title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1703/99 του Raffaele COSTA Σχέδιο προϋπολογισμού 2000 - δαπάνες για ειδικές αποστολές προσωπικού των Κοινοτήτων

eurovoc_concepts:
EU expenditure
draft budget (EU)

text: C 27 E/164 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 29. 1. 2000 H tre·xoysa sy·mbash afora· ene·rgeiew poy proble·pontai e·vw tiw 30 Aprili·oy 2000. O programmatismo·w perilamba·nei 52 thleoptika· spot 2 peri·poy leptv·n, 222 thleoptika· e·nueta 3 leptv·n 30 vw proe·ktash tvn delti·vn epikairo·thtaw, 64 periodika· plhrofo·rhshw 8 leptv·n ta opoi·a ei·nai afiervme·na stiw praktike·w syne·peiew tvn ky·rivn eyrvpai¤kv·n politikv·n gia toyw poli·tew, ek tvn opoi·vn 22 aforoy·n to eyrv· kai 9 periodika· 13 leptv·n ei·nai afiervme·na se ue·mata ejvterikv·n sxe·sevn. Pi·nakaw sxetika· me ton problepo·meno programmatismo· ua stalei· apeyuei·aw ston k. boyleyth· kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. H Epitroph· ejasfali·zei thn kauodh·ghsh kai to syntonismo· thw dra·shw me sy·sthma esvterikh·w ajiolo·ghshw kai taktikh· synedri·ash parakoloy·uhshw me to kana·li Euronews, sthn opoi·a symmete·xoyn antipro·svpoi toy Koinoboyli·oy. To·so h Koino·thta o·so kai to Euronews diaue·toyn sto ake·raio ta dikaiv·mata thw mh emporikh·w anaparagvgh·w kai anameta·doshw tvn paragvgv·n. Se ayth· th diadikasi·a h Epitroph· epagrypnei· v·ste to Euronews na fronti·zei gia thn akri·beia kai thn isorropi·a tvn metadido·menvn plhroforiv·n, idi·vw o·son afora· th ue·sh kai th dra·sh tvn eyrvpai¤kv·n uesmikv·n orga·nvn. Vsto·so ayto· symbai·nei sto plai·sio toy sebasmoy· thw eleyueri·aw epilogh·w tvn uema·tvn kai tvn eidh·sevn, thn opoi·a to Euronews diathrei· sto ake·raio vw aneja·rthto kana·li. To apote·lesma ei·nai o·ti pe·ra apo· th meta·dosh me·sv toy en lo·gv kanalioy·, h Koino·thta epvfelei·tai epi·shw apo· th dhmioyrgi·a optikoakoystikv·n proi¤o·ntvn ta opoi·a mporei· na epanaxrhsimopoih·sei gia na trofodoth·sei kai na employti·sei to periexo·meno tvn a·llvn optikoakoystikv·n prvtoboyliv·n thw. Etsi to sy·nolo tvn programma·tvn anametadi·detai me·sv toy systh·matow doryforikh·w meta·doshw kai ei·nai diaue·simo kai ekmetalley·simo apo· 900 thleoptikoy·w staumoy·w se 47 xv·rew, stiw opoi·ew prosti·uentai peri·poy 500 forei·w poy xrhsimopoioy·n ta progra·mmata Europe by Satellite (EBS). Ta progra·mmata apoteloy·n uematikh· optikoakoystikh· phgh· thn opoi·a mporoy·n na ekmetalleytoy·n apeyuei·aw oi symmete·xontew se syne·dria, oi antiprosvpei·ew, ta progra·mmata epi·skechw thw Epitroph·w kauv·w kai oi 125 antiprosvpei·ew thw Epitroph·w ston ko·smo. (2000/C 27 E/200) GRAPTH ERVTHSH E-1702/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Sxe·dio proy¤ pologismoy· 2000-dapa·new gia to prosvpiko· tvn Koinoth·tvn To 1998 ue·sh «dapa·new gia to prosvpiko· tvn Koinoth·tvn» ei·xe proikodo·thsh y·coyw 1. 641. 555. 000 Ecu (3. 100 dis. lire·tew). Gia poioy·w lo·goyw proble·petai to 2000 h dapa·nh a·nv tvn 202 ekatommyri·vn eyrv· epiple·on (400 dis. lire·tew peri·poy) pernv·ntaw apo· mi·a dapa·nh 3. 100 dis. se 3. 500 dis. lire·tew; Zhtei·tai apo· thn Epitroph· na katasth·sei gnvstoy·w toyw lo·goyw thw ay·jhshw ayth·w kai na dv·sei mi·a ejh·ghsh ypo· to pri·sma thw lito·thtaw poy anh·ggeile o pro·edrow Rrodi, h opoi·a ua epe·bale anti·ueta sthn Epitroph· na diathrh·sei tiw proble·ceiw ento·w tvn ori·vn toy 1998. (2000/C 27 E/201) GRAPTH ERVTHSH E-1703/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Sxe·dio proy¤ pologismoy· 2000 (cid:129) dapa·new gia eidike·w apostole·w prosvpikoy· tvn Koinoth·tvn To 1998 dapanh·uhkan gia sygkekrime·new apostole·w prosvpikoy· tvn Koinoth·tvn 246. 138. 470 E (477 dis. lire·tew)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1734/99 af Enrico Ferri (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) og Stefano Zappalà (PPE-DE) til Kommissionen. Forslag til italiensk lov om lige adgang til medierne under en valgkamp.

eurovoc_concepts:
Italy
access to information
election campaign
exchange of information
freedom to provide services
government bill
television
transmission network

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/85 Svar (2. december 1999) R(cid:229)det fłlger nłje menneskerettighedssituationen i Transnistria og is(cid:230)r det moldoviske parlamentsmedlem, Ilie Ilascus tilf(cid:230)lde. EU-trojkaen af hłjtst(cid:229)ende embedsm(cid:230)nd rejste under sit besłg i Tiraspol den 15. oktober 1999 spłrgsm(cid:229)let om Ilie Ilascu over for Transnistrias myndigheder. Transnistria-spłrgsm(cid:229)let generelt blev rejst p(cid:229) ministertrojkamłdet med Rusland den 7. oktober i Moskva, men det er ikke sat p(cid:229) den dagsorden, der er aftalt mellem EU og Rusland for det forest(cid:229)ende topmłde. R(cid:229)det vil benytte sig af enhver anden passende lejlighed til at udłve pres for hurtigt at f(cid:229) genoptaget sagen mod Ilie Ilascu og vil holde Europa-Parlamentet behłrigt underrettet. (2000/C 170 E/097) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1734/99 af Enrico Ferri (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) og Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Forslag til italiensk lov om lige adgang til medierne under en valgkamp Finder Kommissionen inden for rammerne af fri udveksling af tjenester i det indre marked, at det forslag til lov, som statsminister D(cid:146)Alema og kommunikationsminister Cardinale har forelagt, og som blev meddelt det italienske Senats Pr(cid:230)sidium den 23. august 1999 (senatsretsakt nr. 4197) om »bestemmelser vedrł- rende lige adgang til medierne under en valgkamp og i forbindelse med en folkeafstemning og med henblik p(cid:229) politisk kommunikation«, og som indeholder bestemmelser, der tager sigte p(cid:229) at regulere den politisk-valgtekniske information og propaganda gennem radio og tv, men ligeledes gennem »nettjenester« (artikel 1, 3, 4 og 10), er foreneligt med bestemmelserne i EU-direktiv 98/0048/EF (1)? Mener Kommis- sionen i givet fald ikke, at forskrifterne i EU-direktivet er blevet anvendt? I henhold til ovenn(cid:230)vnte direktiv har hver EU-medlemsstat pligt til at underrette Kommissionen om et hvilket som helst forslag til national lov eller nationale bestemmelser, som vedrłrer omr(cid:229)det »informa- tionssamfundets tjenester«, dvs. nettjenester. Da der i det foreliggende tilf(cid:230)lde er tale om tjenesteydelser, der ydes mod betaling, henhłrer de propagandaaktiviteter, som er fastsat i den omtalte nationale lov, under Rom-traktatens og dermed direktiv 98/0048/EF(cid:146)s anvendelsesomr(cid:229)de. (1) EFT L 217 af 5. 8. 1998, s. 18. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (11. november 1999) Som allerede anfłrt i svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel P-1608/99 af Antonio Tajani (1), som der henvises til, indeholder det lovforslag, som de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer omtaler (cid:129) i det mindste i henhold til de oplysninger, der for łjeblikket er til r(cid:229)dighed (cid:129) artikler, som udtrykkeligt tager sigte p(cid:229) at regulere den politisk-valgtekniske propaganda gennem nettjenester. I forespłrgslen p(cid:229)peges det med rette, at lovforskrifter om tjenester i informationssamfundet i henhold til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/0048/EF af 20. juli 1998 om (cid:230)ndring af direktiv 98/0034/EF om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (2) skal anmeldes formelt og i tide til Kommissionen, fłr de kan godkendes endeligt p(cid:229) nationalt plan. C 170 E/86 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 I direktivet bestemmes det navnlig, at udkastet til lov p(cid:229) det tidspunkt, hvor det anmeldes, skal »befinde sig p(cid:229) et forberedende stadium, hvor det stadig er muligt at foretage v(cid:230)sentlige (cid:230)ndringer« (artikel 1, stk. 12), s(cid:229)ledes at Kommissionen og de łvrige medlemsstater om nłdvendigt kan forhindre, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende lovforskrift vil afstedkomme nye hindringer for den frie bev(cid:230)gelighed af onlinetjenester p(cid:229) det indre marked. Hvis der godkendes nationale lovforskrifter som dem, der refereres til af de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer, uden at dette p(cid:229) forh(cid:229)nd er anmeldt i overensstemmelse med direktiv 98/0034/EF, som (cid:230)ndret ved direktiv 98/0048/EF, medfłrer dette, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende forskrifter ikke finder anvendelse og ikke kan głres g(cid:230)ldende over for tredjemand. Det p(cid:229)g(cid:230)ldende lovforslag er ikke blevet anmeldt til Kommissionen i overensstemmelse med omtalte direktiv. (1) (2) EFT C 27 E af 29. 1. 2000, s. 146. EFT L 217 af 5. 8. 1998. (2000/C 170 E/098) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1737/99 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Projekt for forvaltning af fast byaffald i Galicien og omlastestationen i Vilaboa For Sogama-projektet (1) for forvaltning af fast byaffald i Galicien g(cid:230)lder der for perioden 1997-1999 en finansieringsplan p(cid:229) 155. 238. 273 ECU, hvoraf 54,88 % hidrłrer fra offentlige midler (hvor Samhłrigheds- fonden tegner sig for 85 %), mens 45,12 % stammer fra den private sektor. I projektbeskrivelsen tales der om begr(cid:230)nsning, genanvendelse og genudnyttelse af affaldet, men i realiteten er der grundl(cid:230)ggende tale om forbr(cid:230)nding, hvortil langt den stłrste del af midlerne er afsat. Med Sogama-projektet opmuntres der til en forłgelse af affaldsm(cid:230)ngden, ligesom andre offentlige galiciske projekter, hvis grundlag er begr(cid:230)nsning, genindvinding og genudnyttelse, ikke indg(cid:229)r. Desuden skal omlastestationen i Vilaboa, som ikke optr(cid:229)dte i det oprindelige projekt, placeres i en dal, som s(cid:230)rligt velegnet til beboelse, et valg som udelukkende skyldes interesser hos provinsens regerende parti. Dette indeb(cid:230)rer for Vilaboa kommune en urimelig materiel og miljłm(cid:230)ssig belastning, idet endog byer som Vigo og Pontevedra skal betjenes af anl(cid:230)gget. Hvad vil Kommissionen głre for at hindre, at Sogama-projektet gennemfłres p(cid:229) den beskrevne m(cid:229)de og for at hindre, at der placeres en omlastestation i Vilaboa? (1) EFT C 244 af 27. 8. 1999, s. 11. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (9. november 1999) Projekt 97/11/61/047, der finansieres af Samhłrighedsfonden og ogs(cid:229) ben(cid:230)vnes »Sogama-projektet«, indg(cid:229)r i det autonome omr(cid:229)de Galiciens plan for forvaltning af fast byaffald, som tager sigte p(cid:229) en langsigtet forbedring af regionens utilstr(cid:230)kkelige kapacitet p(cid:229) dette omr(cid:229)de. For at n(cid:229) de specifikke m(cid:229)l, der er fastlagt i planen, har regionalregeringen udviklet et program for begr(cid:230)nsning, genanvendelse, kollektiv indsamling og genbrug af fast affald, som vil blive understłttet af aktioner til sensibilisering af borgerne. I den forbindelse omfatter Sogama-projektet opfłrelse af en r(cid:230)kke komplekse anl(cid:230)g, som det vanskeligt ville v(cid:230)re muligt at opfłre uden stłtte fra F(cid:230)llesskabet. De łvrige aktioner, der er planlagt med henblik p(cid:229) en virkeliggłrelse af den samlede plans m(cid:229)l, vil blive gennemfłrt af de nationale myndigheder, som ogs(cid:229) har ansvaret for at integrere ethvert projekt eller initiativ, der vil kunne bidrage til planens endelige gennemfłrelse. Kommissionen har dog betinget enhver stłtteudbetaling af, at de for projektet ansvarlige forel(cid:230)gger periodiske rapporter om det samlede programs forlłb


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1711/99 von Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) an die Kommission. Einfuhrschutzmaßnahmen Finnlands beim Eierhandel.

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
egg
import restriction
trade agreement (EU)

text: C 203 E/30 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/036) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1711/99 von Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Einfuhrschutzma(cid:223)nahmen Finnlands beim Eierhandel Trifft es zu, da(cid:223) der finnische Staat gem(cid:228)(cid:223) einer Absprache mit der EU Schutzma(cid:223)nahmen gegen die Einfuhr von Eiern aus Schweden einf(cid:252)hren kann, w(cid:228)hrend die schwedischen Beh(cid:246)rden nicht (cid:252)ber entsprechende M(cid:246)glichkeiten verf(cid:252)gen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (10. November 1999) Der Kommission ist nicht bekannt, da(cid:223) zwischen der Gemeinschaft und Finnland eine Absprache best(cid:252)nde, der zufolge an der finnischen Grenze Kontrollen zum Schutz gegen die Lieferung von Eiern aus Schweden durchgef(cid:252)hrt werden d(cid:252)rfen. (2000/C 203 E/037) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1718/99 von Armando Cossutta (GUE/NGL) und Lucio Manisco (GUE/NGL) an den Rat (30. September 1999) Betrifft: Massensterben irakischer Kinder aufgrund des Embargos Das dramatische Ausma(cid:223) des Kindersterbens im Irak aufgrund des (cid:252)ber den Irak verh(cid:228)ngten Embargos wurde auch von der WHO, von Beobachtern der UNO und des Internationalen Roten Kreuzes best(cid:228)tigt. 1. Warum verfolgt der Rat weiterhin seine Embargo-Politik gegen(cid:252)ber dem Irak, obwohl feststeht, da(cid:223) dadurch die Macht des Diktators in Bagdad in keiner Weise untergraben, sondern nur die Zivilbev(cid:246)lkerung getroffen wird (dies ist auch die Ansicht der franz(cid:246)sischen Regierung)? 2. Welche dringlichen Ma(cid:223)nahmen wird der Rat ergreifen, damit einer Situation ein Ende gesetzt wird, die (cid:129) was die Menschenrechte und das V(cid:246)lkerrecht angeht (cid:129) unhaltbar geworden ist? Antwort (24. Januar 2000) Die Europ(cid:228)ische Union wird das vom VN-Sicherheitsrat in seiner Resolution Nr. 687 verh(cid:228)ngte Embargo weiterhin einhalten Sie hat auch die vom VN-Sicherheitsrat beschlossenen (cid:132)Erd(cid:246)l f(cid:252)r Nahrungsmittel(cid:147)- Programme durchgef(cid:252)hrt und hat festgestellt, da(cid:223) hierdurch (cid:141) wenn auch nur in beschr(cid:228)nktem Umfang (cid:141) die Lebensbedingungen der irakischen Zivilbev(cid:246)lkerung verbessert wurden. Die EU hilft der irakischen Bev(cid:246)lkerung zudem, soweit dies die Resolutionen des VN-Sicherheitsrats zulassen, (cid:252)ber internationale Hilfsorganisationen. Der Rat ruft die irakische Regierung dazu auf, mit diesen Organisationen verst(cid:228)rkt zusammenzuarbeiten und ihnen die Arbeit zu erleichtern. Die EU leistet der irakischen Bev(cid:246)lkerung inzwischen weiter Hilfe. Der Rat ruft die irakische Regierung dazu auf, mit den internationalen Hilfsorganisationen zusammenzuarbeiten


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2057/1999 af 29. september 1999 om fastsættelse af importtold for ris

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 30. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 255/29 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2057/1999 af 29. september 1999 om fastsættelse af importtold for ris KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1503/ 96 af 29. juli 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 for så vidt angår importtold for ris (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2831/98 (4), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) I artikel 11 i forordning (EF) nr. 3072/95 er det fastsat, at ved indførsel af de i nævnte forordnings artikel 1 toldsatserne i den omhandlede produkter opkræves fælles toldtarif; for de produkter, der er omhandlet i stk. 2 i denne artikel, er importtolden dog lig med interventionsprisen for disse produkter, på importtids- punktet, forhøjet med en vis procent, alt efter om det drejer sig om afskallet eller sleben ris og med fradrag af importprisen, for så vidt denne sats ikke overstiger satserne i den fælles toldtarif; i henhold til artikel 12, stk. 3, i forordning (EF) nr. 3072/95 beregnes cif-importpriserne på grundlag af de repræsentative priser for det pågældende produkt på verdensmarkedet eller på Fællesskabets importmarked for dette produkt; i forordning (EF) nr. 1503/96 er der fastsat gennemførel- sesbestemmelser til forordning (EF) nr. 3072/95, for så vidt angår importtold for ris; importtolden gælder, indtil en ny fastsættelse træder i kraft; den forbliver ligeledes i kraft, hvis der ikke fore- ligger nogen notering fra den referencekilde, der er fastsat i artikel 5 til forordning (EF) nr. 1503/96 i de to uger forud for den næste periodiske fastsættelse; for at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen for importtold bør de markedskurser, der konstateres i en referenceperiode, anvendes ved beregningen af import- tolden; anvendelsen af forordning (EF) nr. 1503/96 fører til fastsættelsen af importtolden efter bilagene til nærvæ- rende forordning — (4) (5) (6) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Importtolden for ris som omhandlet i artikel 11, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 3072/95 er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af de elementer, der er fastsat i bilag II. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 30. september 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (2) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (3) EFT L 189 af 30. 7. 1996, s. 71. (4) EFT L 351 af 29. 12. 1998, s. 25. L 255/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 9. 1999 BILAG I Fastsættelse af importtolden for ris og brudris Tredjelande (undtagen AVS-stater og Bangladesh) (3) AVS-stater (1) (2) (3) Importtold (5) Bangladesh (4) Basmati Indien og Pakistan (6) Egypten (8) (EUR/t) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 165,02 165,02 165,02 212,50 165,02 165,02 165,02 212,50 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 53,42 53,42 53,42 70,03 53,42 53,42 53,42 70,03 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 78,17 78,17 78,17 101,91 78,17 78,17 78,17 101,91 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 0,00 0,00 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 123,77 123,77 123,77 159,37 123,77 123,77 123,77 159,37 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 KN-kode 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 (1) Importtolden for ris med oprindelse i AVS-staterne anvendes i forbindelse med den ordning, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 1706/98 (EFT L 215 af 1. 8. 1998, s. 12) og Kommissionens forordning (EF) nr. 2603/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 22), som ændret. (2) I henhold til forordning (EØF) nr. 1706/98 opkræves ingen importtold ved direkte indførsel af varer med oprindelse i staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet i det oversøiske franske departement Reúnion. (3) Importtolden for indførsel af ris i det oversøiske franske departement Réunion er fastlagt i artikel 11, stk. 3, (4) Importtolden for ris, med undtagelse af brudris (KN-kode 1006 40 00), med oprindelse i Bangladesh anvendes i forbindelse med den ordning, der er fastsat ved Rådets i forordning (EF) nr. 3072/95. forordning (EØF) nr. 3491/90 (EFT L 337 af 4. 12. 1990, s. 1) og Kommissionens forordning (EØF) nr. 862/91 (EFT L 88 af 9. 4. 1991, s. 7), som ændret. (5) Indførsel af produkter med oprindelse i de oversøiske lande og territorier (OLT) er fritaget for importtold i henhold til artikel 101, stk. 1, i Rådets afgørelse 91/482/EØF (EFT L 263 af 19. 9. 1991, s. 1), som ændret. (6) Importtolden for afskallet ris af sorten Basmati med oprindelse i Indien og Pakistan nedsættes med 250 EUR/t (artikel 4a i forordning (EF) nr. 1503/96, som ændret). (7) Told ifølge den fælles toldtarif. (8) Importtolden for ris med oprindelse i og hidrørende fra Egypten anvendes i forbindelse med den ordning, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 2184/96 (EFT L 292 af 15. 11. 1996, s. 1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 196/97 (EFT L 31 af 1. 2. 1997, s. 53). 30. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 255/31 BILAG II Beregning af importtolden for ris 1. Importtold (EUR/ton) (1) 212,50 455,00 165,02 455,00 (1) Uafskallet Indica-arter Japonica-arter Afskallet Sleben Afskallet Sleben Brudris 2. Beregningselementer a) Pris cif ARAG (EUR/ton) b) Pris fob (EUR/ton) c) Skibsfragt (EUR/ton) d) Kilde (1) Told ifølge den fælles toldtarif. — — — — 324,53 283,04 395,88 291,50 — — — — 367,26 262,88 28,62 28,62 USDA USDA Operators Operators — — — —


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1724/99 του Camilo NOGUEIRA ROMAN Αποκατάσταση των καθολικών ταχυδρομικών υπηρεσιών στην ύπαιθρο χώρα της Galiza

eurovoc_concepts:
Galicia
application of EU law
postal service
rural region

text: 29. 1. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 27 E/167 (2000/C 27 E/205) GRAPTH ERVTHSH E-1724/99 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Αποκατα΄σταση των καθολικω΄ν ταχυδροµικω΄ν υπηρεσιω΄ν στην υ΄παιθρο χω΄ρα της Galiza Η Οδηγι΄α 97/67/ΕΚ (1) σχετικα΄ µε τις καθολικε΄ς ταχυδροµικε΄ς υπηρεσι΄ες στην Ευρωπαι¤κη΄ Κοινο΄τητα και, κατα΄ συνε΄πεια, ο νο΄µος του ισπανικου΄ κρα΄τους αριθ. 24/1998, θεσπι΄ζουν την υποχρε΄ωση κα΄θε κρα΄τους µε΄λους να παρε΄χει καθολικε΄ς ταχυδροµικε΄ς υπηρεσι΄ες και να διασφαλι΄ζει τις εν λο΄γω δηµο΄σιες υπηρεσι΄ες «κα΄θε εργα΄σιµη ηµε΄ρα και, τουλα΄χιστον, πε΄ντε ηµε΄ρες την εβδοµα΄δα». Η ως α΄νω υποχρε΄ωση στην υ΄παιθρο χω΄ρα της Galiza, στην οποι΄α βρι΄σκεται τουλα΄χιστον το 50 % ο΄λων των κατοικηµε΄νων περιοχω΄ν του ισπανικου΄ κρα΄τους, ο οργανισµο΄ς ταχυδροµικω΄ν και τηλεγραφικω΄ν υπηρεσιω΄ν διανε΄µει συστηµατικα΄ την αλληλογραφι΄α µε΄ρα παρα΄ µε΄ρα. Αυτη΄ η αυθαι΄ρετη πρακτικη΄ ε΄χει ως αποτε΄λεσµα να µειωθει΄ σηµαντικα΄ ο αριθµο΄ς των θε΄σεων εργασι΄ας. Επι΄σης, γι΄νεται αφορµη΄ για εικονικη΄ µει΄ωση του κο΄στους η οποι΄α, στο µε΄λλον, θα µπορου΄σε να στερη΄σει απο΄ τις ενδιαφερο΄µενες αρχε΄ς τη δυνατο΄τητα να εξασφαλι΄σουν προ΄σθετη χρηµατοδο΄τηση συ΄µφωνα µε τους κανο΄νες που θεσπι΄ζει η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄. Τι΄ µε΄τρα σκοπευ΄ει να λα΄βει η Επιτροπη΄ προκειµε΄νου να υποχρεω΄σει του οργανισµου΄ ταχυδροµικω΄ν και τηλεγραφικω΄ν υπηρεσιω΄ν του ισπανικου΄ κρα΄τους να παρε΄χει πλη΄ρεις ταχυδροµικε΄ς υπηρεσι΄ες στην υ΄παιθρο χω΄ρα της Galiza; (1) ΕΕ L 15 της 21. 1. 1998, σελ. 14. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Noembri·oy 1999) Η οδηγι΄α 97/67/ΕΚ του Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου της 15ης ∆εκεµβρι΄ου 1997 ο΄σον αφορα΄ τους κοινου΄ς κανο΄νες για την ανα΄πτυξη της εσωτερικη΄ς αγορα΄ς των ταχυδροµικω΄ν υπηρεσιω΄ν της Κοινο΄τητας και τη βελτι΄ωση της ποιο΄τητας των παρεχοµε΄νων υπηρεσιω΄ν ουσιαστικα΄ θεσπι΄ζει την υποχρε΄ωση των κρατω΄ν µελω΄ν να λα΄βουν µε΄τρα, προκειµε΄νου να διασφαλι΄σουν ο΄τι ο φορε΄ας παροχη΄ς καθολικη΄ς υπηρεσι΄ας εγγυα΄ται µι΄α συλλογη΄ και µι΄α διανοµη΄ ο΄λες τις εργα΄σιµες ηµε΄ρες και τουλα΄χιστον πε΄ντε ηµε΄ρες την εβδοµα΄δα, εκτο΄ς απο΄ περιπτω΄σεις η΄ γεωγραφικε΄ς συνθη΄κες που κρι΄νονται εξαιρετικε΄ς απο΄ τις εθνικε΄ς κανονιστικε΄ς αρχε΄ς, οι οποι΄ες πρε΄πει, εποµε΄νως, να τις ανακοινω΄σουν στην Επιτροπη΄. Με΄χρι στιγµη΄ς, ωστο΄σο, η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει λα΄βει καµι΄α κοινοποι΄ηση ο΄σον αφορα΄ εξαιρετικε΄ς περιπτω΄σεις αυτου΄ του ει΄δους. Ο νο΄µος του ισπανικου΄ κρα΄τους αριθ. 24/1998 µεταθε΄τει αυτη΄ την υποχρε΄ωση στον οργανισµο΄ ταχυδροµικω΄ν υπηρεσιω΄ν που ει΄ναι υπευ΄θυνος για τις καθολικε΄ς ταχυδροµικε΄ς υπηρεσι΄ες στην Ισπανι΄α. Η διασφα΄λιση εποµε΄νως της αποτελεσµατικη΄ς εφαρµογη΄ς αυτου΄ του µε΄τρου ε΄γκειται στις ισπανικε΄ς αρχε΄ς. Κατο΄πιν κοινοποιη΄σεως του αξιοτι΄µου µε΄λους του Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την κατα΄σταση στην Galiza, η Επιτροπη΄ προτι΄θεται να ζητη΄σει πληροφορι΄ες απο΄ τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς και να τους υπενθυµι΄σει τις υποχρεω΄σεις τους ο΄σον αφορα΄ τις καθολικε΄ς ταχυδροµικε΄ς υπηρεσι΄ες. Βα΄σει των πληροφοριω΄ν που θα λα΄βει, η Επιτροπη΄ θα εξετα΄σει τη σωστη΄ εφαρµογη΄ της ανωτε΄ρω οδηγι΄ας σε σχε΄ση µε το εν λο΄γω ζη΄τηµα και θα κρι΄νει ποιες περαιτε΄ρω ενε΄ργειες θεωρου΄νται απαραι΄τητες. (2000/C 27 E/206) GRAPTH ERVTHSH P-1726/99 ypobolh·: Werner Langen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (27 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Νοµοθετικε΄ς διατα΄ξεις για την υγιεινη΄ του κρε΄ατος στο οµο΄σπονδο κρατι΄διο της Ρηνανι΄ας-Παλατινα΄του πως ε΄χει η΄δη αναφερθει΄ στην γραπτη΄ ερω΄τηση P-0010/1999 (1) οι νοµοθετικε΄ς διατα΄ξεις για την υγιεινη΄ του κρε΄ατος στο οµο΄σπονδο κρατι΄διο της Ρηνανι΄ας-Παλατινα΄του προβλε΄πουν εξαιρετικα΄ υψηλε΄ς δαπα΄νες για την εξε΄ταση των σφαγι΄ων. Ο νο΄µος της Ρηνανι΄ας-Παλατινα΄του που περιε΄χει εκτελεστικε΄ς διατα΄ξεις περι΄ υγιεινη΄ς του κρε΄ατος αντιβαι΄νει στην κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α, διο΄τι δεν προβλε΄πει κατ αποκοπη΄ν ποσα΄ ο΄πως ορι΄ζεται στις κοινοτικε΄ς οδηγι΄ες του 1985 σχετικα΄ µε τα τε΄λη. Στην οδηγι΄α προβλε΄πεται ως πρου¤πο΄θεση για ενδεχο΄µενες παρεκκλι΄σεις απο΄ τα τε΄λη µια ρυ΄θµιση µε κριτη΄ρια αποτελεσµατικο΄τητας τα οποι΄α πρε΄πει να κατοχυρω΄νονται δια νο΄µου. Ου΄τε αυτο΄ το προβλε΄πει ο νε΄ος νο΄µος της Ρηνανι΄ας-Παλατινα΄του. Κατα΄ την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1701/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie. Overheidssteun aan de RAI.

eurovoc_concepts:
Italy
broadcasting
competence of the Member States
control of State aid
infringement procedure (EU)
product quality
television

text: C 203 E/28 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 Indien een fabrikant een aangemelde instantie verzoekt conformiteitsbeoordelingsprocedures uit te 5. voeren die krachtens de nieuwe-aanpakrichtlijnen zijn vereist, worden deze onder andere verricht op basis van technische documentatie die door de fabrikant is verstrekt. Het is niet de taak van aangemelde instanties om op eigen houtje markttoezicht uit te oefenen; dat is aan de nationale autoriteiten voorbe- houden. Resultaten van een onderzoek zoals dat waaraan het geachte parlementslid refereert, zijn de 6. Commissie niet bekend. Het opsporen van gebrekkige producten is een taak van de lidstaten. De Commissie verleent, via 7. administratieve samenwerking, vrijwaring en, voor consumptiegoederen die ernstig en onmiddellijk gevaar opleveren, RAPEX-procedures, bijstand met de verspreiding van informatie over gebrekkige producten die door de bevoegde instanties van een lidstaat zijn vastgesteld, wanneer de problemen niet naar behoren zijn opgelost. Het vigilantiesysteem voor medische hulpmiddelen ziet toe op ernstige incidenten waarbij medische hulpmiddelen, al dan niet gerectificeerd, zijn betrokken. 8. Het waarnemen van letsel, teneinde de frequentie daarvan te beperken, vond in het verleden plaats in het kader van het Europese informatiesysteem over ongevallen thuis en tijdens de vrijetijdsbesteding (EHLASS). Het communautair actieprogramma inzake de voorkoming van letsel binnen het kader van de actie op het gebied van de volksgezondheid (2) zal dit versterken en ontwikkelen door mede gebieden aan te wijzen waar tekortkomingen in de veiligheid van producten aanleiding kunnen geven tot ongevallen. Zoals hierboven is uiteengezet, deelt de Commissie niet de mening van het geachte parlementslid dat het gebruik van de CE-markering de veiligheidsnormen verlaagt. Zij is ervan overtuigd dat het tegendeel het geval is, dankzij de toepassing van uniform hoge niveaus van bescherming op producten die op de interne markt worden gebracht. (1) (2) PB C 136 van 4. 6. 1985; PB L 220 van 30. 8. 1993; PB L 282 van 17. 11. 1993. Besluit 372/99/EG van het Parlement en de Raad van 8 februari 1999 houdende vaststelling van het communautair actieprogramma inzake de voorkoming van letsel binnen het kader van de actie op het gebied van de volks- gezondheid (1999-2003) (cid:129) PB L 46 van 20. 2. 1999. (2000/C 203 E/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1701/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (29 september 1999) Betreft: Overheidssteun aan de RAI Kan de Commissie mededelen hoever het staat met de procedures tegen de Italiaanse televisie wegens de overheidssteun die de RAI wellicht onterecht zou hebben gekregen? Is het de Commissie bekend dat de RAI aanzienlijke bedragen heeft uitgegeven en nog steeds spendeert voor banale, weinig educatieve amusementsprogramma(cid:146)s en sterk gekleurde politieke en culturele uitzen- dingen? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (3 november 1999) In februari verzocht de Commissie de Italiaanse regering de informatie te verschaffen die nodig is om na te gaan of de aan Radio Televisione Italiana (RAI) verleende steun zou kunnen worden beschouwd als bestaande steun in de zin van artikel 88, lid 1 (voorheen artikel 93) van het EG-Verdrag. Op basis van de door de Italiaanse regering verschafte informatie besloot de Commissie in juli 1999 de formele onderzoekprocedure in te leiden ten aanzien van enkele steunmaatregelen die de staat en het Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) gedurende de periode 1992-1994 ten behoeve van de RAI hadden genomen. Volgens de Commissie kunnen deze maatregelen niet als bestaande steun worden beschouwd, aangezien de steun niet was vastgelegd in enige wetgeving die dateert van v(cid:243)(cid:243)r het van kracht worden van het EG-Verdrag. Op dit ogenblik heeft de Commissie twijfels ten aanzien van de verenigbaar- heid met de gemeenschappelijke markt van deze steun. 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/29 De Commissie stelde Italiº eind september 1999 in kennis van deze procedure. De Italiaanse regering moest v(cid:243)(cid:243)r eind oktober haar opmerkingen maken. Wat de tweede vraag van het geachte parlementslid betreft, is de Commissie niet bevoegd om de kwaliteit of de inhoud van de door RAI uitgezonden televisieprogramma(cid:146)s te beoordelen. De Commissie heeft de plicht te verifiºren of de middelen die, zowel in de vorm van licentierechten als in de vorm van andere steunmaatregelen, door de staat worden uitgekeerd in verhouding staan tot de nettokosten die door het bedrijf bij de nakoming van zijn door de staat opgelegde verplichtingen tot openbare dienstverlening worden gemaakt. (2000/C 203 E/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1710/99 van Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) aan de Commissie (29 september 1999) Betreft: Finse productiesteun voor eieren Finland steunt momenteel met instemming van de EU de binnenlandse eierproductie met naar verluidt 2,35 FIM/kilo. Een dergelijke steun bestaat in Zweden niet met concurrentievervalsing tot gevolg. Welke plannen heeft de Commissie voor de afschaffing van deze steun? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (8 november 1999) Op grond van artikel 138, lid 1, van de Toetredingsakte (1) mogen Oostenrijk en Finland, na daarvoor de toestemming van de Commissie te hebben verkregen, gedurende de overgangsperiode tijdelijke en degressieve nationale steun verlenen aan de producenten van basislandbouwproducten die onder het gemeenschappelijk landbouwbeleid vallen. Als deze steun voldoet aan de voorwaarden die in lid 2 van dat artikel zijn vastgesteld, moet de Commissie er toestemming voor geven. Wat Finland betreft, is artikel 138 oorspronkelijk ten uitvoer gelegd bij Beschikking 95/33/EG van de Commissie van 13 februari 1995 tot goedkeuring van bepaalde gedeelten van het Finse programma ter uitvoering van de artikelen 138 tot en met 140 van de Akte van toetreding van de Republiek Oostenrijk, de Republiek Finland en het Koninkrijk Zweden (2). Deze beschikking is herhaaldelijk gewijzigd. De thans geldende maximale steunbedragen voor de productie van eieren in Finland zijn vastgesteld bij Beschikking 97/449/EG van de Commissie van 30 juli 1996 houdende vierde wijziging van Beschikking 95/33/EG (3). Voor 1999 betreft het de volgende maximumbedragen: (cid:129) Gebieden A en B behalve de eilandengroep1,58 FIM/kg (0,27 €/kg) (cid:129) Eilandengroep in gebieden A en B1,95 FIM/kg (0,33 €/kg) (cid:129) Andere gebieden behalve de eilandengroep0,52 FIM/kg (0,09 €/kg) (cid:129) Eilandengroep in andere gebieden0,52 FIM/kg (0,09 €/kg) Artikel 138 is slechts van toepassing gedurende de overgangsperiode, d. w. z. tot eind 1999. Op dat moment zal deze steunverlening dus ophouden. (1) (2) (3) PB C 241 van 29. 8. 1994. PB L 43 van 25. 2. 1995. PB L 194 van 23. 7. 1997


title: PERGUNTA ESCRITA E-1699/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à Comissão. Discriminação de imigrantes no Luxemburgo no acesso ao apoio social.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 170 E/78 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 (coopera(cid:231)ªo com as organiza(cid:231)ıes e associa(cid:231)ıes nªo governamentais constitu(cid:237)das pelas v(cid:237)timas de exclusªo social e idosos), sob a forma de medidas preparat(cid:243)rias para uma ac(cid:231)ªo comunitÆria com base no artigo 137o do Tratado CE (ex-artigo 118o) que se refere (cid:224) luta contra a exclusªo social. Em Outubro de 1998 foi publicado um primeiro concurso para ac(cid:231)ıes preparat(cid:243)rias, no (cid:226)mbito do qual foram financiados 40 projectos. No or(cid:231)amento 1999, a rubrica or(cid:231)amental B3-4104 foi incorporada na rubrica or(cid:231)amental B3-4112 (Ac(cid:231)ıes preparat(cid:243)rias para combater e prevenir a exclusªo social). Em Junho de 1999 foram publicados outros concursos no (cid:226)mbito desta rubrica or(cid:231)amental para combater a exclusªo das pessoas idosas bem como outros tipos de exclusªo, estando a Comissªo actualmente a proceder (cid:224) avalia(cid:231)ªo das propostas que recebeu. (2000/C 170 E/088) PERGUNTA ESCRITA E-1695/99 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Bodo Hombach, coordenador da UE O coordenador internacional nomeado pela UE para a reconstru(cid:231)ªo dos Balcªs, Bodo Hombach, encontra- -se, desde hÆ semanas, sob suspeita pœblica de envolvimento em casos de suborno de vasta amplitude (nomeadamente, vivenda particular em M(cid:252)lheim e residŒncia de luxo no CanadÆ). Estas graves acusa(cid:231)ıes levaram-no, em 27 de Agosto de 1999 a suspender, por decisªo pr(cid:243)pria, as suas fun(cid:231)ıes partidÆrias. Face a esta situa(cid:231)ªo ainda por esclarecer e extremamente obscura, bem como ao intento inteiramente incompreens(cid:237)vel e ineficiente de instalar o seu gabinete em Bruxelas e nªo nas proximidades da sua zona de interven(cid:231)ªo, tenciona a Comissªo convidar Bodo Hombach a demitir-se do cargo de enorme responsabilidade que Ø o de enviado especial da UE para a reconstru(cid:231)ªo democrÆtica e econ(cid:243)mica da regiªo dos Balcªs? AlØm disso, nestas circunst(cid:226)ncias e por razıes de transparŒncia, seria recomendÆvel tornar pœblico o montante da prevista compensa(cid:231)ªo pecuniÆria a conceder a Bodo Hombach aquando do in(cid:237)cio das fun(cid:231)ıes em causa. TencionarÆ a Comissªo assim proceder? Reposta de Christopher Patten em nome da Comissªo (9 de Novembro de 1999) Em conformidade com o Tratado da Uniªo Europeia (artigo 18o, ex-artigo J8), a nomea(cid:231)ªo dos representantes especiais incumbe ao Conselho. Os elementos necessÆrios solicitados no que respeita (cid:224) remunera(cid:231)ªo do representante especial figuram numa «ficha financeira» que, em conformidade com o artigo M do acordo interinstitucional relativo ao financiamento da pol(cid:237)tica externa e de seguran(cid:231)a comum de 16 de Julho de 1997, Ø comunicada pelo Conselho ao Parlamento. (2000/C 170 E/089) PERGUNTA ESCRITA E-1699/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Discrimina(cid:231)ªo de imigrantes no Luxemburgo no acesso ao apoio social Os trabalhadores imigrantes residentes no Luxemburgo e oriundos de outros Estados-membros sªo confrontados com uma situa(cid:231)ªo de discrimina(cid:231)ªo quando solicitam apoio social. Para a determina(cid:231)ªo da concessªo ou nªo deste apoio Ø exigida uma declara(cid:231)ªo de bens patrimoniais no seu pa(cid:237)s de origem, cujo conteœdo condicionarÆ a decisªo. 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/79 Pergunto (cid:224) Comissªo se tem conhecimento desta situa(cid:231)ªo, se nªo considera este comportamento das autoridades luxemburguesas uma viola(cid:231)ªo do princ(cid:237)pio de igualdade de tratamento, e como pensa agir para resolver o problema. Resposta da ComissÆria Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (5 de Novembro de 1999) A Comissªo pressupıe que a Senhora Deputada se refere (cid:224) legisla(cid:231)ªo luxemburguesa em matØria de direito a um rendimento m(cid:237)nimo garantido instaurado no quadro da luta contra a exclusªo social no Luxem- burgo. A regulamenta(cid:231)ªo luxemburguesa submete a concessªo deste benef(cid:237)cio a uma condi(cid:231)ªo de recursos, que incluem tambØm os bens patrimoniais que o interessado possua, tanto no Luxemburgo como no estrangeiro. tendo em conta a jurisprudŒncia do Tribunal de Justi(cid:231)a (1), nªo existe A Comissªo considera que, discrimina(cid:231)ªo em razªo da nacionalidade a este respeito. Com efeito, nos termos deste ac(cid:243)rdªo, «os artigos 7o e 48o do Tratado CE (2). nªo se opıem a que as institui(cid:231)ıes dos Estados-membros (cid:129) mas tambØm a isso as nªo obrigam (cid:129) assimilem a um acontecimento que, se ocorrer no territ(cid:243)rio nacional, constitui uma causa de perda ou de suspensªo do direito a presta(cid:231)ıes pecuniÆrias, o acontecimento correspondente ocorrido num outro Estado-membro». (1) Ver, num caso anÆlogo, o ac(cid:243)rdªo do Tribunal de Justi(cid:231)a de 28. 6. 1978 no processo 1/78, Kenny (Colect. 1978, p. 1489). (2) Que, ap(cid:243)s a altera(cid:231)ªo, passaram a ser os artigos 12o e 39o CE, respectivamente. (2000/C 170 E/090) PERGUNTA ESCRITA E-1700/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Transposi(cid:231)ªo da Directiva 93/0104/CE sobre tempo de trabalho A falta de transposi(cid:231)ªo da Directiva 93/0104/CE (1) sobre «tempo de trabalho» para a legisla(cid:231)ªo luxembur- guesa leva que, em alguns sectores da actividade econ(cid:243)mica, nomeadamente hotelaria e restaura(cid:231)ªo, os trabalhadores sejam for(cid:231)ados a cumprir horÆrios muito elevados e bastante superiores ao que estÆ estabelecido a n(cid:237)vel europeu. Assim, pergunto (cid:224) Comissªo qual Ø o ponto da situa(cid:231)ªo e quais as ac(cid:231)ıes desenvolvidas no sentido de levar as autoridades luxemburguesas a transporem a referida Directiva e a cumprirem a legisla(cid:231)ªo comunitÆria. (1) JO L 307 de 13. 12. 1993, p. 18. Resposta de Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (4 de Novembro de 1999) As autoridades luxemburguesas comunicaram (cid:224) Comissªo as suas medidas nacionais de aplica(cid:231)ªo da Directiva 93/0104/CE, de 3 de Novembro de 1993, relativa a determinados aspectos da organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho. A Comissªo procede actualmente a uma anÆlise aprofundada dessa legisla(cid:231)ªo. EstÆ prevista a apresenta(cid:231)ªo, no in(cid:237)cio de 2000, de um relat(cid:243)rio sobre a aplica(cid:231)ªo da Directiva 93/0104/CE nos Estados-membros. -


title: Commission Regulation (EC) No 2058/1999 of 29 September 1999 fixing the export refunds on olive oil

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

text: L 255/32 EN Official Journal of the European Communities 30. 9. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2058/1999 of 29 September 1999 fixing the export refunds on olive oil THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation No 136/66/EEC of 22 September 1966 on the establishment of a common organ- ization of the market in oils and fats (1), as last amended by Regulation (EC) No 1638/98 (2), and in particular Article 3 (3) thereof, (1) Whereas Article 3 of Regulation No 136/66/EEC provides that, where prices within the Community are higher than world market prices, the difference between these prices may be covered by a refund when olive oil is exported to third countries; (2) Whereas the detailed rules for fixing and granting export refunds on olive oil are contained in Commission Regu- lation (EEC) No 616/72 (3), as last amended by Regula- tion (EEC) No 2962/77 (4); (3) Whereas Article 3 (3) of Regulation No 136/66/EEC provides that the refund must be the same for the whole Community; (4) Whereas, in accordance with Article 3 (4) of Regulation No 136/66/EEC, the refund for olive oil must be fixed in the light of the existing situation and outlook in relation to olive oil prices and availability on the Community market and olive oil prices on the world market; whereas, however, where the world market situation is such that the most favourable olive oil prices cannot be determined, account may be taken of the price of the main competing vegetable oils on the world market and the difference recorded between that price and the price of olive oil during a representative period; whereas the amount of the refund may not exceed the difference between the price of olive oil in the Community and that on the world market, adjusted, where appropriate, to take account of export costs for the products on the world market; (5) Whereas, in accordance with Article 3 (3) third indent, point it may be (b) of Regulation No 136/66/EEC, decided that the refund shall be fixed by tender; whereas the tendering procedure should cover the amount of the refund and may be limited to certain countries of desti- nation, quantities, qualities and presentations; (6) Whereas the second indent of Article 3 (3) of Regulation No 136/66/EEC provides that the refund on olive oil may be varied according to destination where the world market situation or the specific requirements of certain markets make this necessary; (7) Whereas the refund must be fixed at least once every month; whereas it may, if necessary, be altered in the intervening period; (8) Whereas it follows from applying these detailed rules to the present situation on the market in olive oil and in particular to olive oil prices within the Community and on the markets of third countries that the refund should be as set out in the Annex hereto; (9) Whereas the Management Committee for Oils and Fats has not delivered an opinion within the time limit set by its chairman, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 (2) (c) of Regulation No 136/66/EEC shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 30 September 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 September 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ 172, 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) OJ L 210, 28. 7. 1998, p. 32. (3) OJ L 78, 31. 3. 1972, p. 1. (4) OJ L 348, 30. 12. 1977, p. 53. 30. 9. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 255/33 ANNEX to the Commission Regulation of 29 September 1999 fixing the export refunds on olive oil (EUR/100 kg) Product code Amount of refund (1) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 (1) For destinations mentioned in Article 34 of amended Commission Regulation (EEC) No 3665/87 (OJ L 351, 14. 12. 1987, p. 1), as well as for exports to third countries. NB: The product codes and the footnotes are defined in amended Commission Regulation (EEC) No 3846/87


title: PREGUNTA ESCRITA E-1701/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisión. Ayudas estatales: el caso RAI.

text: C 203 E/28 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 Si un fabricante pide a un organismo notificado que realice los procedimientos de evaluaci(cid:243)n de la 5. conformidad que exigen las directivas de nuevo enfoque, Østos se realizarÆn sobre la base, entre otros puntos, de la documentaci(cid:243)n tØcnica facilitada por el fabricante. No corresponde a los organismos notificados realizar actividades aut(cid:243)nomas de control del mercado, que son una prerrogativa de las autoridades nacionales. 6. La Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de los resultados de la investigaci(cid:243)n a que se refiere Su Seæor(cid:237)a. 7. La identificaci(cid:243)n de los productos defectuosos es competencia de los Estados miembros. La Comisi(cid:243)n, mediante la cooperaci(cid:243)n administrativa, los procedimientos de salvaguardia y los procedimientos RAPEX (en el caso de los bienes de consumo que presentan riesgos graves e inmediatos), asiste en la difusi(cid:243)n de la informaci(cid:243)n sobre los productos defectuosos identificados por las autoridades de los Estados miembros, en aquellos casos en que los problemas no se han resuelto de forma satisfactoria. El sistema de vigilancia de productos sanitarios controla los incidentes graves relacionados con estos productos, independientemente de que hayan sido subsanados. 8. Hasta la fecha, el Sistema Europeo de Vigilancia de los Accidentes en el Hogar y en las Actividades de Ocio (EHLASS) se ha encargado del control de las lesiones, para reducir su incidencia. El programa de acci(cid:243)n comunitaria relativo a la prevenci(cid:243)n de lesiones en el marco de la acci(cid:243)n en el Æmbito de la salud pœblica (2) reforzarÆ y ampliarÆ este control, lo que permitirÆ determinar las Æreas en que las deficiencias en la seguridad de los productos contribuyen a provocar estos accidentes. Como ya se ha indicado ante- riormente, la Comisi(cid:243)n no comparte la opini(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a de que el marcado CE reduzca el nivel de seguridad. Es mÆs, considera, por el contrario, que se incrementa la seguridad con la aplicaci(cid:243)n uniforme de altos niveles de protecci(cid:243)n a los productos comercializados en el mercado interior. (1) DO C 136 de 4. 6. 1985; DO L 220 de 30. 8. 1993; DO L 282 de 17. 11. 1993. (2) Decisi(cid:243)n 372/1999/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 8 de febrero de 1999, por la que se aprueba un programa de acci(cid:243)n comunitaria relativo a la prevenci(cid:243)n de lesiones en el marco de la acci(cid:243)n en el Æmbito de la salud pœblica (1999-2003) (cid:129) DO L 46 de 20. 2. 1999. (2000/C 203 E/034) PREGUNTA ESCRITA E-1701/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de septiembre de 1999) Asunto: Ayudas estatales: el caso RAI ¿Puede informar la Comisi(cid:243)n en quØ situaci(cid:243)n se encuentran procedimientos adoptados contra la Radio Televisione Italiana por haber recibido, al parecer injustamente, ayudas estatales? ¿Sabe la Comisi(cid:243)n que la Rai-Tv ha utilizado, y continœa utilizando, importes elevados para programas de entretenimiento banales y poco educativos, as(cid:237) como programas de tipo pol(cid:237)tico y/o cultural sumamente condicionados? Respuesta del Comisario Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) En febrero de 1999 la Comisi(cid:243)n pidi(cid:243) al Gobierno italiano la informaci(cid:243)n necesaria para evaluar si la ayuda concedida a la Radio Televisione Italiana (RAI) pod(cid:237)a considerarse como ayuda existente en el sentido del apartado 1 del art(cid:237)culo 88 (antiguo art(cid:237)culo 93) del Tratado CE. Sobre la base de la informaci(cid:243)n presentada por el Gobierno italiano, en julio de 1999 la Comisi(cid:243)n decidi(cid:243) incoar el procedimiento formal de investigaci(cid:243)n sobre algunas medidas de ayuda concedidas a la RAI por el Estado y el Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) durante el per(cid:237)odo 1992-94. La Comisi(cid:243)n estima que estas medidas no pueden considerarse como ayuda existente puesto que no estaban previstas en ninguna ley anterior a la entrada en vigor del Tratado CE. Por ahora la Comisi(cid:243)n tiene dudas en cuanto a su compatibilidad con el mercado comœn. 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/29 A finales de septiembre la Comisi(cid:243)n inform(cid:243) a Italia sobre este procedimiento y el Gobierno italiano deber(cid:237)a presentar sus observaciones a finales de octubre de 1999. En cuanto a la segunda cuesti(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n no es competente para evaluar la calidad o el contenido de los programas de televisi(cid:243)n emitidos por la RAI. La Comisi(cid:243)n tiene el deber de evaluar si los fondos concedidos por el Estado a la RAI, a travØs de los impuestos y otras medidas de apoyo, son proporcionados a los costes netos contra(cid:237)dos por la empresa para cumplir las obligaciones de servicio pœblico impuestas por el Estado. (2000/C 203 E/035) PREGUNTA ESCRITA E-1710/99 de Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (29 de septiembre de 1999) Asunto: Ayudas finlandesas a la producci(cid:243)n de huevos En la actualidad, el Estado finlandØs concede ayudas a la producci(cid:243)n nacional de huevos por valor de 2,35 marcos finlandeses/kilo, ayudas que cuentan con la aprobaci(cid:243)n de la Comunidad. Al no existir este tipo de ayudas en Suecia se produce un falseamiento de la competencia. ¿Tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de suprimir estas ayudas? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de noviembre de 1999) El apartado 1 del art(cid:237)culo 138 del Acta de adhesi(cid:243)n (1) permite que, previa autorizaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, Austria y Finlandia concedan durante el per(cid:237)odo transitorio ayudas nacionales, de carÆcter temporal y decreciente, a los productores de productos agr(cid:237)colas bÆsicos sujetos a la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn. Siempre que se cumplan los requisitos establecidos en el apartado 2 de ese mismo art(cid:237)culo, la comisi(cid:243)n estÆ obligada a autorizar esas ayudas. El art(cid:237)culo 138 se aplic(cid:243) en un principio a Finlandia en virtud de la Decisi(cid:243)n 95/33/CE de la Comisi(cid:243)n, de 13 de febrero de 1995, por la que se aprueban algunas partes del programa finlandØs para la aplicaci(cid:243)n de los art(cid:237)culos 138 a 140 del Acta relativa a las condiciones de adhesi(cid:243)n de la Repœblica de Austria, la Repœblica de Finlandia y el Reino de Suecia (2). Esta Decisi(cid:243)n ha sido modificada en varias ocasiones y, actualmente, los l(cid:237)mites que rigen para las ayudas a la producci(cid:243)n de huevos en Finlandia son los que dispone la Decisi(cid:243)n 97/449/CE de la Comisi(cid:243)n, de 30 de julio de 1996, por la que se modifica por cuarta vez la Decisi(cid:243)n 95/33/CE (3). En 1999, los tipos de ayuda mÆximos para la producci(cid:243)n de huevos son los siguientes: (cid:129) Zonas A y B, excluido el archipiØlago: 1,58 FIM/kg (0,27 €/kg) (cid:129) ArchipiØlago de las zonas A y B: 1,95 FIM/kg (0,33 €/kg) (cid:129) Otras zonas, excluido el archipiØlago: 0,52 FIM/kg (0,09 €/kg) (cid:129) ArchipiØlago de otras zonas: 0,52 FIM/kg (0,09 €/kg) El art(cid:237)culo 138 s(cid:243)lo es aplicable durante el per(cid:237)odo transitorio, es decir, hasta el final de 1999, de manera que, una vez llegado ese momento, se suprimirÆn estas ayudas. (1) DO C 241 de 29. 8. 1994. (2) DO L 43 de 25. 2. 1995. (3) DO L 194 de 23. 7. 1997


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2051/1999 της Επιτροπής, της 29ης Σεπτεμβρίου 1999, για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: L 255/14 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 30. 9. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2051/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Σεπτεµβρίου 1999 για καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό της τιµής εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, (2) Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3223/94 της Επιτροπής, της 21ης ∆εκεµ- βρίου 1994, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώ- τος κατά την εισαγωγή οπωροκηπευτικών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1498/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας: (1) ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογή των αποτελεσµάτων των πολυµερών εµπορικών διαπραγµατεύ- σεων του Γύρου της Ουρουγουάης, προβλέπει τα κριτήρια για τον καθορισµό από την Επιτροπή των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή από τρίτες χώρες, για τα προϊόντα και τις περιόδους που ορίζονται στο παράρτηµά του· ότι, σε εφαρµογή των προαναφερθέντων κριτηρίων, οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή πρέπει να καθοριστούν, όπως αναγράφονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονι- σµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή που αναφέρονται στο άρθρο 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3223/94 καθορίζονται όπως αναγράφονται στον πίνακα που εµφαίνεται στο παράρτηµα. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 30 Σεπτεµβρίου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 29 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 337 της 24. 12. 1994, σ. 66. (2) ΕΕ L 198 της 15. 7. 1998, σ. 4. 30. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 255/15 του κανονισµού της Επιτροπής, της 29ης Σεπτεµβρίου 1999, για τον καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό τιµών εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Κωδικός τρίτης χώρας (1) (σε EUR/100 χιλιόγραµµα) Κατ’ αποκοπή τιµή κατά την εισαγωγή 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 999 628 999 052 999 052 388 512 524 528 999 052 064 400 999 064 388 400 800 804 999 052 064 388 999 052 999 060 064 066 400 624 999 52,5 52,5 125,1 125,1 62,9 62,9 75,8 69,9 61,0 56,2 71,9 67,0 106,5 75,2 234,6 138,8 37,9 57,2 44,5 185,5 41,8 73,4 84,5 60,8 181,1 108,8 113,7 113,7 60,3 62,8 68,0 119,0 192,4 100,5 (1) Ονοµατολογία των χωρών που καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2645/98 της Επιτροπής (ΕΕ L 335 της 10. 12. 1998, σ. 22). Ο κωδικός «999» αντιπροσωπεύει «άλλες καταγωγές»


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1706/99 van Raffaele COSTA Ontwerpbegroting 2000 - personeels- en huishoudelijke uitgaven voor de delegaties van de Europese Gemeenschap en gedecentraliseerde uitgaven voor hulppersoneel en gedecentraliseerde huishoudelijke uitgaven

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
EU expenditure
EU office or agency
European official
draft budget (EU)

text: 29. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 27 E/165 Kan de Commissie mededelen waarom voor het jaar 2000 31. 400. 000 € extra wordt uitgetrokken, een stijging van 246 naar meer dan 277 miljoen euro? (2000/C 27 E/202) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1706/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (29 september 1999) Betreft: Ontwerpbegroting 2000 (cid:129) personeels- en huishoudelijke uitgaven voor de delegaties van de Europese Gemeenschap en gedecentraliseerde uitgaven voor hulppersoneel en gedecentraliseerde huishoudelijke uitgaven In 1998 bedroeg het totale budget voor personeels- en huishoudelijke uitgaven voor de delegaties van de Europese Gemeenschap en gedecentraliseerde uitgaven voor hulppersoneel en gedecentraliseerde huis- houdelijke uitgaven 394 miljoen ecu. Kan de Commissie verklaren waarom de uitgaven in 2000 op 433 miljoen € worden geraamd, dit is bijna 40 miljoen € meer? Gecombineerd Antwoord van mevrouw Schreyer namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1702/99, E-1703/99 en E-1706/99 (18 november 1999) De Commissie gaat momenteel over tot een grondig onderzoek van het door het geachte parlementslid aan de orde gestelde probleem; zij zal zo spoedig mogelijk nadere mededelingen ter zake doen. (2000/C 27 E/203) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1704/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (29 september 1999) Betreft: Programma LIFE Het programma Life, dat de Europese Unie ter bescherming van het milieu heeft vastgesteld, omvat twee fasen: 1991-1995 en 1996-1999. Kan de Commissie mededelen: 1. hoeveel en welke Life-projecten (Life milieu en Life natuur) voor Italiº zijn voorgesteld, 2. hoeveel en welke van deze projecten voor financiering in aanmerking zijn genomen en voor welke bedragen, 3. hoeveel en welke van deze projecten tot op heden gefinancierd werden 10. 9. 1999? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (4 november 1999) De Commissie zendt het geachte parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks een tabel met de gevraagde gegevens toe


title: 2000/18/EY: Komission päätös, tehty 29 päivänä syyskuuta 1999, valtiontuesta, jonka Italia aikoo myöntää Fiat Auto SpA:n Termolin (Campobasso) tuotantolaitoksille (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3274) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid to industry
motor vehicle industry
regional aid

text: L 6/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 1. 2000 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 29 päivänä syyskuuta 1999, valtiontuesta, jonka Italia aikoo myöntää Fiat Auto SpA:n Termolin (Campobasso) tuotantolaitok- sille (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3274) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/18/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia (1) esittämään huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY 1) 2) ovat ilmoittaneet viranomaiset Italian komissiolle vuoden 1997 loka—joulukuussa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhteensä kuudesta Fiat Auto SpA:n (jäljempänä ’Fiat’) (2) hyväksi tarkoitetusta valtiontukijärjestelmästä, joihin kuului mm. Termolissa, Campobasson maakunnassa Molisen alueella sijaitsevalle Fiatin tehtaalle (jäljempänä ’Fiat Termoli’) tarkoitettu valtiontukijärjestelmä, joka on kirjattu komissiossa 28 päivänä lokakuuta 1997 numerolla N 730/97. Komissio on pyytänyt Italian viranomaisilta useaan otteeseen lisä- tietoja voidakseen tehdä asiassa päätöksen. Italian viran- omaiset ja Fiat neuvottelivat 23 päivänä huhtikuuta 1998 pidetyssä kokouksessa tapauksen tutkimiseen liit- tyvistä yksityiskohdista. Italian viranomaiset vastasivat lopulta 20 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä osaan komission esittämistä kysymyksistä. Komissio on ilmoittanut Italian viranomaisille 9 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa edellä mainittujen suunniteltujen tukitoimenpi- teiden osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely ja on määrännyt Italian toimittamaan sille kuukauden kuluessa viranomaiset joita se tarvitsee voidakseen kaikki asiakirjat ja tiedot, Jos arvioida tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille. komissio ei olisi tehnyt päätöksen käytössään olevien tietojen perusteella. saanut vastausta, se olisi 3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (3). Komissio on (1) EYVL C 113, 24. 4. 1999, s. 16. (2) Kyseisistä valtiontukijärjestelmistä neljä koskee autojen valmistusta: Cassino-Piedimonte San Germano (C 6/99, ex N 729/97), Mirafiori Carrozzeria (C 5/99, ex N 728/97), Pomigliano (C 4/99, ex N 727/ ja kaksi moottorien val- 97) mistusta: Termoli ja Mirafiori Meccanica (C 9/99, ex N 838/97). ja Rivalta (C 8/99, ex N 834/97), (C 7/99, ex N 730/97) (3) Ks. alaviite 1. 4) 5) 6) 7) 8) kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. Komission edustajat ovat käyneet Mirafiorissa 24 päivänä helmikuuta 1999 keskustelemassa mm. Fiat Termolin asiasta. Termolin tuotantolaitoksiin komission edustajat kävivät tutustumassa 6 päivänä heinäkuuta 1999. II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA Italian viranomaisten suunnittelema tuki on tarkoitettu Fiatille, jolla on tuotantolaitoksia mm. Italiassa, Puolassa, Turkissa ja Etelä-Amerikassa. Vuonna 1998 Fiat valmisti 2,7 miljoonaa autoa, jotka edustavat seuraavia merkkejä: Alfa Romeo, Ferrari, Fiat, Lancia ja Maserati. Vuonna Italiassa noin 62 000 1997 yhtiön palveluksessa oli työntekijää, joista 3 300 Termolissa, missä valmistetaan autojen moottoreita ja vaihdelaatikoita. Fiatin myynnistä huomattava osa, noin kolmannes, suuntautuu muihin EU:n jäsenvaltioihin. ilmoitettu investointi toteutetaan Komissiolle Fiat Termolin tuotantolaitoksilla, perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella tukialueella, (ilmoitushetkellä) jossa aluetuen enimmäismäärä oli suuryritysten osalta 30 prosenttia nettoavustusekviva- lentti (NAE). Investointi aloitettiin vuonna 1995, ja se päättyy vuonna 1999. Investoinnin arvo on 20 päivänä marraskuuta 1998 suoritetun kustannus-hyötyanalyysin perusteella 487 miljardia Italian liiraa (4) (nykyarvo: 412 miljardia liiraa eli 212 miljoonaa euroa). Investoinnin ansiosta tuotantolaitoksilla voidaan ryhtyä valmistamaan uusia Fire 16V (5) -moottoreita, joiden sylinteritilavuus on 1 242 cm3. Uuden moottorin pohjana on Fire 1 242 cm3 8V MPI; näillä kahdella moottorilla ei kuiten- kaan ole yhteisiä osia. Tuotantokapasiteetti on noin 230 000 Fire 16V -moottoria vuodessa. Tuki, jonka nimellisarvo on 55,2 miljardia Italian liiraa (28 milj. euroa), on Italian viranomaisten mukaan tarkoitus myöntää 19 päivänä joulukuuta 1992 anne- tussa laissa nro 488 (6) (jäljempänä ’laki nro 488/92’) säädetyn tukijärjestelmän perusteella, jonka komissio on hyväksynyt 24 päivänä maaliskuuta 1995 tekemällään (4) Tukea koskevassa ilmoituksessa mainittu summa oli 487 miljardia liiraa. (5) ’Fire’ tulee sanoista ”Fully Integrated Robotised Engine” ja ’16 V’ tarkoittaa ”16-sylinterinen”. (6) Italian virallinen lehti nro 299, 21. 12. 1992. 11. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 6/53 päätöksellä. Kyseinen laki koskee lain nro 64/86 uudel- leenrahoitusta. Tuen intensiteetti on 20 päivänä marras- kustannus-hyötyanalyysin kuuta mukaan bruttoavustusekvivalentti (BAE). Alkuperäisen ilmoituksen mukaan tuen intensi- teetti oli 15,27 prosenttia BAE eli 12,44 prosenttia NAE. suoritetun prosenttia 13,03 1998 9) Komissio on ilmoittanut Italian viranomaisille päätökses- tään aloittaa suunnitellun ja ilmoitetun tukijärjestelmän osalta virallinen tutkimusmenettely, koska se suhtautuu epäillen lähinnä seuraaviin seikkoihin: a) tuen välttämättömyys ja erityisesti siihen liittyvien investointien liikuteltavuus; b) hyväksyttävän tuen määrä; Italian viranomaisten tekemän kustannus-hyötyanalyysin mukaan Termolin kustannukset olivat 21,15 prosenttia korkeammat kuin vertailukohteena olleen Desion. 10) Lisäksi komissio on määrännyt Italian viranomaiset toimittamaan kuukauden kuluessa kaikki tiedot, joiden avulla voidaan arvioida kyseisten tukien soveltuvuus yhteismarkkinoille. Jos komissio ei saisi vastausta, se tekisi päätöksen käytössään olevien tietojen perusteella. III ITALIAN HUOMAUTUKSET Italian viranomaiset ovat pyytäneet 9 päivänä huhtikuuta 1999 lisäaikaa vastaamiseen ja ovat toimittaneet 16 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä komissiolle tietoja, joiden perusteella ne arvelivat komission voivan saattaa päätökseen niiden kuuden tapauksen tutki- muksen, ilmoitettu komissiolle loka—joulu- kuussa 1997 ja joiden osalta komissio on 3 päivänä helmikuuta 1999 päättänyt aloittaa virallisen tutkimus- menettelyn. joista oli toteutettujen Italian viranomaiset korostavat ensinnäkin, että Termo- lissa on investointien kehittää ja laajentaa tuotantolaitoksia ottamalla käyttöön uusia tuotantolinjoja, jotka sijaitsevat erillään 8V-moot- torin tuotantopaikoista. Lisäksi investointien seurauk- sena syntyy uusia työpaikkoja. tarkoituksena Toiseksi Italian viranomaiset pitävät valitettavana sitä, että komission suorittama tutkimus ei etenkään inves- toinnin liikuteltavuuden ja kustannus-hyötyanalyysin arvioinnin osalta vastaa niitä taloudellisia tosiseikkoja, perustuu. joihin tuotantolaitoksen sijoittamispäätös Tähän liittyvät huomautukset eivät koske ainoastaan Fiat Termolin tapausta vaan kaikkia kuutta edellä mainittua Fiatin tapausta. 11) 12) 13) 14) vuonna 1994 saatavilla vastaava teknologian ja tuotta- vuuden taso ja yhtä hyvin koulutettua työvoimaa, mutta missä toimintakustannukset olivat alemmat. Investoin- tien liikuteltavuudesta on esimerkkinä se, että vuonna 2000 on tarkoitus aloittaa Fire 16V -moottorien valmistus Brasiliassa. Keskittämällä kyseisten Fire-moot- torien tuotanto Brasiliaan olisi voitu saavuttaa suurtuo- tannon etuja. Suunniteltu aluetuki ei riitä korvaamaan niitä ylimää- jotka räisiä päätöksestä kustannuksia, toteuttaa investoinnit Italiassa, mutta se on varmasti ollut kannustimena lopullista päätöstä tehtäessä. aiheutuvat Italian viranomaiset katsovatkin, että Fiat Termoli -hanke täyttää liikuteltavuudelle asetetut edellytykset. lokakuussa 1997 ja toiset Kolmanneksi lain nro 488/92 perusteella ei ole mahdol- lista myöntää tukea laaja-alaiselle tukijärjestelmälle, vaan se edellyttää erillisten tukihakemusten esittämistä. Koska kahdessa ensimmäisessä tarjouskilpailussa, joiden perus- teella tukea saavat hankkeet määritellään, on kohteena kuusi sijaintipaikkaa, Fiat on esittänyt kuusi erillistä hakemusta. Kyseiset kuusi tapausta on näin ollen ilmoi- tettu komissiolle uudelleen, tällä kertaa erillisinä. Toinen asioiden käsittelyyn liittyvä hankaluus johtuu siitä, että hankkeet on ilmoitettu kahtena eri ajankohtana: ensim- mäiset joulukuussa 1997. Ilmoitusajankohtien perusteella komissio soveltaa tutki- tukia muksissaan moottoriajoneuvoalan ’asiaa koskevan yhteisön puitesäännön (jäljempänä versiota (1). koskevat yhteisön säännöt’) kahta Vanhemman version mukaan kustannus-hyötyanalyy- sissa käytettävän vaihtoehtoisen sijaintipaikan on oltava yhteisössä taas uudemman version mukaan vertailukohtana voidaan käyttää Euroopassa tai KIE-maissa sijaitsevaa paikkaa. Tämä keinotekoinen kahtiajako ei Italian viranomaisten mukaan noudata investointien taustalla olevia taloudel- lisia realiteetteja. ulkopuolella, tukialueiden valtion kun eri Koska asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaan vertai- lukohdaksi valittavan vaihtoehtoisen sijaintipaikan on oltava yhteisössä tukialueiden ulkopuolella, Italian viran- omaiset laativat kustannus-hyötyanalyysin, jossa vertail- laan Fire 16V -moottorien valmistusta Termolissa ja Desiossa. Huhtikuun 16 päivänä 1999 päivätyssä kirjeessä todetaan, että Desio voisi käytettävissä olevien tilojen puolesta soveltua mekaanisen tuotannon sijainti- paikaksi. Lisäksi kirjeessä pyritään selventämään inves- tointien keskinäisiä eroja, kuljetuskustannusten muodos- tumista, Mirafiorin ja Verronen tehtaisiin liittyviä viit- tauksia, alihankkijoita ja muita kustannuksia. 15) 16) Fiat Termolin osalta Italian viranomaiset toteavat, että komissio suhtautuu edelleen epäillen investointien liiku- teltavuuteen. Fiat on kuitenkin tutkinut erilaisia vaihto- ehtoisia voitu toteuttaa, erityisesti Brasiliassa ja Turkissa, missä oli joissa hanke olisi sijoituspaikkoja, 17) Italian viranomaisten suorittaman kustannus-hyötyana- lyysin perusteella hankkeelle aiheutuu Termolissa toteu- tettuna 21,15 prosentin haitta, mikä riittää ilmoitetun tuen hyväksymiseen. (1) EYVL C 123, 18. 5. 1989, s. 3, ja EYVL C 279, 15. 9. 1997, s. 1. L 6/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 1. 2000 18) 19) 20) 21) 22) IV ARVIOINTI TUESTA Italian viranomaisten ilmoittama, Fiat Termolin hyväksi suunniteltu toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpi- teestä on tarkoitus tulla valtion rahoittama, tai rahoituk- seen on suunniteltu käytettävän valtion varoja; lisäksi valtiolta saatava rahoitus muodostaa huomattavan osan hankkeen kokonaisrahoituksesta, minkä vuoksi toimen- pide uhkaa vääristää kilpailua yhteisössä, koska se suosii Fiatia muihin yrityksiin nähden, jotka eivät saa tukea. Lisäksi moottoriajoneuvojen moottorien markkinoilla, kuten käydään yhteisön jäsenvaltioiden välillä laajaa kauppaa. moottoriajoneuvomarkkinoillakin, yritykselle, Kyseinen valtiontuki, joka on tarkoitus myöntää lakiin nro 488/92 perustuvan tukijärjestelmän mukaisesti, on tarkoitettu harjoittaa moottori- joka ajoneuvojen valmistusta ja kokoamista. Näin ollen tuki- suunnitelma on tutkittava asiaa koskevien yhteisön sään- töjen perusteella. Koska Italian viranomaiset ovat ilmoit- taneet tukisuunnitelmasta 28 päivänä lokakuuta 1997 (ilmoitus kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä), asiaa koskevat yhteisön säännöt ovat vuonna 1989 annetut muutetut säännöt, joiden voimassaolo- vahvistetaan seuraavissa aikaa on jatkettu. Tämä yhteisön säännöissä (1), joita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998. 23) 24) Asianomaisten sääntöjen 2. 6 kohdassa todetaan, että ”aikaisempaa puitesääntöä, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996 kahden vuoden ajaksi, käytetään perustana arvioitaessa ennen 1 päivää marraskuuta 1997 ilmoitettuja tukihankkeita, joiden soveltuvuudesta komissio ei ole esittänyt mielipi- dettään tai joiden osalta komissio on aloittanut perusta- missopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisen menet- telyn ennen tätä päivämäärää”. tukihankkeita sekä niitä Italia ei ole vastustanut kuluessa. tätä näkemystä menettelyn Komissio toteaa lisäksi, että tuki on tarkoitus myöntää osana hyväksyttyä tukijärjestelmää ja että hankkeen kustannukset ovat yli 17 miljoonaa euroa. Italian viran- omaiset ovat siis noudattaneet velvollisuuttaan ilmoittaa hankkeesta. Komissio pitää kuitenkin valitettavana sitä, että tuesta ilmoitettiin virallisesti vasta lokakuun 1997 lopulla, jolla kyseisen tuen myöntä- vaikka ministeriön asetus, minen hyväksyttiin, allekirjoitettiin jo 20 päivänä marraskuuta 1996. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määritel- lään tukimuodot, jotka ovat sopimuksen määräysten mukaisia. Tuen luonne ja tarkoitus sekä investointien maantieteellinen sijainti huomioon ottaen kyseisen artiklan a, b ja c alakohtaa ei voida soveltaa kyseiseen tukihankkeeseen. Kyseisen artiklan 3 kohdassa määritel- lään tuet, joita voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltu- vina. Yhteensoveltuvuutta on arvioitava koko yhteisön (1) EYVL C 284, 28. 10. 1995, s. 3. kannalta eikä vain kansalliset näkökohdat huomioon ottaen. Jotta voidaan varmistaa yhteismarkkinoiden moitteeton toiminta ja perustamissopimuksen 3 artiklan g alakohdassa mainitun periaatteen huomioon otta- minen, on 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja poik- keuksia tulkittava suppeasti. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa mainittujen poik- keuksien osalta voidaan todeta, että kyseinen tuki ei selvästikään ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Italian ta- loudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä liioin kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. Sen sijaan 87 artiklan a ja c alakohdissa mainituista poikkeuksista ainoastaan c alakohta liittyy asiaan, koska Termoli sijaitsee alueella, jolle voidaan myöntää tukea kyseisen määräyksen perusteella. Voidakseen päättää, soveltuuko suunniteltu aluetuki yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainitun poikkeuksen perusteella, komission on tarkastettava, onko asiaa koskevissa yhteisön säännöissä annettuja ehtoja noudatettu. Komissio myöntää, että uudet investoinnit voivat edistää kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehitystä. Tästä syystä komissio suhtautuukin yleensä myönteisesti inves- jotka myönnetään yhteisön alikehittyneille tointitukiin, alueille rakenteellisten heikkouksien korjaamiseksi. Ar- vioidessaan aluetuen myöntämistä koskevia ehdotuksia komission on verrattava alueellisen kehityksen tasolla saatavaa hyötyä (kuten alueen kestävän kehityksen edis- tämistä luomalla uusia pysyviä työpaikkoja sekä vahvis- tamalla yhteisön talouteen) mahdollisiin koko alalle aiheutuviin haittavaikutuksiin (esimerkiksi huomattavan ylikapasiteetin syntymiseen tai ylläpitämiseen). Kyseisen arvioinnin tarkoituksena ei ole kieltää aluetukien huomattavaa merkitystä alueiden väli- selle koheesiolle yhteisön tasolla, vaan varmistaa, että huomioon otetaan myös muut yhteisön edun kannalta merkittävät tekijät, kuten alan kehitys yhteisön tasolla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti komissio näin ollen tutkii moottoriajoneuvoalan aluetuen asiaa koskevien yhteisön sääntöjen perusteella. siteitä paikalliseen ja 1. Komission tehtävänä erityisesti, ensinnäkin tarkistaa, on voidaanko aluetukea myöntää. Tätä varten komissio tutkii alueelle voidaanko myöntää tukea yhteisön oikeuden nojalla ja onko toteuttaa investoinnin hankkeensa jossakin toisessa paikassa; näin selvite- tään tuen välttämättömyys erityisesti hankkeen liiku- teltavuuden perusteella. suorittajalla mahdollisuus kyseiselle 2. Komissio tarkistaa hankkeen liikuteltavuuteen liitty- vien kustannusten tukikelpoisuuden. 3. Tämän jälkeen komissio tarkistaa, että suunnitellun tuen myöntäminen on suhteessa niihin alueellisiin ongelmiin, jotka tuen avulla on tarkoitus ratkaista. Tätä varten se tarkistaa, että hanke edistää kyseisen alueen kehitystä pitkällä aikavälillä, ja tekee yleensä kustannus-hyötyanalyysin. 11. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 6/55 4. Lopuksi komissio tutkii täydentävän tuen (ns. top-up), joka muodostuu intensiteetin korotuksesta ja jonka tarkoituksena on toimia lisäkannustimena siksi, että investointi toteutetaan nimenomaan kyseisellä alueella. Tällainen täydentävä tuki voidaan hyväksyä edellyttäen, että investointi ei lisää moottoriajoneuvo- teollisuuden kapasiteettiongelmia. Kahdessa viimeisessä kohdassa määriteltyjen lukujen jonka yhteissumma komissio voi hyväksyä aluetukien enimmäismäärien rajoissa. tuen enimmäismäärä, on se 25) Menettely on tuttu sekä Italian viranomaisille että Fiatille moottoriajoneuvoteollisuuden esiintyneiden lukuisten aiempien tukitapausten vuoksi. Lisäksi Italian viranomaisten kanssa pidetyissä kokouksissa, joihin myös Fiatin edustajat ovat osallistuneet, on esitetty menettelytapaa koskevia kysymyksiä, joihin on annettu asianmukaiset vastaukset. alalla 30) 26) 27) 28) sijaitsee alueella, jolle Kyseessä oleva tuotantolaitos tukea perustamissopimuksen 87 voidaan myöntää artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella; aluetuen enimmäismäärä oli suuryritysten osalta tuen ilmoittamis- hetkellä (1) 30 prosenttia nettoavustusekvivalentti (NAE). Osoittaakseen aluetuen välttämättömyyden Italian viran- omaisten on osoitettava mm. hakkeen liikuteltavuus eli todistettava, että hanke tai sen osa olisi taloudellisesti mahdollista toteuttaa myös jossakin muualla. Jos sen sijaan suunniteltua investointia ei olisi mahdollista toteuttaa kyseisen yrityksen muissa, jo olemassa olevissa joka tapauk- tai uusissa toimipaikoissa, yrityksen olisi sessa toteutettava se ainoaksi mahdolliseksi todetussa paikassa, vaikka hankkeen toteuttamiseen ei myönnettäi- sikään tukea. että Fire Komissio on kuullut näissä kysymyksissä ulkopuolisia asiantuntijoita (IMO—Leuven) ja käynyt yhdessä näiden kanssa Fiat Termolin tehtailla saadakseen tapauksen tutkimuksessa tarvittavia lisätietoja. Käynnin yhteydessä havaittiin, tuotanto-, kokooma- ja testauslinjat sijaitsevat erillään Termolin muista tuotantolinjoista ja että uusilla moottoreilla ei ole yhteisiä osia vanhojen Fire 8V -moottorien kanssa. On kuitenkin todettu, että Fiat on todella harkinnut Fire 16V -moottorien tuotannon vaihtoehtoista sijoittamista joko Brasiliaan tai Turkkiin tai muihin Italiassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin, erityisesti Pomiglianoon. 16V -moottorien 31) 32) Perusteellisesti asiaa tutkittuaan komissio on sitä mieltä, että hanke täyttää liikuteltavuutta koskevat edellytykset. 33) 29) Sitä, että investoinnin toteuttaminen aloitettiin Fiat Termolissa yli vuosi ennen tukihakemuksen tekemistä, pidetään yleensä merkkinä siitä, että tuki ei ole välttä- mätön hankkeen toteuttamiseksi, ja näin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiinkin. Niiden jotka komissio on tehnyt 18 päätösten mukaisesti, aloittamisen tukihakemuksen päivänä marraskuuta 1997 (2), 30 päivänä syyskuuta 1998 (3) ja 7 päivänä huhtikuuta 1998 (4), voidaan hankkeen välistä ja aikaeroa kuitenkin pitää perusteltuna lain nro 488/92 soveltamiseen liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. Lisäksi on käynyt ilmi, että kun investoinnin toteuttaminen helmikuussa 1993 alkoi, Fatissa suhtau- duttiin toiveikkaasti aluetuen myöntämiseen. Mahdol- lisen aluetuen määrä ei tietenkään ollut tiedossa. Komissio katsoo näin ollen, että aluetuki on välttämätön Fiat Termolin investointihankkeen toteuttamiseksi. käytettyyn tukijärjestelmään suuntaviivoissa (5) Komissio on tutkinut, ovatko hankkeen kustannukset tukikelpoisia nähden. Komissio katsoo, että ilmoitetussa hankkeessa on kyse alkuinvestoinnista siten kuin se määritellään alueellisia erityisesti valtiontukia koskevissa siksi, että se lisää kyseisen tuotantolaitoksen tuotantoka- pasiteettia. Komissio myös huomauttaa, että Italian asetuksen nro 527/95 mukaan kustannusten tukikelpoi- suus voidaan hyväksyä takautuvasti enintään kahden vuoden ajalta ennen ensimmäisen aluetukihakemuksen päiväystä. Kyseessä on poikkeusmenettely, jonka tarkoi- tuksena on täyttää siirtymäkauden ajan oikeudellinen tyhjiö, joka syntyy, kun edellisen lain (nro 64/86) voimassaolo lakkaa ennen kuin seuraava laki (nro 488/ 92) tulee voimaan viivästymisen jälkeen. Tutkittavaan hankkeeseen liittyvät investoinnit aloitettiin tammi- kuussa 1995, ja Fiat esitti Italian viranomaisille aluetuki- hakemuksen toukokuussa 1996. Komissio katsoo näin ollen, että aluetukea voidaan lain nro 488/92 perusteella myöntää 487 miljardin Italian liiran investointeihin. Komissio voi kuitenkin hyväksyä ainoastaan inves- toinnin liikuteltavat osat, joista annetaan arvio ohessa. Vaikka hankkeen liikuteltavuus onkin osoitettu, kaikki siihen liittyvät osat eivät välttämättä ole liikuteltavia. Hankkeen suorat vaikutukset (nimellisarvoltaan 487 miljardin liiran investointi ja lukuisten uusien työpaik- kojen luominen Fiatin tuotantolaitoksilla) samoin kuin sen epäsuorat vaikutukset merkitsevät paikalliselle talouselämälle huomattavaa etua. Komissio onkin sitä mieltä, että suunniteltu tuki edistää pitkällä aikavälillä Termolin alueen kehitystä. Asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaan ilmoitettua hanketta on verrattava vastaavaan hankkeeseen, joka on toteutettu yhteisön tukialueiden ulkopuolella; näin aiheutuvat lisäkustannukset, voidaan selvittää investointia varten valitun tukialueen rakenteellisista puutteista. Italian viranomaiset eivät kiistä tätä periaa- tetta, mutta katsovat, ettei sen soveltaminen ilmennä sitä taloudellista tilannetta, jossa Fiatin oli tehtävä investoin- tipäätöksensä. Italian viranomaisten mielestä komission jotka (1) Aluetukien enimmäismäärä kyseisellä alueella on kehittynyt suuryri- tysten osalta seuraavasti: ennen heinäkuuta 1995 40 % NAE, sitten joulukuuhun 1996 35 % NAE, joulukuuhun 1998 30 % NAE ja lopulta joulukuuhun 1999 25 % NAE. (2) EYVL C 70, 6. 3. 1998, s. 7. (3) EYVL C 409, 30. 12. 1998, s. 7, ja EYVL C 384, 12. 12. 1998, s. 20. (4) EYVL C 240, 31. 7. 1998, s. 3. (5) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 9. L 6/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 1. 2000 34) 35) 36) 37) 38) olisi otettava tutkimuksissaan huomioon hankkeiden yhteisvaikutus: toisin sanoen komission pitäisi käyttää vertailussa sijoittajan todellisuudessa analysoimia vaihto- ehtoisia sijaintipaikkoja eli tässä tapauksessa Brasiliaa ja Turkkia. Komissio ei voi hyväksyä Fiat Termolin tapauksessa sellaisia vaihtoehtoisia sijaintipaikkoja, jotka eivät sijaitse yhteisössä tukialueiden ulkopuolella, koska se olisi tasa- puolisen kohtelun periaatteen vastaista. Arvioperusteet olisivat tällöin hyvin erilaiset kuin muissa oikeudellisesti saman käytännön alaisissa tapauksissa eli kaikissa ennen vuotta 1998 voimassa olleiden yhteisön sääntöjen mukaan tutkituissa tapauksissa, joiden osalta vaihtoeh- toinen sijaintipaikka sijaitsi yhteisössä tukialueiden ulko- puolella. jolloin tuli Fiatin suorittaessa sijaintipaikkatutkimuksensa vuosina 1993—1994, esiin myös mahdollisuus valtiontuen myöntämisestä, vaihtoehtoisen sijaintipaikan oli komission käytännön mukaan sijaittava yhteisössä aluetukikelpoisten alueiden ulkopuolella. Italian viran- omaiset ja Fiat tunsivat jo tuolloin kyseisen menettelyn mm. Fiat Mezzogiornon (1), tapauksen perusteella, joka oli edustava kustannus-hyötyanalyysin soveltamisen kannalta. Ainoa tukimäärä, jonka Fiat on voinut ottaa huomioon sijoituspäätöstä koskevassa taloudellisessa aluetukea analyysissaan, muodostuu mahdollisesti saavan sijaintipaikan ja yhteisön tukialueiden ulkopuo- lella sijaitsevan vaihtoehtoisen sijaintipaikan välisestä erosta. Se, että vaihtoehtoinen sijaintipaikka osoitetaan yhteisön ulkopuolelta tai yhteisön tukialueelta, kuten Italian viranomaiset toivovat, on ollut mahdollista vasta tammikuussa 1998 voimaan tulleiden yhteisön sään- töjen perusteella eli noin viisi vuotta investointipää- töksen tekemisen jälkeen. Lopuksi komissio toteaa, ettei se voi hyväksyä Italian viranomaisten väitettä, jonka mukaan Fiatin integroitua investointiohjelmaa pitäisi tutkia vertaamalla Italiassa sijaitsevia vaihtoehtoja Euroopan ulkopuolisiin vaihtoeh- toihin. Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella voidaan todeta, että yhteisössä tukialueen ulkopuolella sijaitsevaa Desion tuotantolaitosta, jota Fiat jonkin aikaa suunnitteli Fire 16V -hankkeen sijaintipaikaksi, voidaan käyttää kustannus- hyötyanalyysissa, joka on tehtävä komission hyväksyttä- vissä olevan tuen intensiteetin määrittämistä varten. vaihtoehtoisena sijaintipaikkana tutkineet Komission asiantuntijat ovat Italian viran- omaisten toimittamia tietoja ja laskeneet niiden perus- teella ylimääräiset nettokustannukset, jotka aiheutuisivat, jos hanke toteutettaisiin Fiat Termolissa eikä Desiossa. Koska hankkeessa on kyse toiminnan laajentamisesta, siitä aiheutuvat edut ja haitat on arvioitu kolmen vuoden ajalta kaupallisen tuotannon aloittamisesta. Fire 16V -moottorien kaupallinen tuotanto alkoi vuonna 1997, joten myös käytettävä kolmen vuoden ajanjakso alkaa vuodesta 1997. Italian kustannus-hyötyanalyysissa (1) EYVL C 37, 11. 2. 1993, s. 15. viranomaiset eivät ole asettaneet näitä periaatteita ky- seenalaisiksi. 39) Kuten Italian viranomaisten laatimasta kustannus- hyötyanalyysista käy ilmi, Termolin sijoituspaikkaan liit- tyvät haittatekijät aiheutuvat enimmäkseen suuremmista kuljetuskustannuksista sekä komponenttien ja investoin- tien lisähankintakustannuksista. Komissio on kuitenkin havainnut useita poikkeamia Italian viranomaisten toteuttamaan kustannus-hyötyanalyysiin nähden. 1. Ensinnäkin komission käyttämä viitekorko, jota on sovellettu etenkin nykyarvon määrittämistä koske- vissa laskelmissa, on 11,90 prosenttia eli viitekorko, joka Italiassa oli voimassa hanketta koskevien selvi- tysten laatimisajankohtana (noin vuonna 1994). Italian viranomaiset puolestaan ovat käyttäneet inves- tointien aloittamisajankohtana eli vuonna 1995 voimassa ollutta viitekorkoa (11,35 %). ne sijoittaa Termolin 2. Toiseksi Fiatin on täytynyt luovuttaa eräiden 8V- ja 16V-moottoreissa komponenttien tarvittavien valmistus ulkopuoliselle alihankkijalle vapauttaakseen tiloja Fire 16V-moottorin tuotantolinjoille ja voidak- seen tuotantolaitoksille parhaalla mahdollisella tavalla. Kyseisten komponent- tien hankintahinta on yleensä korkeampi kuin Fiatin omat valmistuskustannukset, minkä vuoksi yritys laskee tämän Termolin sijainnin haittapuoleksi, jota ei tarvitsisi ottaa huomioon Desiossa, missä tilaa on riittävästi. Komissio on tarkistanut kyseiset ylimää- räiset kustannukset ja voi hyväksyä edellä esitetyt, investointikohteena olevien 16V-moottorien tuot- antoa koskevat perustelut. Se ei kuitenkaan voi ottaa kustannus-hyötyanalyysissa huomioon haittoja, jotka aiheutuvat ylimääräisestä kustannuksista 8V-mootto- rien valmistuksessa. jotka aiheutuvat 3. Kolmanneksi komissio on tutkinut huolellisesti investoinnit. Termoliin ja Desioon suunnitellut Kustannukset, toiminnan siirtämi- sestä Pohjois-Italian tuotantolaitoksille, eivät ole tuki- kelpoisia eikä niitä sen vuoksi voida ottaa huomioon kustannus-hyötyanalyysissa. Lisäksi voidaan todeta, että toteutetut, nykyarvoltaan 47,3 miljardin Italian liiran inves- toinnit kohdistuvat kiinteään kalustoon, koska ne olisi toteutettu Termolissa myös siinä tapauksessa, että Fire 16V-moottorien tuotanto olisi päätetty sijoittaa Desioon; kyseessä ovat erityisesti moottorin ja (Termolissa valmistettavan) vaihdelaatikon väliin tulevat liiteosat. ilmoitetun hankkeen yhteydessä 40) 41) Komission tekemät oikaisut muuttavat Italian viran- omaisten toteuttaman kustannushyötyanalyysin tuloksia. Kun tukikelpoiset investoinnit ovat komission mukaan 362,3 miljardia Italian liiraa, Termolin hanan lopullinen intensiteetti eli Termolin haitta on 18,7 prosenttia suurempi kuin Desion. Tuen nimellisarvo, 91,7 miljardia liiraa, on nykyarvol- taan (vuoden 1995 viitekoron mukaan) 54 miljardia liiraa. Suunnitellun tuen intensiteetti on näin ollen 14,9 prosenttia BAE, kun aluetuen enimmäismääräksi on vahvistettu 30 prosenttia BAE. 11. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 6/57 42) vaikutukset suhdannevaihte- Koska moottoriajoneuvoala on altis luille, komissio tutkii yleensä kaikkien investointihank- keiden kyseisen kilpailuun, konsernin tuotantokapasiteetin muutokset asianomaisilla markkinoilla. Asiaa sääntöjen koskevien mukaan analyysin perusteella on sovellettava 0—3 prosenttiyksikön mukautustekijää (top-up). erityisesti yhteisön Kustannus-hyötyanalyysin tulosten perusteella tämä tutkimus ei ole tarpeen tässä kyseessä olevassa tapauk- sessa. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla jonka Italia aikoo myöntää Fiat Auto SpA:n Valtiontuki, ja (Campobasso) Termolissa jonka enimmäismäärä on nykyarvoltaan 54 miljardia Italian liiraa 11,90 prosentin koron mukaan laskettuna (vuoden 1995 määrästä), soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. tuotantolaitoksille sijaitseville Näin ollen hyväksytään kyseinen tuki. 2 artikla V PÄÄTELMÄT Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. 43) Italian ilmoittaman tuen intensiteetti on alempi kuin kustannus-hyötyanalyysin tulosten perusteella määritelty haitta ja aluetuen enimmäismäärä. Aluetuki, jonka Italian viranomaiset aikovat myöntää Fiat Termolille, soveltuu näin ollen yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: Regolamento (CE) n. 2057/1999 della Commissione, del 29 settembre 1999, che fissa i dazi all'importazione nel settore del riso

text: 30. 9. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 255/29 REGOLAMENTO (CE) N. 2057/1999 DELLA COMMISSIONE del 29 settembre 1999 che fissa i dazi all'importazione nel settore del riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (2), relativo all'organizzazione visto il regolamento (CE) n. 1503/96 della Commissione, del 29 luglio 1996, recante modalità di applicazione del regola- mento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, per quanto riguarda i dazi all'importazione nel settore del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2831/98 (4), in particolare l'arti- colo 4, paragrafo 1, (1) (2) considerando che l'articolo 11 del regolamento (CE) n. 3072/95 prevede l'applicazione, all'importazione dei prodotti di cui all'articolo 1 dello stesso regolamento, delle aliquote dei dazi della tariffa doganale comune; che tuttavia, per i prodotti di cui al paragrafo 2 di detto articolo, il dazio all'importazione è pari al prezzo d'in- tervento applicabile a tali prodotti all'atto dell'importa- zione, maggiorato di una determinata percentuale a seconda che si tratti di riso semigreggio o di riso lavo- rato, previa deduzione del prezzo all'importazione, purché tale dazio non superi l'aliquota dei dazi della tariffa doganale comune; considerando che, in virtù dell'articolo 12, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 3072/95, i prezzi all'importa- zione cif sono calcolati in base ai prezzi rappresentativi per il prodotto in questione sul mercato mondiale o sul mercato comunitario d'importazione del prodotto; (3) (4) (5) (6) considerando che il regolamento (CE) n. 1503/96 ha fissato le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 3072/95 per quanto riguarda i dazi all'importazione nel settore del riso; considerando che i dazi all'importazione si applicano fino al momento in cui entra in vigore una nuova fissazione; che essi restano altresì in vigore in mancanza di quotazioni disponibili dalla fonte di riferimento di cui all'articolo 5 del regolamento (CE) n. 1503/96 nel corso la fissazione periodica; delle due settimane precedenti considerando che, per permettere il normale funziona- mento del regime dei dazi all'importazione, è opportuno prendere in considerazione, al fine del i tassi di mercato rilevati nel corso di un periodo di riferimento; loro calcolo, considerando che l'applicazione del regolamento (CE) n. 1503/96 richiede la fissazione dei dazi all'importazione conformemente agli allegati del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I dazi all'importazione nel settore del riso, di cui all'articolo 11, paragrafi 1 e 2, del regolamento (CE) n. 3072/95, sono fissati nell'allegato I del presente regolamento in base ai dati indicati nell'allegato II. Il presente regolamento entra in vigore il 30 settembre 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 settembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (2) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (3) GU L 189 del 30. 7. 1996, pag. 71. (4) GU L 351 del 29. 12. 1998, pag. 25. L 255/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 9. 1999 ALLEGATO I Dazi applicabili all'importazione di riso e di rotture di riso (in EUR/t) Codice NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Paesi terzi (esclusi ACP e Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 165,02 165,02 165,02 212,50 165,02 165,02 165,02 212,50 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 53,42 53,42 53,42 70,03 53,42 53,42 53,42 70,03 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Dazio all'importazione (5) Bangladesh (4) Basmati India e Pakistan (6) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 78,17 78,17 78,17 101,91 78,17 78,17 78,17 101,91 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) Egitto (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 123,77 123,77 123,77 159,37 123,77 123,77 123,77 159,37 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) Per le importazioni di riso originario degli Stati ACP, il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CE) n. 1706/98 del Consiglio (GU L 215 dell'1. 8. 1998, pag. 12) e (CE) n. 2603/97 della Commissione (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 22), modificato. (2) Ai sensi del regolamento (CEE) n. 1706/98, i dazi non sono applicati ai prodotti originari degli Stati ACP e importati direttamente nel dipartimento d'oltremare della Riunione. (3) Il dazio all'importazione di riso nel dipartimento d'oltremare della Riunione è stabilito all'articolo 11, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 3072/95. (4) Per le importazioni di riso, eccetto le rotture di riso (codice NC 1006 40 00), originario del Bangladesh il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CEE) n. 3491/90 del Consiglio (GU L 337 del 4. 12. 1990, pag. 1) e (CEE) n. 862/91 della Commissione (GU L 88 del 9. 4. 1991, pag. 7), modificato. (5) L'importazione di prodotti originari dei PTOM è esente dal dazio all'importazione, a norma dell'articolo 101, paragrafo 1 della decisione 91/482/CEE del Consiglio (GU L 263 del 19. 9. 1991, pag. 1), modificata. (6) Per il riso semigreggio della varietà Basmati di origine indiana e pakistana, riduzione di 250 EUR/t [articolo 4 bis del regolamento (CE) n. 1503/96, modificato]. (7) Dazio doganale fissato nella tariffa doganale comune. (8) Per le importazioni di riso di origine e provenienza egiziana, il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CE) n. 2184/96 del Consiglio (GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 1) e (CE) n. 196/97 della Commissione (GU L 31 dell'1. 2. 1997, pag. 53). 30. 9. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 255/31 ALLEGATO II Calcolo dei dazi all'importazione nel settore del riso 1. Dazio all'importazione (EUR/t) (1) 212,50 455,00 165,02 455,00 (1) Risone Rotture Semigreggio Lavorato Semigreggio Lavorato Tipo Indica Tipo Japonica 2. Elementi di calcolo: a) Prezzo cif Arag (EUR/t) b) Prezzo fob (EUR/t) c) Noli marittimi (EUR/t) d) Fonte (1) Dazio doganale fissato nella tariffa doganale comune. — — — — 324,53 283,04 395,88 291,50 — — — — 367,26 262,88 28,62 28,62 USDA USDA Operatori Operatori — — — —