252)r die Subventionierung von Tabakanbau zur Verf(cid:252)gung gestellt. Im Gegensatz dazu sind f(cid:252)r die Finanzierung des Programms (cid:132)Europa gegen den Krebs(cid:147) lediglich 11 Mio. Euro vorgesehen. Gleichzeitig wird jedoch eine st(cid:228)ndig ansteigende Tumorrate konstatiert. Aufgrund dieses Sachverhalts stellt sich die Frage, ob die Kommission beabsichtigt: (cid:129) eine schrittweise Umverteilung der finanziellen Ressourcen zugunsten der allgemeinen Volks- gesundheit zu gew(cid:228)hrleisten; (cid:129) durch die Anhebung der Preise f(cid:252)r Tabakprodukte einen R(cid:252)ckgang des Nikotinverbrauchs zu erreichen; (cid:129) durch entsprechende Gesetzesregelungen die verschiedenen Inhaltsstoffe von Tabakprodukten besser zu kontrollieren; (cid:129) die sog. (cid:132)Tabakkontrolle(cid:147) k(cid:252)nftig als priorit(cid:228)res Ziel der europ(cid:228)ischen Gesundheitspolitik zu betrach- ten, wie der neue Kommissar f(cid:252)r Verbraucherschutz und Gesundheit David Byrne in seiner Anh(cid:246)rung erkl(cid:228)rt hat?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1695/99 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) à Comissão. Bodo Hombach, coordenador da UE.

eurovoc_concepts:
European Union
European official
Western Balkans
fraud
remuneration of work

text: C 170 E/78 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 (coopera(cid:231)ªo com as organiza(cid:231)ıes e associa(cid:231)ıes nªo governamentais constitu(cid:237)das pelas v(cid:237)timas de exclusªo social e idosos), sob a forma de medidas preparat(cid:243)rias para uma ac(cid:231)ªo comunitÆria com base no artigo 137o do Tratado CE (ex-artigo 118o) que se refere (cid:224) luta contra a exclusªo social. Em Outubro de 1998 foi publicado um primeiro concurso para ac(cid:231)ıes preparat(cid:243)rias, no (cid:226)mbito do qual foram financiados 40 projectos. No or(cid:231)amento 1999, a rubrica or(cid:231)amental B3-4104 foi incorporada na rubrica or(cid:231)amental B3-4112 (Ac(cid:231)ıes preparat(cid:243)rias para combater e prevenir a exclusªo social). Em Junho de 1999 foram publicados outros concursos no (cid:226)mbito desta rubrica or(cid:231)amental para combater a exclusªo das pessoas idosas bem como outros tipos de exclusªo, estando a Comissªo actualmente a proceder (cid:224) avalia(cid:231)ªo das propostas que recebeu. (2000/C 170 E/088) PERGUNTA ESCRITA E-1695/99 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Bodo Hombach, coordenador da UE O coordenador internacional nomeado pela UE para a reconstru(cid:231)ªo dos Balcªs, Bodo Hombach, encontra- -se, desde hÆ semanas, sob suspeita pœblica de envolvimento em casos de suborno de vasta amplitude (nomeadamente, vivenda particular em M(cid:252)lheim e residŒncia de luxo no CanadÆ). Estas graves acusa(cid:231)ıes levaram-no, em 27 de Agosto de 1999 a suspender, por decisªo pr(cid:243)pria, as suas fun(cid:231)ıes partidÆrias. Face a esta situa(cid:231)ªo ainda por esclarecer e extremamente obscura, bem como ao intento inteiramente incompreens(cid:237)vel e ineficiente de instalar o seu gabinete em Bruxelas e nªo nas proximidades da sua zona de interven(cid:231)ªo, tenciona a Comissªo convidar Bodo Hombach a demitir-se do cargo de enorme responsabilidade que Ø o de enviado especial da UE para a reconstru(cid:231)ªo democrÆtica e econ(cid:243)mica da regiªo dos Balcªs? AlØm disso, nestas circunst(cid:226)ncias e por razıes de transparŒncia, seria recomendÆvel tornar pœblico o montante da prevista compensa(cid:231)ªo pecuniÆria a conceder a Bodo Hombach aquando do in(cid:237)cio das fun(cid:231)ıes em causa. TencionarÆ a Comissªo assim proceder? Reposta de Christopher Patten em nome da Comissªo (9 de Novembro de 1999) Em conformidade com o Tratado da Uniªo Europeia (artigo 18o, ex-artigo J8), a nomea(cid:231)ªo dos representantes especiais incumbe ao Conselho. Os elementos necessÆrios solicitados no que respeita (cid:224) remunera(cid:231)ªo do representante especial figuram numa «ficha financeira» que, em conformidade com o artigo M do acordo interinstitucional relativo ao financiamento da pol(cid:237)tica externa e de seguran(cid:231)a comum de 16 de Julho de 1997, Ø comunicada pelo Conselho ao Parlamento. (2000/C 170 E/089) PERGUNTA ESCRITA E-1699/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Discrimina(cid:231)ªo de imigrantes no Luxemburgo no acesso ao apoio social Os trabalhadores imigrantes residentes no Luxemburgo e oriundos de outros Estados-membros sªo confrontados com uma situa(cid:231)ªo de discrimina(cid:231)ªo quando solicitam apoio social. Para a determina(cid:231)ªo da concessªo ou nªo deste apoio Ø exigida uma declara(cid:231)ªo de bens patrimoniais no seu pa(cid:237)s de origem, cujo conteœdo condicionarÆ a decisªo


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1730/99 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen. Eksport af kvæg til tredjelande.

text: C 203 E/34 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Domstolen har imidlertid afsagt en dom om, at medlemsstaterne ikke desto mindre skal overholde f(cid:230)llesskabsretten ved udłvelsen af denne kompetence (3). Da den tyske bestemmelse synes at v(cid:230)re en forhindring for personers, og specifikt studerendes, frie bev(cid:230)gelighed, vil Kommissionen derfor undersłge spłrgsm(cid:229)let n(cid:230)rmere. Kommissionen har endvidere kendskab til studerende, der har ladet sig forsikre privat for at opfylde betingelserne vedrłrende sygeforsikring med det form(cid:229)l at opn(cid:229) opholdstilladelse, og som fłlgelig ikke er omfattet af ovenn(cid:230)vnte forordning. Et udkast til en henstilling til medlemsstaterne om at głre en indsats for at fjerne forhindringerne p(cid:229) dette s(cid:230)rlige omr(cid:229)de er under forberedelse. (1) (2) (3) EFT L 38 af 12. 2. 1999. EFT L 28 af 30. 1. 1997. Se sag C-18/95 Terhoeve mod Inspecteur van de Belastingdienst Particulieren/Ondernemingen Buitenland [1999] Samling af Afgłrelser s. I-345, pr(cid:230)mis 34. (2000/C 203 E/041) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1730/99 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Eksport af kv(cid:230)g til tredjelande Hvor mange stykker kv(cid:230)g blev der eksporteret fra EU til tredjelande i 1998, og hvor stort et belłb blev der udbetalt i eksportrestitutioner for eksport af tredjelande i perioden 16. oktober 1997- 15. oktober 1998? levekv(cid:230)g til Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. oktober 1999) I 1998 eksporterede EU 266 256 stk. levende kv(cid:230)g til tredjelande. I budget(cid:229)ret 1998 blev der fra den 16. oktober 1997-15. oktober 1998 tildelt 93,5 mio. EUR i eksportrestitutioner i forbindelse med levende kv(cid:230)g. (2000/C 203 E/042) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1733/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Omkostningerne i forbindelse med tjenesterejser til Strasbourg En gang om m(cid:229)neden flytter hele det institutionelle og administrative kompleks, som Europa-Parlamentet udgłr, ledsaget af hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentanter for R(cid:229)det, Kommissionen og de łvrige organer, som Den Europ(cid:230)iske Union desuden best(cid:229)r af, i fire-fem dage fra Bruxelles til Strasbourg, eller, om man vil, flytter i ca. 15 dage fra Strasbourg til Bruxelles. Vil Kommissionen oplyse, hvad denne flytning betyder og udgłr i tal og i omkostninger? Hvor mange personer ud over de 626 EP-medlemmer og deres ca. 1. 000 medarbejdere flytter fra det ene sted til det andet? Nłjagtig hvor stort et antal personer er p(cid:229) tjenesterejse? Hvor meget koster tjenesterejserne for tjenestem(cid:230)nd i Europa-Parlamentet, R(cid:229)det, Kommissionen og de łvrige interne og parallelle organer? Hvor store er de samlede udgifter til tjenesterejser og flytning i alt (transportmidler, eksterne firmaer)?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1735/99 från Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) till kommissionen. Regleringar beträffande gränsöverskridande bullerstörningar.

text: C 219 E/20 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Svar (14 februari 2000) Det tredje liberaliseringspaketet f(cid:246)r flygtrafiken p(cid:229) gemenskapsmarknaden tr(cid:228)dde i kraft den 1 januari 1. 1993 (1). I samband h(cid:228)rmed har f(cid:246)rordning (EEG) nr 2409/92 slagit fast principen om fri priss(cid:228)ttning f(cid:246)r gemenskapens lufttransportf(cid:246)retag p(cid:229) olika linjer inom gemenskapen. Denna frihet hindrar emellertid inte medlemsstaterna fr(cid:229)n att ingripa under vissa f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)r att avskaffa priser som (cid:228)r alltf(cid:246)r h(cid:246)ga eller hindra en (cid:246)verdriven s(cid:228)nkning av priserna. Det skall ocks(cid:229) uppm(cid:228)rksammas att samma f(cid:246)rordning inneh(cid:229)ller s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser som tar h(cid:228)nsyn till flygresen(cid:228)rernas intressen. Denna liberalisering har huvudsakligen visat sig mer genom nya extra- eller specialerbjudanden (cid:228)n genom en allm(cid:228)n s(cid:228)nkning av r(cid:229)dande priser. S(cid:229)lunda har andelen resen(cid:228)rer p(cid:229) regulj(cid:228)ra flyg med prisreducerade biljetter (cid:246)kat betydligt. Med tanke ocks(cid:229) p(cid:229) chartermarknaden kan man dra den slutsatsen att majoriteten resen(cid:228)rer reser till reducerade priser. R(cid:229)det har uppm(cid:228)rksammat den resolution som antogs av Europaparlamentet (cid:229)r 1998 om f(cid:246)ljdverk- ningarna av det tredje paketet med liberaliserings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r lufttrafiken (2). Artikel 4 i f(cid:246)rordningen (EEG) nr 2408/92 till(cid:229)ter medlemsstaterna att inf(cid:246)ra allm(cid:228)n trafikplikt vilken 2. skall offentligg(cid:246)ras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Mer (cid:228)n 100 olika nya flyglinjer inom gemenskapen har (cid:246)ppnats p(cid:229) grundval av de nya best(cid:228)mmelserna. Fastst(cid:228)llandet av vilka myndigheter som f(cid:229)r uppr(cid:228)tta denna allm(cid:228)nna trafikplikt omfattas av den nationella lagstiftningen och kan skifta beroende p(cid:229) vilken medlemsstat det g(cid:228)ller. 3. R(cid:229)det har inte mottagit n(cid:229)got f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen om en (cid:228)ndring av principerna i det tredje paketet med liberaliserings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r lufttransporterna, som t. ex. uppr(cid:228)ttandet av en gemensam flygtariff, ber(cid:228)knad per kilometer, f(cid:246)r alla europeiska l(cid:228)nder s(cid:229) som den (cid:228)rade parlamentsledamoten f(cid:246)reslagit. R(cid:229)det skall dock unders(cid:246)ka varje f(cid:246)rslag som kommissionen kan t(cid:228)nkas f(cid:246)resl(cid:229) om att s(cid:228)nka flygbolagens kostnader och att (cid:246)ka konsumenternas f(cid:246)rdelar. (1) (2) Jfr r(cid:229)dets f(cid:246)rordningar (EEG) nr 2407/92, 2408/92, 2409/92 offentliggjorda i EGT L 240, 28. 8. 1992. EGT C 80, 16. 3. 1998, s. 240 f. (2000/C 219 E/027) SKRIFTLIG FR¯GA E-1735/99 fr(cid:229)n Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Regleringar betr(cid:228)ffande gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande bullerst(cid:246)rningar (29 september 1999) Med anledning av fr(cid:229)gor fr(cid:229)n oroliga inv(cid:229)nare fr(cid:229)n omr(cid:229)det l(cid:228)ngs gr(cid:228)nsen till Belgien i provinsen Noord- Brabant vill jag st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor till kommissionen: 1. Vad anser kommissionen om avsaknaden av europeisk lagstiftning vad g(cid:228)ller att bek(cid:228)mpa och f(cid:229) kontroll (cid:246)ver gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande st(cid:246)rningar genom buller och vibrationer i allm(cid:228)nhet, och i synnerhet s(cid:229)dana som orsakas av industrianl(cid:228)ggningar? 2. Vad anser kommissionen om behovet av att f(cid:229) tillst(cid:229)nd en europeisk lagstiftning p(cid:229) detta omr(cid:229)de? 3. Kan kommissionen ange vad man kommer att f(cid:246)reta sig inom det h(cid:228)r omr(cid:229)det och vilket tid- sperspektiv det r(cid:246)r sig om? 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/21 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 november 1999) Kommissionen (cid:228)r medveten om att gemenskapens och medlemsstaternas lagstiftning inte r(cid:228)cker till f(cid:246)r att p(cid:229) ett adekvat s(cid:228)tt l(cid:246)sa problemen med buller och vibrationer som uppkommer i angr(cid:228)nsande medlems- stater. Kommissionen (cid:228)r s(cid:228)rskilt medveten om att industrianl(cid:228)ggningar och flygplatser skapar gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande bullerproblem, och att lokala och nationella myndigheter har sv(cid:229)righeter med att l(cid:246)sa detta problem. Kommissionen anser att en viss harmonisering av bullerlagstiftningen skulle underl(cid:228)tta dessa myndigheters uppgifter avsev(cid:228)rt, n(cid:228)r man s(cid:246)ker f(cid:246)rb(cid:228)ttra l(cid:228)get. I kommissionens gr(cid:246)nbok om framtidens bullerpolitik (1) gavs m(cid:229)nga sk(cid:228)l f(cid:246)r en viss harmonisering av bullerlagstiftningen. Som ett resultat av detta har kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r avsikt att l(cid:228)gga fram ett direktiv om buller i omgivningen, som skulle kunna ligga till grund f(cid:246)r en s(cid:229)dan harmonisering. Ett viktigt element i ett s(cid:229)dant direktiv (cid:228)r harmoniseringen av indikatorer och bed(cid:246)mningsmetoder. F(cid:246)r att uppn(cid:229) entydighet vid diskussioner och informationsutbyte kr(cid:228)vs ocks(cid:229) bullerkartl(cid:228)ggning (cid:246)ver hela gemenskapen, lokala handlingsplaner, samt att kommissionen offentligg(cid:246)r uppgifter och f(cid:246)rb(cid:228)ttrar gemenskapens bullerpolitik ytterligare. Kommissionen hoppas kunna l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag till ett s(cid:229)dant direktiv inf(cid:246)r r(cid:229)det och Europaparlamentet under loppet av (cid:229)r 2000. Kommissionen har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte f(cid:246)r avsikt att ta med vibrationer i detta direktivf(cid:246)rslag, eller att sammanst(cid:228)lla ett s(cid:228)rskilt direktiv i denna fr(cid:229)ga. (1) KOM(96) 540 slutlig. (2000/C 219 E/028) SKRIFTLIG FR¯GA P-1748/99 fr(cid:229)n Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) till kommissionen (30 september 1999) ˜mne: (cid:148)Understanding with respect to disciplines for the strengthening of investment protection(cid:148) av den 18 maj 1998 mellan Europeiska unionen och USA Den 8 januari 1999 s(cid:228)nde Benjamin A. Gilman, ordf(cid:246)rande f(cid:246)r representanthusets utskott f(cid:246)r inter- nationella f(cid:246)rbindelser ett fr(cid:229)geformul(cid:228)r till kommissionsledamoten Leon Brittan. I detta uppmanades kommission(cid:228)ren ansvarig f(cid:246)r handelsfr(cid:229)gor att klarl(cid:228)gga n(cid:229)gra tvetydiga formuleringar betr(cid:228)ffande upp- fyllandet av den dispensklausul (Waiver) som f(cid:246)rekommer i (cid:246)verenskommelsens paragraf II. 4. 1. Har kommissionen besvarat fr(cid:229)gorna i det ovann(cid:228)mnda fr(cid:229)geformul(cid:228)ret? Och om detta (cid:228)r fallet, (cid:228)r man d(cid:229) beredd att omedelbart l(cid:228)gga fram dessa handlingar f(cid:246)r utskottets f(cid:246)r industrifr(cid:229)gor, utrikeshandel, forskning och energi ledam(cid:246)ter? Bortsett fr(cid:229)n fr(cid:229)geformul(cid:228)ret skulle kommissionen kunna ge en kort sammanfattning av detta (cid:228)rendes g(cid:229)ng, ett (cid:228)rende som ju r(cid:246)r f(cid:246)rbindelserna mellan institutioner inom Europeiska unionen och i USA? Har den ovann(cid:228)mnda (cid:246)verenskommelsen vunnit laga kraft? Och om detta (cid:228)r fallet, p(cid:229) vilken r(cid:228)ttslig 2. grund, respektive vilket mandat? Har medlemsstaternas parlament yttrat sig om (cid:246)verenskommelsen? Har USA:s kongress beviljat dispensen f(cid:246)r avdelning III och IV i Helms-Burton-akten? Och om detta 3. (cid:228)r fallet, f(cid:246)r vilken tidsrymd? Vilka (cid:229)taganden har i detta fall kommissionen gjort som motprestation? Vilka konsekvenser f(cid:229)r (cid:246)verenskommelsen f(cid:246)r en eventuell kubansk anslutning till en post-LomØkon- 4. vention? Och vilka f(cid:246)ljder kommer den att medf(cid:246)ra inom Europeiska unionen?


title: Komission asetus (EY) N:o 2058/1999, annettu 29 päivänä syyskuuta 1999, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

text: L 255/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 9. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2058/1999, annettu 29 päivänä syyskuuta 1999, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä syyskuuta 1966 annetun neuvoston asetuksen N:o 136/66/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1638/98 (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) 4) asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan mukaan silloin, kun yhteisön hinta on maailmanmarkkinanoteerauksia korkeampi, kyseisten hintojen välinen erotus voidaan korvata oliiviöljyn kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevalla vientituella, oliiviöljyn vientituen vahvistamista ja myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 616/72 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2962/77 (4), asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan mukaan tuen on oltava sama kaikkialla yhteisössä, asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaan oliiviöljyn tuki on vahvistettava ottaen huomioon tilanne ja kehitysnäkymät, jotka koskevat oliiviöljyn hintoja ja saatavuutta yhteisön markkinoilla ja oliiviöljyn hintoja maailmanmarkkinoilla; jos oliiviöljyn suotui- simpia noteerauksia ei voida kuitenkaan määrittää maail- manmarkkinatilanteen vuoksi, voidaan ottaa huomioon tärkeimpien kilpailevien kasviöljyjen hinta näillä markki- noilla ja edustavan jakson aikana todettu erotus tämän hinnan ja oliiviöljyn hinnan välillä; tuen määrä ei saa olla suurempi kuin oliiviöljyn yhteisön hinnan ja maail- manmarkkinahinnan välinen erotus, joka on tarkistettu tarvittaessa tuotteiden viennistä maailmanmarkkinoille aiheutuvien kustannusten huomioon ottamiseksi, asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan b kohdan mukaan voidaan päättää tuen vahvistamisesta tarjouskilpailulla; tarjouskil- pailu koskee tuen määrää ja se voidaan rajoittaa tiet- tyihin määrämaihin sekä tiettyihin määriin, laatuihin ja tarjontamuotoihin, asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan oliiviöljyn tuet voidaan vahvistaa erisuuruisiksi määrämaan mukaan, jos maailmanmarkki- natilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset sitä edellyttävät, tuet olisi vahvistettava vähintään kerran kuukaudessa; niitä voidaan tarvittaessa muuttaa muuna aikana, näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta olii- viöljyalan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti tämän tuotteen hintaan yhteisössä ja kolmansien maiden markkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi, ja rasvojen hallintokomitea puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, ei ole antanut lausuntoa 5) 6) 7) 8) 9) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen N:o 136/66/ETY 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi. Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä syyskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL 172, 30. 9. 1966, s. 3025/66 (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 32. (3) EYVL L 78, 31. 3. 1972, s. 1. (4) EYVL L 348, 30. 12. 1977, s. 53. 30. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 255/33 LIITE oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta 29 päivänä syyskuuta 1999 komission asetukseen (EUR/100 kg) Tuotekoodi 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 Tuen määrä (1) 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 (1) Komission asetuksen (ETY) N:o 3665/87 (EYVL L 351, 14. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitettujen määräpaikkojen sekä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta. Huom. : Tuotekoodit ja alaviitteet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87, sellaisena kuin se on muutet- tuna