title: 2000/45/EF: Kommissionens beslutning af 29. september 1999 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag IV/M.1532 — BP Amoco/Arco) (EØS-relevant tekst.) (meddelt under nummer K(1999) 3059)

eurovoc_concepts:
economic concentration
gas pipeline
holding company
merger control
oil industry
petrochemicals

text: 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/1 II (Retsakter, hvis offentliggłrelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 29. september 1999 om en fusions forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet og E(cid:216)S-aftalen (Sag IV/M. 1532 (cid:151) BP Amoco/Arco) (meddelt under nummer K(1999) 3059) (Kun den engelske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (2001/45/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, under henvisning til aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, s(cid:230)rlig artikel 57, stk. 2, litra a), (2) under henvisning til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomheds- overtagelser (1), (EF) nr. 1310/97 (2), s(cid:230)rlig artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, senest (cid:230)ndret forordning ved delse af en fusion i den i fusionsordningens artikel 3, stk. 1, litra b), omhandlende betydning, hvorefter virk- somheden BP Amoco plc (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »BPA«) erhverver kontrol med Atlantic Richfield Company (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »Arco«). Kommissionen konstaterede i sin beslutning af 10. juni 1999, at den anmeldte transaktion rejser alvorlig tvivl med hensyn til, om den er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, og Kommissionen indledte jf. fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c). derfor proceduren, under henvisning til Kommissionens beslutning af 10. 1999 om indledning af proceduren i denne sag, juni under henvisning til udtalelse fra Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Kontrol med Virksomhedssammenslutninger (3), og ud fra fłlgende betragtninger: (1) Den 4. maj 1999 modtog Kommissionen i overensstem- melse med artikel 4 i forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »fusionsforordningen«) en anmel- (1) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1. Berigtigelse i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. (2) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 1. (3) EFT C (cid:133) af (cid:133), s. (cid:133) I. PARTERNE OG TRANSAKTIONEN (3) BPA er et holdingselskab under en multinational kon- cern inden for olieprospektering, olieindustri og petroke- misk industri best(cid:229)ende af tre centrale virksomheder, nemlig BP Amoco Exploration (olie- og gasprospekte- ring og olie- og gasproduktion), BP Amoco Oil (raffine- ring, afs(cid:230)tning, forsyning og transport) og BP Amoco Chemicals (produktion og afs(cid:230)tning af petrokemiske og besl(cid:230)gtede produkter). BP Amoco-koncernen blev skabt ved en fusion mellem The British Petroleum Company plc og Amoco Corporation (4). Koncernen er veletableret i Europa, USA, Australien og Asien og i nogle dele af Afrika, og udbygger sine aktiviteter i Asien og Syd- amerika. (4) Se Kommissionens beslutning af 11. december 1998 i sag IV/M. 1293 (cid:151) British Petroleum/Amoco Corporation. L 18/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 1. 2001 (4) Arco er aktiv inden for prospektering, produktion, trans- port og salg af r(cid:229)olie og naturgas samt inden for raffine- ring af r(cid:229)olie og transport og afs(cid:230)tning af olieprodukter. Selv om Arco er aktiv i en r(cid:230)kke lande, som f. eks. Vene- zuela, Algeriet, Tunesien, Det Forenede Kongerige og finder hovedparten af aktiviteterne sted i Indonesien, USA (ca. 86 % af den samlede 1998-oms(cid:230)tning). for alvorlig tvivl for disse markeders vedkommende. Der er imidlertid af de (cid:229)rsager, der er beskrevet nedenfor, ikke grund til bekymring med hensyn til konkurrencen p(cid:229) disse markeder. II. FUSIONEN Prospektering, udvikling og produktionsforlłb (5) Fusionen er anmeldt som en erhvervelse af enekontrol som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), i fusionsfor- ordningen. BPA erhverver enekontrol over Arco. Fusio- nen gennemfłres gennem aktiesalg. Dette skal foreg(cid:229) ved, at Arco indg(cid:229)r i et nyt selskab (»Newco«), der opret- tes efter lovgivningen i den amerikanske delstat Dela- ware, og dette selskab vil blive fuldst(cid:230)ndigt ejet af BPA. Efter Arcos fusion med Newco skal Arco v(cid:230)re den over- levende juridiske enhed, og vil p(cid:229) det tidspunkt v(cid:230)re et fuldst(cid:230)ndigt ejet datterselskab af BPA. Som et resultat af disse transaktioner, vil BPA derfor erhverve hele Arcos samlede tegnede aktiekapital. (8) Aktiviteter i forudg(cid:229)ende led omfatter tre former for kommerciel aktivitet: słgning efter nye forekomster, udvikling og kommerciel udnyttelse af s(cid:229)danne forekom- ster. Słgning efter nye forekomster kaldes s(cid:230)dvanligvis »prospektering«. Udvikling best(cid:229)r i opfłrelse af egnet infrastruktur fremtidig produktion (boreplatforme, rłrledninger, terminaler osv. ). Udnyttelsen af forekom- sterne kaldes »produktion og salg«. De beslutninger, som Kommissionen tidligere har truffet p(cid:229) omr(cid:229)det (6), har v(cid:230)sentligst omhandlet virkningerne af de dengang anmeldte transaktioner p(cid:229) produktions- og salgssegmen- tet. til III. F˘LLESSKABSDIMENSION (6) Da parternes kombinerede samlede oms(cid:230)tning p(cid:229) ver- densplan (5) overstiger 5 mia. EUR, og de hver is(cid:230)r har en oms(cid:230)tning i F(cid:230)llesskabet p(cid:229) mere end 250 mio. EUR, men hver is(cid:230)r ikke har mere end to tredjedele af deres samlede oms(cid:230)tning p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan i en og samme medlemsstat, har fusionen en f(cid:230)llesskabsdimen- sion som omhandlet i fusionsforordningens artikel 1, stk. 2. (9) Prospektering og udvikling er en tids- og kapitalintensiv aktivitet, som omfatter en r(cid:230)kke p(cid:229) hinanden fłlgende faser. Fłrst skal lande, som mener, at der kan opdages kulbrinteforekomster p(cid:229) deres omr(cid:229)de (et s(cid:229)dant land kaldes »v(cid:230)rtsland«), give prospekteringslicenser i udbud. Licitationsformen kan v(cid:230)re enten offentlige udbud, som i USA, eller udbud efter v(cid:230)rtslandets pr(cid:230)selektion af til- budsgiverne. Denne pr(cid:230)selektion kan i forskelligt omfang v(cid:230)re baseret p(cid:229) teknisk evne, łkonomisk styrke eller andre betragtninger (lobbying, kulturel samhłrig- hed osv. ). IV. VURDERING I HENHOLD TIL FUSIONSFORORDNINGENS ARTIKEL 2 A. PROSPEKTERING, UDVIKLING, PRODUKTION OG SALG AF R¯OLIE OG NATURGAS (7) Begge parter er aktive inden for prospektering, udvikling og produktion af r(cid:229)olie og naturgas, og Kommissionen gav i sin beslutning om indledning af proceduren udtryk (10) Ofte indgiver selskaberne bud i f(cid:230)llesskab for at sprede risikoen eller tilvejebringe supplerende f(cid:230)rdigheder. I nogle tilf(cid:230)lde vil v(cid:230)rtslandet m(cid:229)ske kr(cid:230)ve, at nogle til- budsgivere g(cid:229)r sammen for at opn(cid:229) prospekteringslicens. V(cid:230)rtslandene kan ogs(cid:229) stille krav om, at nationale olie- selskaber kan f(cid:229) del i fund i det blokafsnit, der er omfat- tet af licensen. Under alle omst(cid:230)ndigheder vil der, hvis der udstedes flere selskaber, blive udn(cid:230)vnt en operatłr for blokafsnittet. Det er operatł- rens rolle at forest(cid:229) den tekniske og łkonomiske styring af prospekteringen, og muligvis ogs(cid:229) projektets udvik- lings- og produktionsfaser. De fleste stłrre beslutninger kr(cid:230)ver enstemmighed blandt alle projektpartnerne. licens f(cid:230)lles til (5) Oms(cid:230)tningen beregnes i henhold til fusionsforordningens artikel 5, stk. 1, og Kommissionens meddelelse om beregning af oms(cid:230)tning (EFT C 66 af 2. 3. 1998, s. 25). N(cid:229)r tal betegner oms(cid:230)tning for perioden fłr den 1. 1. 1999, beregnes de p(cid:229) grundlag af de gennem- snitlige ecuvekselkurser og omregnes til euro i forholdet 1:1. (6) Se Kommissionens beslutning i sag IV/M. 1200 (cid:151) Arco/Union Texas, EFT C 16 af 21. 1. 1999, s. 8, Kommissionens beslutning i sag IV/M. 88 (cid:151) Elf Enterprise, EFT C 203 af 2. 8. 1991, og Kommis- sionens beslutning i sag IV/M. 85 (cid:151) Elf Occidental, EFT C 160 af 20. 6. 1991. 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/3 (11) Samlet g(cid:229)r der som regel 5 til 15 (cid:229)r fra udstedelsen af en licens til p(cid:229)begyndelsen af en egentlig produktion. Omkostningerne i forbindelse med prospekterings- og udviklingsprojekter ligger typisk omkring 7 mia. EUR for projekter i uudforskede omr(cid:229)der. Udgifternes for- deling mellem prospekteringsfasen og udviklingsfasen vil typisk v(cid:230)re henholdsvis 15 % og 85 %. (12) Det skal ogs(cid:229) n(cid:230)vnes, at der skal udvikles infrastruktur, fłr produktionen kan p(cid:229)begyndes i et nyt omr(cid:229)de. Dette omfatter navnlig boreplatforme, rłrledninger og termi- naler. Mindre felter, som det ikke kan betale sig at udvikle enkeltvis, kan s(cid:229)ledes udnyttes ved at bruge infrastruktur, der allerede er opfłrt for et stłrre felt. S(cid:229)danne mindre felter ben(cid:230)vnes til tider »satellitfelter«. Dette har navnlig v(cid:230)ret det typiske prospekteringsforlłb for Nordsłen. Relevante produktmarkeder (13) Det h(cid:230)vdes ofte, at prospektering, udvikling samt pro- duktion og salg i den grad er sn(cid:230)vert forbundne, at der ikke bliver tale om mere end et s(cid:230)rskilt produktmarked. Det er dog ogs(cid:229) muligt at se prospektering som et s(cid:230)rskilt produktmarked. Der kan argumenteres for, at en virksomhed, der er aktiv inden for prospektering, har to kundegrupper: v(cid:230)rtslandet, som virksomheden har forpligtet sig til at sikre en fremtidig indt(cid:230)gt, hvis der findes olie eller gas, og de efterfłlgende producenter og forhandlere af olie og gas, som kunne t(cid:230)nkes at kłbe det ud eller deltage i udviklingen og produktionen. Overdragelse af til blokafsnit er udbredt praksis i sektoren. rettigheder (14) Da undergrundens indhold ikke kendes p(cid:229) prospekte- ringstidspunktet, mener Kommissionen, at det ikke er berettiget at skelne mellem prospektering for olie og prospektering for naturgas. Da gas og r(cid:229)olie anvendes til forskellige form(cid:229)l og er genstand for forskellig prisfast- s(cid:230)ttelsesadf(cid:230)rd og omkostningspres, ans(cid:229) Kommissio- nen det p(cid:229) tidspunktet for beslutningen om at indlede proceduren for hensigtsm(cid:230)ssigt at dele produktmarke- derne for udvikling, produktion og salg op i et relevant produktmarked for udvikling, produktion og salg af r(cid:229)olie og et andet relevant produktmarked for udvikling, produktion og salg af naturgas. (15) Parterne bestrider, at der skulle findes et marked for pro- spektering, med den begrundelse, at det er for sn(cid:230)vert forbundet med de efterfłlgende faser i produktionsfor- lłbet til at kunne udgłre et produktmarked. Som det forklares i afsnittet vedrłrende fusionens virkninger for konkurrencen, er det i forbindelse med vurderingen af virkningerne af den anmeldte transaktion for konkurren- cen ikke nłdvendigt at afgr(cid:230)nse de relevante produkt- markeder pr(cid:230)cist i forhold til de enkelte faser for pro- spektering efter samt udvikling, produktion og salg af henholdsvis r(cid:229)olie og naturgas. Relevante geografiske markeder (16) (17) Kommissionen mener, at prospekteringsmarkedet er ver- densomsp(cid:230)ndende og deler parternes opfattelse af, at de relevante geografiske markeder set fra et europ(cid:230)isk efterspłrgselssynspunkt er verdensomsp(cid:230)ndende for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r udvikling, produktion og salg af r(cid:229)olie og sandsynligvis omfatter E(cid:216)S, Algeriet og Rusland for naturgassens vedkommende. Kommissionen har undersłgt, hvorvidt mindre geografi- ske omr(cid:229)der kunne udgłre relevante markeder. Nogle opkłbere af gas skelner i deres indkłbspolitik af hensyn forsyningssikkerheden mellem gassens oprindelses- til lande p(cid:229) grundlag af deres opfattelse af de politiske risici og virkningen for forsyningssikkerheden for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r russisk og algerisk gas (Rusland tegnede sig for ca. 17 % af den samlede forsyning til Vesteuropa og Algeriet for 12 %). Det tydeligste eksempel herp(cid:229) er den spanske lovgivning, som foreskriver, at hłjst 60 % af efterspłrgs- len p(cid:229) naturgas m(cid:229) komme fra et og samme land. Det er imidlertid ikke sandsynligt, at en forłgelse af prisen p(cid:229) naturgas produceret i E(cid:216)S ikke vil blive fulgt af en mindre forłgelse af andelen af gas indkłbt i Rusland og Algeriet. Under alle omst(cid:230)ndigheder er det forelłbig ikke nłdvendigt at afgr(cid:230)nse det relevante geografiske marked pr(cid:230)cist, da det ikke vil (cid:230)ndre ved konklusionen p(cid:229) vurderingen af konkurrenceaspekterne. Markedets aktłrer (18) Traditionelt blev selskaber, der var aktive inden for pro- spektering, udvikling, produktion og salg, opdelt i tre kategorier med forskellige profiler, strategiske m(cid:229)ls(cid:230)t- ninger og fremtidig prospekterings- og udviklingskapaci- i) statsejede producenter tet. Kategorierne er fłlgende: (hovedsageligt OPEC-selskaber og en r(cid:230)kke OECD-base- rede selskaber s(cid:229)som Statoil), ii) de »stłrre« olieselskaber, dvs. vertikalt integrerede olieselskaber med verdens- omsp(cid:230)ndende aktiviteter, og iii) en lang r(cid:230)kke betyde- ligt mindre olieselskaber, hvoraf de fleste ikke er integre- rede, men udelukkende er aktive inden for prospektering og/eller produktion. (19) De punkter, som for Kommissionens vedkommende gav anledning til bekymring for konkurrencevilk(cid:229)rene, var hovedsageligt det faktum, at den anmeldte transaktion, samt den af Exxon og Mobil anmeldte transaktion, vil fłre til en s(cid:230)rskilt (fjerde) gruppe af aktłrer, som vil L 18/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 1. 2001 dominere prospekterings- og udviklingsaktiviteterne. Denne kategori af »superst(cid:230)rke« olieselskaber vil s(cid:229)ledes omfatte Exxon-Mobil, BP Amoco-Arco og Shell. Produktion og salg Parternes stilling p(cid:229) markedet Prospektering (20) Der findes ikke nogen bredt tilg(cid:230)ngelig eller accepteret indikator, p(cid:229) grundlag af hvilken markedsandele kan beregnes som v(cid:230)rende udtryk for markedsstyrke p(cid:229) pro- spekteringsmarkedet. Markedsandelene kunne m(cid:229)les p(cid:229) baggrund af antallet af blokafsnit, der er udstedt licens for, antal af blokafsnit med et givent selskab som opera- tłr, nettoareal eller samlet areal for hver operatłr, sam- lede investeringsomkostninger inden for prospektering osv. Der er bred enighed om, at antal blokafsnit eller areal ikke giver et p(cid:229)lideligt billede, da disse elementer d(cid:230)kker over vidt forskellige forhold. (21) (22) P(cid:229) grundlag af investeringsomkostninger tegner Exxon- Mobil, BP Amoco-Arco og Shell sig samlet og med nogenlunde lige store andele for mellem 30 % og 40 % af de samlede investeringsomkostninger til al planlagt prospektering, udvikling og produktion i 1999. Den n(cid:230)ststłrste markedsaktłr tegner sig for en tredjedel af de tre stłrste markedsaktłrers gennemsnitsstłrrelse. Parterne bestrider, at denne form for m(cid:229)ling af markeds- styrken skulle v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssig, og det af fłlgende (cid:229)rsager. Fłrst og fremmest varierer investeringsomkost- ningerne med de prospekterede omr(cid:229)der. Dette giver et sk(cid:230)vt billede og en for lav markedsandel til de nationale olieselskaber i de omkostningsbillige OPEC-omr(cid:229)der. For det andet afspejler investeringsomkostningerne ikke kor- rekt ejerfordelingen i forbindelse med hverken en licens eller en produktion. Dette skyldes, at de statslige selska- ber ofte betaler en uforholdsm(cid:230)ssig lav pris i forhold til den interesse, de har i deres licens, eller i forhold til deres udvinding af r(cid:229)olie. For det tredje omfatter investe- ringsomkostningerne ofte udgifter i forbindelse med gas- kondensering og infrastrukturer og ikke alene de belłb, der investeres i ren prospektering. (23) En anden mulig metode til m(cid:229)ling af markedsstyrken kunne v(cid:230)re at beregne selskabernes andel af den forven- tede produktion (da aktuel prospektering og opkłb af tredjepartsrettigheder vil komme til udtryk i fremtidig produktion). Undersłgelsen af markeret viser, at den samlede markedsandel for de tre superst(cid:230)rke selskaber uden for OPEC-regi ti (cid:229)r fra nu fortsat vil tegne sig for 30 til 40 %. (24) (25) BPA og Arco vil sammen tegne sig for ca. [mindre end 15 %] (*) af henholdsvis produktionen af r(cid:229)olie p(cid:229) ver- densplan og den europ(cid:230)iske produktion af naturgas i 1998. Samme tal ville v(cid:230)re [mindre end 25 %] for Exxon-Mobil tilsammen og mindre end 20 % for Shell. Tallene har ikke (cid:230)ndret sig v(cid:230)sentligt med (cid:229)rene. Af den samlede naturgasproduktion i E(cid:216)S tegner de tre superst(cid:230)rke sig for n(cid:230)sten 40 %. Af den naturgas, der forbruges i E(cid:216)S, tegner de tre superst(cid:230)rke sig imidlertid for mindre end 30 %. Industrien selv baserer sig ofte p(cid:229) p(cid:229)viste reserver som en indikator for markedsstyrke. Med dette som udgangs- punkt ville parterne tegne sig for ca. [mindre end 3 %] og [mindre end 5 %] af henholdsvis p(cid:229)viste r(cid:229)oliereser- ver p(cid:229) verdensplan og p(cid:229)viste naturgasreserver p(cid:229) europ(cid:230)isk plan. Parterne fremfłrer imidlertid, at p(cid:229)viste reserver ikke er en relevant indikator for fremtidig pro- duktion. P(cid:229)viste reserver har, som olieselskaberne angi- ver det, kun en lagerfunktion, og private olieselskaber skal som alle andre private selskaber słge at begr(cid:230)nse lagrene s(cid:229) meget som muligt. P(cid:229) baggrund af de p(cid:229)viste reserver kan et selskab afgłre, hvorvidt det er eller ikke er i stand til at erstatte forudsigelig udtłmning af eksi- sterende oliefelter og dermed i stand til at forblive en levedygtig markedsaktłr. For nationale olieselskaber er det imidlertid ikke nłdvendigt over for aktion(cid:230)rerne at begrunde yderligere investeringer i prospektering og udvikling, da de har adgang til de nationale reserver, som s(cid:230)dvanligvis langt overstiger deres behov. En s(cid:229)dan indikator indeholder derfor en opadg(cid:229)ende sk(cid:230)vvridning til fordel for de nationale selskaber. (26) for produktion af For łjeblikket og i den n(cid:230)rmeste fremtid tegner OPEC- producenterne sig samlet for en betydelig andel af mar- kedet r(cid:229)olie. De kontrollerer en omfangsrig produktion og har mange p(cid:229)viste reserver (henholdsvis ca. 40 % og 75 %, hvor de saudiarabiske reserver tegner sig for mere end en tredjedel af de sam- lede OPEC-reserver). OPEC har tidligere i flere tilf(cid:230)lde kunnet p(cid:229)virke (7) r(cid:229)oliepriserne i et vist omfang. (27) Gazprom (17 %) og Sonatrach (11 %), Ruslands og Alge- riets nationale forsyningsvirksomheder, tegner sig for ca. 30 % af naturgassalget i E(cid:216)S, og deres reserver udgłr 88 % (Gazprom 81,5 %) af deres samlede p(cid:229)viste reser- ver, som kan afs(cid:230)ttes i E(cid:216)S. (*) Dele af denne tekst er blevet redigeret for at sikre, at der ikke offentliggłres fortrolige oplysninger. Disse dele er markeret med kantet parentes. (7) Handelspriserne p(cid:229) r(cid:229)olie kan i betydeligt omfang p(cid:229)virkes alene af erkl(cid:230)ringer fra et OPEC-młde. 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/5 Fusionens virkninger for konkurrencen (28) For Kommissionens vedkommende rejste fłlgende af fusionens aspekter alvorlig tvivl med hensyn til virknin- gerne for konkurrencen p(cid:229) markederne for prospekte- ring, udvikling, produktion og salg af r(cid:229)olie og naturgas. Den anmeldte virksomhedsovertagelse kunne sammen med Exxon-Mobil-fusionen fłre til en fjerde konkurrent- gruppe i sektoren best(cid:229)ende af BP Amoco-Arco, Exxon- Mobil og Shell. Uanset valgte parametre (markedskapita- lisering, produktion af olie og gas eller omfang af p(cid:229)vi- ste reserver) ville der nu v(cid:230)re en v(cid:230)sentlig afstand fra disse tre superst(cid:230)rke og ned til de resterende stłrre olie- selskaber. (32) (33) (29) Det blev undersłgt, hvorvidt det ville v(cid:230)re muligt, at disse tre superst(cid:230)rke selskaber i fremtiden ville v(cid:230)re meget gunstigere stillet end de łvrige markedsaktłrer med hensyn til at finde og udvikle nye stłrre forekom- ster. Dette kunne for(cid:229)rsages af deres łgede finansielle styrke, som ville s(cid:230)tte dem i stand til at p(cid:229)tage sig stłrre risici. P(cid:229) den anden side ville de łvrige konkurrenter skulle udv(cid:230)lge de omr(cid:229)der, hvor de ville v(cid:230)re aktive. P(cid:229) grund af deres mere vanskelige adgang til kapital og f(cid:230)rre muligheder for risikospredning ville de mindre sel- skaber, i fald de fortsat łnskede at udvikle stłrre felter, v(cid:230)re nłdt til at indg(cid:229) partnerskaber med de superst(cid:230)rke selskaber for at nyde godt af deres sammenbragte res- sourcer. Deres eneste alternativ ville v(cid:230)re at blive niche- aktłrer koncentreret om prospektering. De superst(cid:230)rke ville s(cid:229)ledes kunne kontrollere de łvrige prospekterings- selskabers adgang til nye uudforskede omr(cid:229)der fłrst p(cid:229) tidspunktet for udstedelsen af den fłrste licens og efter- fłlgende for de omkringliggende blokafsnit, da de superst(cid:230)rke ville have opbygget den nłdvendige infra- struktur. (30) Da tidsrummet fra den fłrste fase i prospekteringen til produktionens p(cid:229)begyndelse typisk er mellem 5 og 15 (cid:229)r, ville der med et s(cid:229)dant scenario opst(cid:229) mulighed for, at alle nye reserver og al ny produktion uden for OPEC inden ca. 10 (cid:229)r ville v(cid:230)re under tydelig indflydelse fra de superst(cid:230)rke olieselskaber. (31) Dette vil kunne p(cid:229)virke produktions- og salgsmarke- derne p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de. Den eksisterende konkurrence, som begr(cid:230)nser OPEC’s mulighed for at fungere som et kartel, ville blive mindre. De tre selskaber ville f(cid:229) samme interesse som OPEC og ville sandsynligvis l(cid:230)gge sig t(cid:230)t op ad OPEC’s beslutninger ved at begr(cid:230)nse udbuddet til et vist niveau uden frygt for, at andre ville udnytte dette. Dette ville medfłre en styrkelse af OPEC’s dominerende stilling p(cid:229) markedet for r(cid:229)olie gennem skabelse af en oli- gopolistisk struktur, der kombinerer s(cid:229)vel OPEC og de tre superst(cid:230)rke, og dermed v(cid:230)re et incitament til at ind- rette strategierne efter OPEC’s kommercielle strategier. OPEC ville s(cid:229)ledes kunne łge priserne og holde dem p(cid:229) et niveau lige under det niveau, der kan udlłse ny pro- spektering. P(cid:229) grundlag af ovenst(cid:229)ende konkluderede Kommissio- nen, at transaktionen rejste alvorlig tvivl med hensyn til dens forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet og E(cid:216)S-aftalen, hvorfor der m(cid:229)tte iv(cid:230)rks(cid:230)ttes yderligere dybereg(cid:229)ende undersłgelser. Parterne bestred Kommissionens alvorlige tvivl af to v(cid:230)sentlige (cid:229)rsager. For det fłrste ville de superst(cid:230)rke stadig v(cid:230)re udsat for konkurrence fra mindre olieselska- ber. For det andet kontrollerer v(cid:230)rtslandene olie- og gas- produktionen, og de ville under ingen omst(cid:230)ndigheder have nogen interesse i at lade olieselskaberne begr(cid:230)nse produktionen. (34) Markedsundersłgelsen viser, at de mindre prospekte- ringsselskaber ikke synes at mene, at fremkomsten af en ny klasse af superst(cid:230)rke olieselskaber ville true deres stilling. P(cid:229) grund af stłrrelsesforskellene ville de ikke konkurrere om de samme former for prospekteringsret- tigheder, og de ville ikke blive afh(cid:230)ngige af de stłrre prospekteringsselskaber for at afs(cid:230)tte olien. Hertil kom- mer, at stłrre olieselskaber s(cid:229)som Chevron, Texaco, Elf eller Total alle synes at ville have uforandret kapacitet med hensyn til at prospektere og udvikle felter overalt i verden. Parterne har tilvejebragt talrige eksempler p(cid:229) de stłrre olieselskabers deltagelse i igangv(cid:230)rende projekter overalt i verden. (35) For det andet bekr(cid:230)ftede markedsundersłgelsen, at kon- cessionsaftalerne mellem regeringerne og prospekte- rings- og produktionsselskaberne typisk forhindrer sidstn(cid:230)vnte i at begr(cid:230)nse produktionen (som regeringen alene tr(cid:230)ffer afgłrelse om). (36) Med hensyn til naturgas er det usandsynligt, at parterne sammen med de łvrige superst(cid:230)rke ville f(cid:229) kontrol over E(cid:216)S-produktionen og dermed p(cid:229)virke konkurrencen. Selv hvis et s(cid:229)dant marked eksisterede (under hensyn- tagen til opfattelsen af den politiske risiko, der forbindes med gasproduktionen i Rusland og Algeriet), kan de superst(cid:230)rke selskabers kollektive dominans ikke fasthol- des som argument, da den norske gas, som afs(cid:230)ttes af konkurrenter, st(cid:230)rkt. Hertil kommer, at naturgasproducenterne skal operere med en efterspłrg- sel, som er yderst koncentreret i h(cid:230)nderne p(cid:229) nationale gasforsyningsselskaber som Gaz de France eller Distri- gaz. st(cid:229)r meget (37) Kommissionen konkluderer derfor, at fusionen ikke vil skabe eller styrke en dominerende stilling p(cid:229) markedet L 18/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 1. 2001 for prospektering, udvikling, produktion og salg af r(cid:229)olie og naturgas. B. TRANSPORT OG BEHANDLING AF NATURGAS (38) Fusionen giver anledning til bekymring for konkurrence- vilk(cid:229)rene p(cid:229) markederne for i) transport af naturgas gen- nem rłrledninger i den sydlige del af Nordsłen (»SNS«) og ii) behandlingen af naturgas i SNS. Disse markeder og markedet for transport af naturgas gennem rłrled- ninger i den nordlige del af Nordsłen (»NNS«) behandles i det fłlgende. Relevant produktmarked (39) N(cid:229)r naturgassen kommer op af borehullet p(cid:229) et produk- tionsanl(cid:230)g, indeholder strłmmen gasagtige kulbrinter og flygtig kulbrinte. Disse ubehandlede gasser skal oftest transporteres gennem en rłrledning til det anl(cid:230)g, hvor de behandles ved at adskille de gasformige bestanddele fra de flydende. Derefter underg(cid:229)r den gasformige strłm en yderligere behandling/rensning for at fremstille gas- formige kulbrinter efter de tekniske specifikationer, som skal overholdes for den efterfłlgende transport gennem forsyningssystemet (»pipeline quality gas«). Det er natur- gasproducenterne, som forest(cid:229)r denne transport og behandling enten p(cid:229) egne anl(cid:230)g eller i nogle tilf(cid:230)lde ved at bruge andre virksomheders rłrledninger og off- shore-/onshoregasbehandlingsanl(cid:230)g. (40) (41) BPA er af den opfattelse, at transport og behandling af gas skal anses som s(cid:230)rskilte produktmarkeder. Med hen- syn til transport af gas skulle det relevante produktmar- ked s(cid:229)ledes v(cid:230)re markedet for transport af gas gennem undersłiske rłrledninger (8). Med hensyn til behandlin- gen af gas anser BPA det relevante produktmarked for at v(cid:230)re markedet for behandling af naturgas. Selv om ejerne af et gasfelt har behov for s(cid:229)vel transport som behandling for at kunne afs(cid:230)tte deres gas og derfor vil słge den billigste totallłsning, mener Kommissionen, at det er relevant at adskille markederne for transport og behandling, da konkurrencevilk(cid:229)rene er meget forskel- lige. For eksempel fremg(cid:229)r det af markedsundersłgelsen, at samtlige kombinationer mellem egne (nyopfłrte) rłr- ledninger og/eller behandlingsanl(cid:230)g og tredjepartsad- gang til eksisterende rłrledninger og/eller behandlings- anl(cid:230)g er mulige. Kongerige). Disse infrastruktur beliggende i en enkelt medlemsstat (Det infrastrukturelementer Forenede omfatter to typer, nemlig undersłiske rłrledninger og part i et gasbehandlingsanl(cid:230)g. Samtlige disse aktiver er beliggende p(cid:229) den britiske kontinentalsokkel łst for det britiske fastland og p(cid:229) selve det łstlige britiske fastland. (43) Det relevante geografiske marked best(cid:229)r, set ud fra et efterspłrgselssynspunkt, dvs. ejerne af gasfelter med behov for transport og/eller behandling, i den infrastruk- tur (eksisterende eller nyopfłrt), som udgłr et b(cid:230)redyg- tigt łkonomisk alternativ. I denne henseende kan den łstlige del af den britiske kontinentalsokkel opdeles i to omr(cid:229)der, nemlig NNS, som er den del af Nordsłen, der ligger nord for 55(cid:176) N, og SNS, som er den del af Nord- słen, der ligger syd for 55(cid:176) N. (44) BPA mener, at selv om gasfelter i NNS i teorien ville kunne słge behandlingsanl(cid:230)g i SNS, vil et gasfelt, som er beliggende i NNS, mest sandsynligt słge transport til og behandling af produktionen p(cid:229) behandlingsanl(cid:230)g i NNS. Der findes kun en rłrledning under bygning, som forbinder et gasfelt i NNS med et behandlingsanl(cid:230)g i SNS. (45) Gasfelter i SNS har tidligere og vil fortsat fremover słge mod terminalomr(cid:229)derne p(cid:229) kyststr(cid:230)kningen langs SNS til behandling af produktionen (om end SNS-gasfelter i mindre omfang har indkaldt tilbud p(cid:229) transport via rłr- ledninger, der lander i Nederlandene). Det fremg(cid:229)r af markedsundersłgelsen, at i NNS er opfłrelse af ny infrastruktur i SNS ikke et realistisk alter- nativ til anvendelsen af de eksisterende anl(cid:230)g, da SNS er et s(cid:229)kaldt »fuldt udviklet gasomr(cid:229)de«, hvor de nye gasfel- ter, som eventuelt m(cid:229)tte blive opdaget, vil v(cid:230)re for sm(cid:229) til at kunne b(cid:230)re opfłrelse af ny infrastruktur. i mods(cid:230)tning til (46) BPA mener af disse (cid:229)rsager, at for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r marke- det for behandling af gas og markedet for transport af gas gennem undersłiske rłrledninger, m(cid:229) NNS og SNS udgłre s(cid:230)rskilte geografiske markeder. Da Arco ikke har nogen kapitalinteresser i markedet for gasbehandling i NNS, vil dette marked ikke blive yderligere undersłgt her. Relevant geografisk marked (42) Arcos interesser i F(cid:230)llesskabet inden for infrastrukturer transport og behandling af gas er forbundet med til (8) Arco deltager ikke i produktionsfelter p(cid:229) fastlandet. (47) Det geografiske marked er imidlertid ikke mindre end de to ovenfor afgr(cid:230)nsede regioner. Der er talrige beviser p(cid:229), at valgmulighederne for et nyt felt ikke er begr(cid:230)nset til de forskellige anl(cid:230)g beliggende i samme omr(cid:229)de (f. eks. tre gasbehandlingsanl(cid:230)g ved Bacton) og/eller et enkelt anl(cid:230)g, der forsynes gennem flere rłrledninger (f. eks. de tre rłrledninger, der forsyner Bacton-Amoco- behandlingsanl(cid:230)gget). 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/7 (48) I lyset af ovenst(cid:229)ende er det Kommissionens mening, at s(cid:229)vel for gastransport som for gasbehandling udgłr SNS og NNS s(cid:230)rskilte geografiske markeder. Parternes stilling p(cid:229) markedet (9) a) NNS-rłrledninger (49) Tabel 1 giver en oversigt over de otte forskellige rłrled- som forbinder NNS-gasfelter med NNS-gas- ninger, sammen med parternes behandlingsanl(cid:230)g, respektive kapitalinteresser og navnet p(cid:229) operatłren. Miller-rłrled- ningen transporterer for łjeblikket kun beskedne m(cid:230)ngder gas og vil blive udbygget (se betragtning 59). Hertil kommer, at en enkelt rłrledning (SEAL) er under opfłrelse for at forbinde NNS-gasfelterne med et SNS- behandlingsanl(cid:230)g. Arco deltager med [(cid:133)] % af kapitalen i denne rłrledning. Samlet har BPA kapitalinteresser i tre rłrledninger og Arco i to rłrledninger. Parternes kapitalinteresser overlapper ikke hinanden, og parterne har ingen kapitalinteresser i fire ud fra ni rłrledninger. Tabel 1: NNS-rłrledninger Gasbehandlingsanl(cid:230)g Rłrledninger BPA/Arco-kapitalinteresser i rłrledning Operatłr St Fergus (Shell/Esso) FLAGS Fulmar St Fergus (Total) Frigg (2 rłrledninger) 0 0 0 Shell Shell Total Miller BPA [(cid:133)] % BPA St Fergus (Mobil) Britannia Arco [(cid:133)] % Conoco/Chevron SAGE (Beryl) 0 Mobil SAGE (Brae) BPA [(cid:133)] % Mobil Teesside (BPA) Bacton (Shell) CATS SEAL Oplysninger tilvejebragt af parterne. BPA [(cid:133)] % Arco [(cid:133)] % BPA Shell (50) Kapitalinteresserne giver parterne en andel, der belłber sig til ca. [15-25 %] af den samlede nominelle gastrans- portkapacitet for de ni ovenn(cid:230)vnte rłrledninger (for- udsat udvidelse af Miller-rłrledningen). Parternes kapital- deltagelse i den samlede forventede gasfłring for 1999 p(cid:229) 5 058 mmscfd (10), dvs. parternes kapitalinteresser i hver af rłrledningerne multipliceret med den forventede (9) Henvisninger i dette afsnit til kapacitet er baseret p(cid:229) nuv(cid:230)rende kapacitet som oplyst af markedets aktłrer. Henvisningerne udgłr s(cid:229)ledes forretningshemmeligheder for de forskellige aktłrer, og det giver ingen mening at resumere disse p(cid:229) ikke-fortrolig vis. Selv om infrastrukturens faktiske kapacitet er offentligt tilg(cid:230)ngelig, har det vist sig ikke at v(cid:230)re en p(cid:229)lidelig indikator for samtlige markeder. (10) Million Metric Standard Cubic Foot per Day. aktuelle gasfłring i hver rłrledning, giver dem en mar- kedsandel p(cid:229) ca. [10-20 %]. b) SNS-rłrledninger (51) Tabel 2 giver en oversigt over de forskellige rłrlednin- ger, der forbinder SNS-gasfelterne med SNS-gasbehand- lingsanl(cid:230)ggene i Dimlington, Easington, Theddlethorpe af de og Bacton. Tabellen beskriver ogs(cid:229) hver p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheders kapitalinteresser og navnet p(cid:229) operatłren. Det fremg(cid:229)r, at BPA har kapitalinteresser i ti rłrledninger og Arco i syv rłrledninger. Parternes kapitalinteresser overlapper hinanden i fire. Parterne har ingen kapitalinteresser i fire ud af de 17 rłrledninger. L 18/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 1. 2001 Tabel 2: SNS-rłrledninger Gasbehandlingsanl(cid:230)g Rłrledninger BPA/Arco-kapitalinteresser i rłrledning Operatłr Dimlington (BPA) Cleeton BPA 100 % BPA Easington (BPA & British Gas har hver et behandlingsanl(cid:230)g) West Sole (2 ledninger) BPA 100 % BPA Rough (2 ledninger) 0 BG Amethyst BPA [(cid:133)] % Arco [(cid:133)] % BPA Theddlethorpe (Conoco) Viking BPA 50 % Conoco LOGGS BPA 50 % Conoco Caister-Murdoch Arco [(cid:133)] % Conoco Pickerill Sean Bacton (Shell) Leman (2 ledninger) Bacton (BPA) Sole Pit EAGLES Leman Inde Arco [(cid:133)] % BPA [(cid:133)] % Conoco BPA [(cid:133)] % Arco [(cid:133)] % 0 0 Arco [(cid:133)] % BPA [(cid:133)] % Shell Shell Shell Arco BPA [(cid:133)] % BP Amoco BPA [(cid:133)] % Bacton (Phillips) Thames Arco [(cid:133)] % Arco Hewett (2 ledninger) Arco [(cid:133)] % Phillips Lancelot 0 Phillips Oplysninger tilvejebragt af parterne. 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/9 (52) Kapitalinteresserne giver parterne en andel, der belłber sig til ca. [mellem 30 % og 50 %] af den samlede nomi- nelle gastransportkapacitet af de rłrledninger, der er i drift. Parternes kapitaldeltagelse i den samlede forven- tede gasfłring for 1999 p(cid:229) 4 225 mmscfd, dvs. parter- nes kapitalinteresser i hver af rłrledningerne multiplice- ret med den forventede aktuelle gasfłring i hver rłrled- ning, giver dem en markedsandel p(cid:229) [mellem 30 og 40 %]. (53) British Gas har en markedsandel p(cid:229) 15 % og Conoco en markedsandel p(cid:229) ca. 10 %. c) SNS-gasbehandling (54) Tabel 3 indeholder en opstilling over de syv SNS-gas- behandlingsanl(cid:230)g med parternes respektive kapitalinter- esser og navnet p(cid:229) operatłren. Det fremg(cid:229)r, at parterne har interesser i fem af disse anl(cid:230)g (BPA 4 + Arco 1), samt at der ikke er nogen overlapning. Kapitalinter- esserne giver parterne en kapitalandel p(cid:229) [mellem 40 % og 50 %] af den samlede nominelle SNS-gasbehandlings- kapacitet (Arco mindre end [(cid:133)] %). Af den samlede for- ventede gasbehandlingsfłring for 1999, dvs. parternes kapitalandele i hvert behandlingsanl(cid:230)g multipliceret med den forventede aktuelle gasfłring for hvert anl(cid:230)g, f(cid:229)r parterne en markedsandel p(cid:229) [mellem 30 % og 40 %]. Tabel 3: SNS-gasbehandling Gasbehandlingsanl(cid:230)g BPA/Arco-kapitalinteresser Operatłr Dimlington BPA 100 % Easington (BPA) BPA 100 % Easington (BG) 0 BPA BPA BG Theddlethorpe BPA 50 % Conoco Bacton (Shell) 0 Shell Bacton (BPA) BPA [(cid:133)] % BPA Bacton (Phillips) Arco [(cid:133)] % Phillips Oplysninger fra parterne. (55) Conoco og Exxon/Shell har hver ca. 15 %. Vurdering af konkurrencen (56) Et centralt element i driften af britiske rłrledninger og behandlingsanl(cid:230)g er, at der kr(cid:230)ves enstemmigt tilsagn fra samtlige ejere af infrastrukturen ved stłrre beslutnin- ger, herunder om betingelserne for tredjepartsadgang til infrastrukturen. Det konkurrencem(cid:230)ssigt stłrste pro- blem ved interesser i s(cid:229)danne infrastrukturer er infra- strukturens ejeres mulighed for at begr(cid:230)nse udviklingen af nye, konkurrerende gasfelter, hvorfor det enkelte sel- skabs stilling ikke s(cid:229) meget afh(cid:230)nger af dets kapitalan- dele i kapaciteten, men af den samlede kapacitet og navnlig den overskydende kapacitet (11) i den infrastruk- tur, det har interesser i. (57) (cid:216)get kapitaldeltagelse i en specifik infrastruktur som fłlge af fusionen vil derfor ikke give BPA stłrre indfly- delse overhovedet over denne rłrledning i forhold til forud for fusionen. a) NNS-rłrledninger (58) Af de syv rłrledninger, der for łjeblikket er i drift (der ses bort fra Miller- og SEAL-rłrledningerne, som er under opfłrelse), har BPA interesser i to og Arco i en enkelt. Disse rłrledninger tegner sig for kun halvdelen af den samlede kapacitet. Da der for łjeblikket og for de n(cid:230)ste to til tre (cid:229)r ikke er nogen overskydende kapacitet i NNS-rłrledningerne, p(cid:229)virkes konkurrencepresset p(cid:229) ejerne af nye gasfelter ikke af de kapitalinteresser, som ejerne af NNS-rłrledningerne tegner sig for, og s(cid:229)ledes heller ikke i forbindelse med denne procedure af BPA’s og Arcos kapitalinteresser. Der er s(cid:229)ledes ikke tale om nogen dominerende stilling p(cid:229) dette marked. (59) Dette konkurrencepres (cid:230)ndres ikke v(cid:230)sentligt af, at mindst to andre rłrledninger bliver sat i drift i 2002. Det drejer sig om SEAL-rłrledningen, som Arco deltager i med en kapitalandel p(cid:229) [(cid:133)] %, og Miller-rłrledningen, hvis ejere (BPA [(cid:133)] %, Conoco [(cid:133)] % og Enterprise [(cid:133)] %) planl(cid:230)gger at n(cid:229) til et kapacitetsniveau p(cid:229) 1 200 mmcfd i 2002, svarende til mindre end [mellem 10 % og 25 %] af den samlede kapacitet. SEAL-rłrledningen skal d(cid:230)kke transportbehov fra egne gasressourcer (nyligt udviklede gasfelter), hvorimod Miller-kapaciteten skal d(cid:230)kke transport af tredjepartsgas. Transaktionen fłrer s(cid:229)ledes ikke til en (cid:230)ndring af markedsstyrken for den fusionerede enhed i forhold til ejerne af nye gasfelter, idet SEAL-rłrledningen, som Arco deltager i, ikke trans- porterer gas fra ejerne af nye gasfelter. Med andre ord fłrer den anmeldte transaktion ikke til skabelse af en dominerende stilling. (11) Defineret som den ubrugte kapacitet, der er til r(cid:229)dighed i infra- strukturen, uanset den p(cid:229)g(cid:230)ldende gasfłrings oprindelse (infra- strukturejernes egen gas + gas, for hvilken der er indg(cid:229)et en aftale om tredjepartsadgang). L 18/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 1. 2001 (60) (61) (62) (63) (64) b) SNS-rłrledninger Som fłlge af transaktionen opn(cid:229)r BPA kapitalinteresser i 13 af de 17 eksisterende rłrledninger. Den samlede kapacitet af de rłrledninger, som parterne s(cid:229)ledes har interesse i, vil udgłre [mere end 60 %] af den samlede kapacitet, og det fremg(cid:229)r af markedsundersłgelsen, at de fire rłrledninger, som parterne ikke har interesser i, har en begr(cid:230)nset overskydende kapacitet. BPA vil derfor blive i stand til at kontrollere adgangen til rłrlednings- transport for nye felter i omr(cid:229)det, da BPA kontrollerer de rłrledninger i omr(cid:229)der, der har ledig kapacitet. Efter- som SNS er et fuldt udviklet omr(cid:229)de, er det ikke sand- synligt, at der opdages stłrre nye forekomster. Det er derfor ogs(cid:229) usandsynligt, at der vil blive opfłrt ny infra- struktur. (65) Kommissionen konkluderer derfor, at fusionen vil skabe en dominerende stilling p(cid:229) markedet for transport i rłr- ledningerne i SNS. BPA vil kunne udnytte denne stilling til ulempe for ejere af nye (mindre) gasfelter ved at kr(cid:230)ve hłje transportpriser eller kun tilbyde transporty- delser i et begr(cid:230)nset omfang. BPA anfłrer, at det ikke vil f(cid:229) nogen markedsstyrke p(cid:229) markedet for SNS-rłrledninger som fłlge af fusionen, fordi i) SNS er et fuldst(cid:230)ndigt udviklet gasomr(cid:229)de med masser af tilg(cid:230)ngelig kapacitet i de eksisterende rłrled- ninger, ii) det er muligt at opfłre ny infrastruktur, og iii) der eksisterer en praksis inden for sektoren, som ikke til- lader BPA at udłve sine aktion(cid:230)rrettigheder i mere end en enkelt konkurrerende rłrledningsinfrastruktur. Kom- missionen kan ikke godtage disse argumenter af fłl- gende (cid:229)rsager. Kommissionen erkender, at der samlet er uudnyttet kapacitet i SNS-rłrledningerne, hvorfor der kan forven- tes st(cid:230)rk konkurrence mellem de forskellige rłrlednin- ger overalt, hvor et nyt felt (som generelt vil v(cid:230)re min- dre end de oprindelige) m(cid:229)tte łnske at forhandle tredje- partsadgang, for at tilstr(cid:230)kke yderligere indt(cid:230)gter ved gasfłring. Det fremg(cid:229)r imidlertid af markedsundersłgel- sen, at de rłrledninger, hvori parterne ikke har nogen interesser, kun har begr(cid:230)nset overskydende kapacitet. For det andet erkender selv BPA, at der ikke er opfłrt nogen stłrre gasrłrledninger i SNS siden 1992. Dette kan ikke overraske, da de nyligt opdagede forekomster i SNS-omr(cid:229)det udgłr tidligere udviklede stłrre felter. Yderligere kan det ikke forventes, at der vil blive opdaget nye stłrre forekomster. Der for- s(cid:229)kaldte satellitfelter til ventes derfor ikke opfłrt nogen nye rłrledninger, da den forventede pengestrłm fra satellitfelter er for ringe til at rentabilisere den nłdvendige investering i forbin- delse med en ny egen rłrledning. S(cid:229)danne felter kan almindeligvis ikke udvikles uden garanteret tredjepart- sadgang til andre rłrledninger og behandlingsanl(cid:230)g. For det tredje henviser parterne til den »step out«-prak- sis, der eksisterer i den britiske olie- og gasindustri, og som indeb(cid:230)rer, at n(cid:229)r to eller flere af de rłrledninger, hvori et selskab har interesser, er i konkurrence, skal sel- skabet afholde sig fra at udłve sin stemmeret i mere end et af rłrledningskonsortierne. BPA mener sig derfor forhindret i at udłve sin vetoret for at aflede gas fra eksempelvis Bacton-Amoco-rłrledningen (hvor BPA ejer til Bacton-Leman-ledningen (hvor BPA ejer [(cid:133)] %) [(cid:133)] %). Denne step out-praksis er udtryk for en generel anerkendelse af, at selskaber til tider kan befinde sig i en interessekonflikt, n(cid:229)r de har kapitalinteresser i infra- struktur i konkurrence om tilbudsgivning p(cid:229) transport- og/eller behandlingsydelser til en potentiel bruger. Selv om step out-forpligtelserne kun sj(cid:230)ldent indg(cid:229)r som bestemmelser i de kontrakter, der regulerer ejerforhol- dene til de forskellige infrastrukturer, drejer det sig om en veletableret praksis i den britiske olie- og gasindustri. BPA mener, at en behłrig overholdelse af denne step out-praksis er vigtig for overholdelsen af ikke-diskrimi- neringsprincippet (som defineret i adf(cid:230)rdskodeksen Off- shore Infrastructure Code of Practice) og for at undg(cid:229) sanktioner i henhold til den britiske lovgivning (dvs. afsnit 17 i Petroleum Act fra 1998 og afsnit 12 i Gas Act fra 1995). (66) Denne Offshore Infrastructure Code of Practice (udstedt af det britiske handels- og industriministerium) er en adf(cid:230)rdskodeks, der er blevet godkendt af samtlige ejere af offshoreinfrastrukturer til transport af olie og gas, med det form(cid:229)l at sikre objektivitet og gennemsigtighed i hele forlłbet, n(cid:229)r infrastruktur stilles til r(cid:229)dighed for tredjepartsbrugere. Afsnit 17 i Petroleum Act fra 1998 danner for de britiske myndigheders p(cid:229)bud om at yde tredjeparter adgang til olie- og gasrłr- ledninger p(cid:229) rimelige vilk(cid:229)r, selv om ejerne af infrastruk- turerne fłrst m(cid:229)tte have modsat sig dette. Afsnit 12 i Gas Act fra 1995 danner retsgrundlaget for de britiske myndigheders p(cid:229)bud om at yde tredjeparter adgang til gasbehandlingsanl(cid:230)g p(cid:229) rimelige vilk(cid:229)r, selv om ejerne af infrastrukturerne fłrst m(cid:229)tte have modsat sig dette. retsgrundlaget (67) Markedsundersłgelsen har bekr(cid:230)ftet, at der findes en s(cid:229)dan step out-praksis som beskrevet af parterne. Denne step out-praksis indg(cid:229)r imidlertid ikke i sig selv i den fri- villige adf(cid:230)rdskodeks. Overholdelsen af denne praksis beror s(cid:229)ledes udelukkende p(cid:229) samtlige implicerede virk- somheders ensidige adf(cid:230)rd. BPA’s fremtidige adf(cid:230)rd er 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/11 s(cid:229)ledes kun begr(cid:230)nset af virksomhedens frivillige tilsagn om at overholde en praksis, som ikke nłdvendigvis har retskraft. (72) Fusionen vil derfor skabe en dominerende stilling ogs(cid:229) p(cid:229) markedet for gasbehandling i SNS. (68) Selv hvis det kunne godtages, at denne step out-praksis er en fłlge af adf(cid:230)rdskodeksen, som dern(cid:230)st ville kunne h(cid:229)ndh(cid:230)ves af de britiske myndigheder, ville dette ikke v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkeligt. Kommissionen kan ikke i sin vurde- ring af fusioner efter de strenge kriterier i artikel 2, stk. 3, i fusionsforordningen acceptere tilstedev(cid:230)relsen af en regulerende myndighed, hvis funktion er at overv(cid:229)ge og sanktionere de p(cid:229)g(cid:230)ldende adf(cid:230)rd som begrundelse for, at der ikke skabes nogen dominerende stilling. selskabers (69) Kommissionen er derfor af den opfattelse, at fusionen vil skabe en dominerende stilling p(cid:229) markedet for gas- rłrledninger i SNS. c) SNS-gasbehandling selv i (70) Med fusionen f(cid:229)r parterne interesser i fem ud af de syv gasbehandlingsanl(cid:230)g, der er i drift i SNS. Hertil kom- mer, at deres andel af den eksisterende kapacitet og af den aktuelle gennemstrłmning overstiger 40 %. De to anl(cid:230)g, hvori parterne ikke har nogen interesser, har end- videre kun begr(cid:230)nset overskydende kapacitet i spids- belastningsperioderne. De anl(cid:230)g, hvori parterne har interesser, har derimod overskydende kapacitet, som spidsbelastningsperioder. Den overstiger 50 %, fusionerede enhed vil derfor kunne kontrollere nye fel- ters adgang i betragtning af, at den vil f(cid:229) fuld kontrol med to anl(cid:230)g og delvis kontrol over tre anl(cid:230)g, hvor kontrollen er en fłlge af enstemmighedskravene i to af anl(cid:230)ggene. Den ledige kapacitet, der er til r(cid:229)dighed i spidsbelastningsperioder i den tredje terminal (Bacton (cid:151) BPA), hvor hver af deltagerne frit kan tilbyde oversky- dende kapacitet til tredjeparter, tegner sig for mindre end [mellem 10 % og 20 %] af den samlede kapacitet. BPA ejer imidlertid [mere end 25 %] af terminalens sam- lede kapacitet. Terminalens ledige kapacitet, som kun ejerne kan r(cid:229)de over, belłber sig til ca. 5 % af den sam- lede kapacitet. Hertil kommer, at det ikke kan udelukkes, at BPA i selskabets egenskab af operatłr for terminalen yderligere vil kunne reducere adgangen til denne ledige kapacitet. (71) BPA har ogs(cid:229) for markedet for gasbehandling i SNS anfłrt de samme argumenter som beskrevet ovenfor med hensyn til SNS-rłrledningerne. De kan af samme (cid:229)rsager som beskrevet ovenfor ikke godtages. V. TILSAGN FORESL¯ET AF PARTERNE A. TILSAGN (73) BPA har givet Kommissionen tilsagn om at afh(cid:230)nde de kapitalandele, som Arco for łjeblikket har i [visse dele af infrastrukturerne til transport og behandling af gas i SNS]. Disse kapitalinteresser skal afst(cid:229)s til en eller flere kłbere, som skal godkendes af Kommissionen. Yder- ligere har BPA givet tilsagn om ikke at genopkłbe nogen af disse aktiver uden Kommissionens forudg(cid:229)ende tilladelse. (74) Bilaget indeholder tilsagnene i deres fulde ordlyd. B. VURDERING (75) Hvis BPA afst(cid:229)r Arcos kapitalandele i de rłrledninger og behandlingsanl(cid:230)g, hvor BPA ikke for łjeblikket har nogen interesser, vil det betyde, at BPA’s konkurren- cem(cid:230)ssige situation vil v(cid:230)re den samme fłr og efter fusionen. Dette skyldes, at tredjepartsadgangen til SNS- rłrledningerne og -behandlingsanl(cid:230)ggene, som beskre- vet ovenfor, sker efter enstemmig aftale mellem ejerne. Konkurrencevilk(cid:229)rene afh(cid:230)nger derfor af antallet af rłr- ledninger, hvori et selskab har interesser og den samlede overskydende kapacitet i disse rłrledninger. N(cid:229)r kapita- landelene i den »yderligere« infrastruktur afst(cid:229)s, fjernes s(cid:229)ledes overlapningen p(cid:229) de relevante markeder mellem BPA og Arco. Kommissionen konkluderer derfor, at der som fłlge af tilsagnene ikke vil blive skabt en domine- rende stilling p(cid:229) de relevante markeder. VI. KONKLUSION (76) Under henvisning til fusionsforordningens artikel 10, stk. 2, konkluderer Kommissionen, at de tilsagn, som BPA har givet, er tilstr(cid:230)kkelige til at fjerne den alvorlige tvivl, som den gav udtryk for i sin beslutning om at ind- lede proceduren og under den efterfłlgende undersł- gelse af fusionsforordningens artikel 2, stk. 2. transaktionen i lyset af L 18/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 1. 2001 (77) Transaktionen er derfor, hvis tilsagnene indeholdt i bila- get overholdes fuldst(cid:230)ndigt, forenelig med f(cid:230)llesmarke- det og med E(cid:216)S-aftalen (cid:151) Artikel 2 Denne beslutning er rettet til: VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 P(cid:229) betingelse af, at tilsagnene om afst(cid:229)else af [visse dele af infrastukturerne til transport og behandling af gas i SNS], jf. bilaget, overholdes fuldst(cid:230)ndig, erkl(cid:230)res den fusion, som BP Amoco plc anmeldte den 4. maj 1999 vedrłrende erhvervelse af fuld kontrol over Atlantic Richfield Company, forenelig med f(cid:230)llesmarkedet og med E(cid:216)S-aftalen. BP Amoco p. l. c. Britannic House 1, Finsbury Circus London EC2M 7BA United Kingdom Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 29. september 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/13 Tilsagn afgivet af BP Amoco p. l. c. i henhold til artikel 8, stk. 2, i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 med henblik p(cid:229) at fjerne konkurrencem(cid:230)ssig tvivl BILAG 1. Definitioner 1. 1. I disse tilsagn forst(cid:229)s ved: »ABL« Arco British Limited (et 100-%-ejet datterselskab af Arco) »Godkendelsesdato« datoen for Kommissionens beslutning i henhold til artikel 8, stk. 2, i R(cid:229)dets for- ordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89, hvorved fusionen mellem BPA og Arco erkl(cid:230)res forenelig med f(cid:230)llesmarkedet p(cid:229) betingelse af, at BPA overholder de heri inde- holdte tilsagn, eller i frav(cid:230)r af en s(cid:229)dan beslutning datoen for, hvorn(cid:229)r den p(cid:229)g(cid:230)ldende fusion i henhold til forordningens artikel 10, stk. 6, anses for at v(cid:230)re erkl(cid:230)ret forenelig med f(cid:230)llesmarkedet »Arco« »BPA« Atlantic Richfield Company BP Amoco p. l. c. »BP Amoco-datterselskab« ethvert selskab, som BPA har mulighed for at f(cid:229) afgłrende indflydelse p(cid:229) som omhandlet i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 »Kommissionen« Kommissionen for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber [(cid:133)] »Fusionsaftalen« »Repr(cid:230)sentant« aftalen ben(cid:230)vnt »Agreement and Plan of Merger« af 31. marts 1999 indg(cid:229)et mellem BPA, Arco og Prairie Holdings, Inc den af BPA udpegede person i henhold til punkt 2. 5, 2. 6 eller 2. 7 nedenfor (alt efter omst(cid:230)ndighederne) »Relevante aktiver« [(cid:133)] [(cid:133)] 2. Afst(cid:229)else af relevante aktiver og dertil knyttede spłrgsm(cid:229)l 2. 1. BPA forpligter sig hermed over for Kommissionen til: 2. 1. 1. at p(cid:229)se, at ABL senest inden [n(cid:230)rmere bestemt tidspunkt] har overgivet adkomstdokument for de relevante aktiver til en eller flere kłbere, der er godkendt af Kommissionen, og 2. 1. 2. ikke uden Kommissionens forudg(cid:229)ende godkendelse at generhverve og p(cid:229)se, at BP Amoco-datterselskaber ikke uden Kommissionens forudg(cid:229)ende godkendelse generhverver nogen af de relevante aktiver, idet det g(cid:230)lder, at Kommissionen skal anses for at have givet en s(cid:229)dan godkendelse, hvis Kommissionen ikke inden 14 dage efter den dato, hvor BPA har sendt en skriftlig anmodning til Kommissionen om godkendelse, har givet skriftlig meddelelse til BPA om afslag p(cid:229) en s(cid:229)dan godkendelse. 2. 2. Hvis Kommissionen p(cid:229) et givet tidspunkt efter tidspunktet for fusionens tilendebringelse har rimelig grund til at formode, at BPA ikke til tiden vil overholde det tilsagn, der er omhandlet i punkt 2. 1. 1 ovenfor, har Kommissio- nen befłjelse til at udpege en administrator. 2. 3. Hvis ABL p(cid:229) [et n(cid:230)rmere bestemt tidspunkt] ikke har overgivet adkomstdokument til de relevante aktiver til en eller flere kłbere, der er godkendt af Kommissionen, udpeger BPA en administrator. 2. 4. Udpegelsen af administratoren, som omhandlet i punkt 2. 2 og 2. 3 ovenfor, og fastl(cid:230)ggelsen af s(cid:229)danne eventuelt udpegede administratorers mandater foretages som beskrevet i till(cid:230)gget til n(cid:230)rv(cid:230)rende dokument. L 18/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 1. 2001 2. 5. P(cid:229) [et n(cid:230)rmere bestemt tidspunkt] efter godkendelsesdatoen angiver BPA over for Kommissionen navnet p(cid:229) en person, uafh(cid:230)ngig af BPA, som BPA anser for egnet (p(cid:229) grundlag af personens viden og erfaringer) til at handle som BPA’s repr(cid:230)sentant (»repr(cid:230)sentanten«) med henblik p(cid:229) efter tidspunktet for fusionens tilendebringelse at del- tage i eventuelle drłftelser med ejerne af kapitalinteresser i de relevante aktiver og udłve ABL’s stemmeret p(cid:229) młderne i driftsudvalgene for de relevante aktiver for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r (i begge tilf(cid:230)lde) transport i og/eller behand- ling p(cid:229) et af de relevante aktiver af gas, der ejes af enhver part, der ikke m(cid:229)tte eje nogen kapitalinteresse i de p(cid:229)g(cid:230)ldende relevante aktiver. 2. 6. Hvis Kommissionen afviser det navn, som BPA har angivet i henhold til punkt 2. 5 ovenfor, angiver BPA inden syv dage efter modtagelsen af en skriftlig meddelelse om et s(cid:229)dant afslag navnet p(cid:229) en alternativ person med hen- blik p(cid:229) at handle som repr(cid:230)sentant, idet det g(cid:230)lder, at personen skal anses for at v(cid:230)re godkendt af Kommissionen til at handle som repr(cid:230)sentant, hvis Kommissionen ikke inden 14 dage efter den dato, hvor BPA har angivet navnet p(cid:229) en person med henblik p(cid:229) at handle som repr(cid:230)sentant (i henhold til punkt 2. 5 ovenfor eller til dette punkt 2. 6), har sendt en skriftlig meddelelse om, at den s(cid:229)ledes angivne person afvises. 2. 7. Hvis Kommissionen med en rimelig begrundelse afviser to personer, der efter hinanden er blevet foresl(cid:229)et af BPA til at handle som repr(cid:230)sentant, angiver Kommissionen en alternativ person med den rette viden og erfaring til at handle som repr(cid:230)sentant, og BPA skal inden syv dage efter, at Kommissionen har angivet denne, udpege denne person som repr(cid:230)sentant. 2. 8. Hvis Kommissionen med en rimelig grund mener, at repr(cid:230)sentanten ikke udviser den nłdvendige omhu i udłvel- sen af hans/hendes mandat, er Kommissionen berettiget til at give skriftlig meddelelse herom til BPA, og der skal i s(cid:229) fald udpeges en ny person (alt andet lige i overensstemmelse med proceduren beskrevet i punkt 2. 5 til 2. 7 ovenfor) til at handle som repr(cid:230)sentant. 2. 9. Repr(cid:230)sentantens mandat er at sikre, at ABL’s rettigheder i henhold til driftsaftalen (eller lignende) i tidsrummet fra tidspunktet for fusionens tilendebringelse og datoen for overgivelsen af adkomstdokumentet til de relevante aktiver til en kłber, der er godkendt af Kommissionen, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r transport i og/eller behandling p(cid:229) de relevante aktiver af gas ejet af parter, der ikke har nogen kapitalinteresse i det p(cid:229)g(cid:230)ldende relevante aktiv, udłves i overens- stemmelse med det p(cid:229)g(cid:230)ldende relevante aktivs interesse. Repr(cid:230)sentanten skal herudover fra tid til anden (og mindst hver anden m(cid:229)ned) afgive skriftlig rapport til Kommissionen om forlłbet i afviklingen af repr(cid:230)sentantens mandat. 3. Meddelelser og anden kommunikation 3. 1. Alle meddelelser og anden skriftlig kommunikation mellem Kommissionen og BPA, som p(cid:229)kr(cid:230)vet i eller vedrł- rende de heri indeholdte tilsagn (herunder till(cid:230)gget hertil) sendes med telefax eller kurerpost til fłlgende nummer/ adresse: Hvis modtageren er Kommissionen: (cid:151) pr. telefax til (32-2) 296 43 01 (cid:151) pr. kurerpost til: Europa-Kommissionen (GD IV B) Avenue de Cortenbergh/Kortenberglaan 150 B-1049 Bruxelles/Brussel Att. : Direktłren for Fusionskontrol Hvis modtageren er BPA: (cid:151) pr. telefax til (44-207) 496 45 71 (cid:151) pr. kurerpost til: BP Amoco Legal BP Amoco p. l. c. Britannic House 1 Finsbury Circus London EC2M 7BA United Kingdom Att. : Juan A. Rodriguez, Solicitor 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/15 3. 2. Alle meddelelser og anden kommunikation, der sendes med telefax, anses for at v(cid:230)re modtaget p(cid:229) den dato og det tidspunkt, der er angivet i den faxmaskines forsendelsesrapport, hvorfra den p(cid:229)g(cid:230)ldende meddelelse eller anden kommunikation blev afsendt, medmindre tidspunktet er efter kl. 17. 00 i modtagerlandet, eller dagen i mod- tagerlandet ikke er en arbejdsdag, i hvilket tilf(cid:230)lde den p(cid:229)g(cid:230)ldende meddelelse eller anden kommunikation anses for at v(cid:230)re modtaget kl. 10. 00 den fłrstkommende arbejdsdag derefter i modtagerlandet. Alle meddelelser og anden kommunikation, der sendes med kurerpost anses, for at v(cid:230)re modtaget p(cid:229) den dato og det tidspunkt, der er angivet p(cid:229) den kvittering, der blev udleveret til den person, der foretog forsendelsen, medmindre tidspunktet er efter kl. 17. 00 i modtagerlandet, eller dagen i modtagerlandet ikke er en arbejdsdag, i hvilket tilf(cid:230)lde den p(cid:229)g(cid:230)ldende meddelelse eller anden kommunikation anses for at v(cid:230)re modtaget kl. 10. 00 den fłrstkommende arbejdsdag derefter i modtagerlandet. 4. Rapporter og godkendelse af kłber(e) af relevante aktiver 4. 1. BPA: 4. 1. 1. underretter łjeblikkeligt Kommissionen om alle v(cid:230)sentlige udviklinger (herunder, men ikke udelukkende, identiteten p(cid:229) enhver foresl(cid:229)et kłber af relevante aktiver) i forbindelse med BPA’s overholdelse af de heri indeholdte tilsagn, og 4. 1. 2. sender hver anden m(cid:229)ned i tidsrummet mellem godkendelsesdatoen og tidspunktet for overgivelsen af adkomstdokumentet til de relevante aktiver til en kłber, der er godkendt af Kommissionen, en skriftlig rap- port til Kommissionen med en beskrivelse af status i afst(cid:229)elsesforlłbet for de relevante aktiver. 4. 2. N(cid:229)r BPA meddeler Kommissionen identiteten p(cid:229) enhver eventuel foresl(cid:229)et kłber af ligegyldigt hvilke af de rele- vante aktiver, skal BPA i meddelelsen angive samtlige oplysninger, som BPA m(cid:229)tte besidde om de spłrgsm(cid:229)l, der er omhandlet under nr. i) til iv) i punkt 4. 3 nedenfor. 4. 3. Kommissionen skal głre sit bedste med hensyn til at underrette BPA inden 14 dage efter modtagelsen af en even- tuel meddelelse som omhandlet i punkt 4. 2 ovenfor om egnetheden af en eventuel foresl(cid:229)et kłber af de relevante aktiver. Kommissionen tager i sin vurdering af, hvorvidt en eventuelt foresl(cid:229)et kłber er egnet, i betragtning, om den p(cid:229)g(cid:230)ldende mulige kłber: i) synes at besidde den nłdvendige stilling og de nłdvendige ressourcer for at eje det p(cid:229)g(cid:230)ldende relevante aktiv som en levedygtig konkurrent til BPA, ii) er uafh(cid:230)ngig af BPA, iii) kan p(cid:229)vises ikke at have betydelige og relevante kommercielle forbindelser med BPA, som m(cid:229)tte kunne s(cid:229) tvivl om kłberens uafh(cid:230)ngighed af BPA, og iv) har eller rimeligvis kan opn(cid:229) samtlige nłdvendige godkendelser fra de relevante kon- kurrencemyndigheder og andre regulerende myndigheder i Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og (i givet fald) andre ste- der. Hvis Kommissionen ikke ved udlłbet af den 14. dag efter modtagelsen af en eventuel meddelelse fremsendt i henhold til punkt 5. 2 ovenfor har givet BPA skriftlig meddelelse om afvisning af en eventuel foresl(cid:229)et kłber (med en rimelig udfłrlig beskrivelse af (cid:229)rsagerne til afvisningen), anses den i meddelelsen navngivne foresl(cid:229)ede kłber for at v(cid:230)re godkendt af Kommissionen som egnet til at kłbe det p(cid:229)g(cid:230)ldende relevante aktiv. 5. Tilsagnenes gyldighed De heri indeholdte tilsagn afgivet af BPA udlłber automatisk, n(cid:229)r og hvis fusionsaftalen opsiges i henhold til afta- lens artikel V, eller hvis den p(cid:229)t(cid:230)nkte fusion mellem BPA og Arco af en eller anden anden (cid:229)rsag ikke gennemfłres eller opgives. L 18/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 1. 2001 Till(cid:230)g 1. a) Hvis Kommissionen beslutter at udłve de befłjelser, der er omhandlet i punkt 2. 2 ovenfor, skal den anmode BPA om inden syv dage efter modtagelsen af en meddelelse med en s(cid:229)dan anmodning at foresl(cid:229) Kommissionen navnene p(cid:229) mindst to veletablerede investeringsbanker eller lignende institutter, der er uafh(cid:230)ngige af BPA, og som BPA anser for egnede til at blive udpeget som administrator. b) Hvis ABL ikke p(cid:229) den relevante dato eller tidspunktet for fusionens tilendebringelse, alt efter, hvilken af dato- erne der falder senest, har overgivet adkomstdokumentet for de relevante aktiver til en eller flere kłber(e), der er godkendt af Kommissionen, foresl(cid:229)r BPA senest den 7. dag efter den relevante dato eller tidspunktet for fusionens tilendebringelse, alt efter, hvilken af datoerne der falder senest, Kommissionen navnene p(cid:229) mindst to veletablerede investeringsbanker eller lignende institutter, der er uafh(cid:230)ngige af BPA, og som BPA anser for egnede til at blive udpeget som administrator. c) Kommissionen har skłnsbefłjelse til at godkende eller afvise det ene eller begge navne opgivet af BPA i hen- hold til punkt 1. a) og/eller 1. b) i dette till(cid:230)g, idet det dog g(cid:230)lder, at s(cid:229)danne institutter anses for at v(cid:230)re god- kendt af Kommissionen, hvis Kommissionen ikke senest den 14. dag efter den dato, hvor BPA har indsendt navnene, skriftligt har meddelt BPA, at Kommissionen afviser de institutter, som BPA s(cid:229)ledes har foresl(cid:229)et. Hvis der i overensstemmelse med ovenst(cid:229)ende kun godkendes et navn, udpeger BPA det p(cid:229)g(cid:230)ldende institut som administrator. Hvis mere end et navn godkendes, kan BPA blandt de godkendte navne frit v(cid:230)lge, hvem der skal udpeges til administrator. d) Hvis alle foresl(cid:229)ede navne i overensstemmelse med punkt 1. c) i dette till(cid:230)g afvises, skal BPA opgive navnene p(cid:229) mindst to yderligere institutter (»de yderligere navne«) inden syv dage efter at v(cid:230)re blevet underrettet om afvisningen. Hvis Kommissionen kun godkender Øt yderligere navn (eller kun Øt yderligere navn anses for at v(cid:230)re godkendt, fordi Kommissionen ikke inden 14 dage efter modtagelsen af de yderligere navne har givet skriftlig meddelelse til BPA om Kommissionens afvisning af et s(cid:229)dant yderligere navn), udpeger BPA det p(cid:229)g(cid:230)ldende institut som administrator. Hvis mere end Øt yderligere navn godkendes, kan BPA blandt de god- kendte navne frit v(cid:230)lge, hvem der skal udpeges til administrator. e) Hvis Kommissionen afviser samtlige yderligere navne, udn(cid:230)vner Kommissionen en administrator, som skal udpeges af BPA. 2. S(cid:229) snart Kommissionen har godkendt et eller flere foresl(cid:229)ede navne eller udn(cid:230)vnt en administrator, udpeger BPA den p(cid:229)g(cid:230)ldende administrator inden syv dage derefter. 3. Administratorens mandat omfatter fłlgende opgaver: a) overv(cid:229)ge, at BPA opretholder de relevante aktivers levedygtighed og markedsv(cid:230)rdi, og at driften af hvert af de relevante aktiver sker efter normal forretningsgang og i overensstemmelse med deres beskaffenhed b) overv(cid:229)ge, at BPA p(cid:229) tilfredsstillende vis afvikler sine forpligtelser i henhold til tilsagnet i punkt 2. 1. 1 ovenfor (bortset fra, at enhver administrator, der udpeges i henhold til punkt 2. 3 ovenfor, ud over de łvrige opgaver, der indg(cid:229)r i mandatet, efter hans/hendes udpegelse af [(cid:133)] skal p(cid:229)l(cid:230)gges at overgive adkomstdokumentet til de relevante aktiver til en eller flere kłber(e), der er godkendt af Kommissionen [(cid:133)]). Administratoren skal navnlig: i) overv(cid:229)ge overv(cid:229)ge og r(cid:229)dgive Kommissionen om hensigtsm(cid:230)ssigheden af proceduren for udv(cid:230)lgelse af kłbere til de relevante aktiver, og om forhandlingsforlłbet med hver af kłberne ii) overv(cid:229)ge og r(cid:229)dgive Kommissionen om, hvorvidt de aftaler, der indg(cid:229)s med hver af kłberne til et eller flere relevante aktiver, behłrigt fłrer til en afst(cid:229)else af det eller de relevante aktiver som omhandlet i tilsag- net under punkt 2. 1. 1 ovenfor, og c) udarbejde skriftlige rapporter (»administratorrapporter«) til Kommissionen om afviklingen af administratorens mandat med en pr(cid:230)cis angivelse af, hvilke punkter han/hun ikke har v(cid:230)ret i stand til at afvikle. S(cid:229)danne rap- porter afl(cid:230)gges regelm(cid:230)ssigt hver m(cid:229)ned fłrste gang en m(cid:229)ned efter datoen for udpegelsen eller p(cid:229) ethvert andet tidspunkt eller over tidsrum, som Kommissionen m(cid:229)tte bestemme. 19. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 18/17 4. Kommissionen kan p(cid:229) ethvert tidspunkt efter administratorens udpegelse, hvis den har rimelig grund til at formode, at tilsagnet i punkt 2. 1. 1 ovenfor ikke overholdes fuldt ud, anmode administratoren om at forest(cid:229) fłlgende yder- ligere opgaver (»anmodningen«), og administratorens mandat anses i s(cid:229) fald for udvidet tilsvarende (idet det g(cid:230)lder, at hvis dette ikke strider mod de oprindelige opgaver (som beskrevet i punkt 3 i dette till(cid:230)g), skal administratoren prioritere afviklingen af disse yderligere opgaver): a) sikre, at driften af de relevante aktiver sker efter normal forretningsgang i overensstemmelse med deres beskaf- fenhed b) sikre, at de relevante aktiver afst(cid:229)s p(cid:229) behłrig vis c) d) e) f) inden for rammerne af administratorrapporterne, eller under alle omst(cid:230)ndigheder ikke senere end en m(cid:229)ned efter modtagelsen af anmodningen, foresl(cid:229) Kommissionen en egnet fremgangsm(cid:229)de og tidsplan for afst(cid:229)elsen af de relevante aktiver i overensstemmelse med tilsagnet i punkt 2. 1. 1 (hvorefter Kommissionen i s(cid:229) fald, s(cid:229) hurtigt som det med rimelighed kan lade sig głre i praksis, godkender forslaget eller angiver eventuelt p(cid:229)kr(cid:230)vne (cid:230)ndringer) inden for rammerne af administratorrapporterne, eller s(cid:229) snart der indledes forhandlinger med mulige kłbere, tilvejebringe tilstr(cid:230)kkelige oplysninger for at s(cid:230)tte Kommissionen i stand til at tr(cid:230)ffe afgłrelse om den eller de p(cid:229)g(cid:230)ldende kłberes egnethed afbryde forhandlinger med eventuelle kłbere eller p(cid:229)l(cid:230)gge BPA at afbryde s(cid:229)danne forhandlinger, hvis det for Kommissionen ser ud til, at der forhandles med en uegnet kłber, og fremsende en salgs- og kłbsaftale for de relevante aktiver (eller hvert enkelt af dem) med henblik p(cid:229) Kommis- sionens godkendelse. En s(cid:229)dan aftale skal v(cid:230)re ubetinget for s(cid:229)vel kłber som s(cid:230)lger og uigenkaldelig, bortset fra den af Kommissionen kr(cid:230)vede godkendelse og enhver anden godkendelse, som m(cid:229)tte v(cid:230)re nłdvendig fra enhver anden myndighed eller person. 5. BPA forpligter sig til at yde administratoren al den bistand og give ham alle de oplysninger, herunder kopier af al relevant dokumentation, som han eller hun med rimelighed kan kr(cid:230)ve i forbindelse med udłvelsen af uit mandat, og til at betale et rimeligt vederlag for hans eller hendes ydelser. 6. Ifald BPA skulle erkl(cid:230)re, at den p(cid:229)t(cid:230)nkte fusion mellem BPA og Arco uigenkaldeligt er opgivet, anses administrato- rens mandat(er) for at v(cid:230)re fuldt afviklet og hans eller hendes udpegelse herefter for oph(cid:230)vet


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1716/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. Pancevon pommitusten aiheuttama ekokatastrofi.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Serbia and Montenegro
war damage

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/7 Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio vastoin lehtitietoja kiinni siit(cid:228), ett(cid:228) pakollinen naudanlihan merkint(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228) 3. otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 1. tammikuuta 2000? (1) EYVL L 117, 7. 5. 1997, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Nautael(cid:228)inten tunnistus- ja rekister(cid:246)intij(cid:228)rjestelm(cid:228)n sek(cid:228) naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemi- sen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisesta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 (1) 19 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot toimittavat komissiolle kertomukset naudanlihan merkitsemisj(cid:228)rjestel- m(cid:228)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja ett(cid:228) komissio antaa neuvostolle ja parlamentille kertomuksen, jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n tilannetta yhteis(cid:246)ss(cid:228) ja johon sis(cid:228)ltyy ehdotuksia tulevaisuutta varten. Luotettava, pakollinen naudanlihan merkint(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228) perustuu t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevaan nauta- el(cid:228)inten tunnistus- ja rekister(cid:246)intij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n. Laatiessaan kyseist(cid:228) kertomusta komissio teki p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n, jonka mukaan kaikissa j(cid:228)senvaltioissa yht(cid:228) lukuun ottamatta on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228), joka soveltuu ruhojen j(cid:228)ljitt(cid:228)miseen tilalle, josta ne toimitettiin. Noin puolessa j(cid:228)senvaltioista ei kuitenkaan ole mahdollista saada selville viel(cid:228) 1. tammikuuta 2000 alkaen kunkin teurastetun el(cid:228)imen syntym(cid:228)paikkaa ja kaikkia niit(cid:228) paikkoja tai maita, joissa sit(cid:228) on pidetty sen elinaikana, erityisesti koska edellytyst(cid:228) kirjata passin avulla el(cid:228)imen kaikki siirrot sovelletaan ainoastaan 1. tammikuuta 1998 j(cid:228)lkeen syntyneisiin el(cid:228)imiin. Komissio hyv(cid:228)ksyi kertomuksen (2) lokakuuta 1999. Niiss(cid:228) asetettiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika naudanlihan pakolliselle merkitsemiselle yhteis(cid:246)ss(cid:228). Molempien ehdotusten oikeus- perustana on Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen kansanterveytt(cid:228) koskeva 152 artikla (entinen 129 artikla). ja kaksi asetusehdotusta (3) virallisesti 13. Ensimm(cid:228)isell(cid:228) ehdotetulla asetuksella korvataan nykyinen neuvoston asetus (EY) N:o 820/97 ja vahviste- taan yleiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t pakolliselle naudanlihan merkint(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)lle, joka otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kahdessa vaiheessa. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa, joka alkaa kuukauden kuluttua asetuksen antamisesta, merkint(cid:246)ihin on sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) tieto teurastuspaikasta. Merkint(cid:246)jen on my(cid:246)s oltava hyvin n(cid:228)kyvill(cid:228). Tammikuun 1. p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) 2003 naudanlihan merkint(cid:246)ihin on sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)s tarkat tiedot el(cid:228)imen syntym(cid:228)- ja kasvatuspaikasta Ottaen huomioon ensimm(cid:228)isen asetuksen hyv(cid:228)ksymiseen yhteisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)smenettelyll(cid:228) vaadittava aika, ehdo- tettiin toista asetusta. T(cid:228)ll(cid:228) muutosasetuksella jatketaan nykyisen asetuksen (EY) N:o 820/97 s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamista, sill(cid:228) asetus toimii vapaaehtoisen merkint(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n oikeusperustana ainoastaan 1. tammi- kuuta 2000 asti. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamista jatketaan kuitenkin ainoastaan siihen asti, kunnes ensimm(cid:228)inen ehdotus hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n eli viimeist(cid:228)(cid:228)n 1. tammikuuta 2001. (1) EYVL L 117, 7. 5. 1997. (2) KOM(1999) 486 lopullinen. (3) KOM(1999) 487. (2000/C 303 E/006) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1716/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Pancevon pommitusten aiheuttama ekokatastrofi Balkanin konfliktista aiheutui ekologinen ja inhimillinen katastrofi, jota vastaavaa ei ole n(cid:228)hty. Ohjukset tuhosivat puhdistamoita sek(cid:228) lannoitusaine- ja petrokemiantehtaita Pancevossa, mist(cid:228) johtuen ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n levisi tuhansia tonneja petrolia, monomeerisia vinyyliklorideja, elohopeaa, sulfaattidioksideja, nitraattihap- poja ja trikloridifenyylitrikloorietaania. C 303 E/8 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 N(cid:228)it(cid:228) saastuttavia ja myrkyllisi(cid:228) aineita on havaittu eritt(cid:228)in suuria m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) vesist(cid:246)iss(cid:228), pohjavesiss(cid:228), Tonavassa sek(cid:228) muilla vesiv(cid:228)ylill(cid:228) satojen kilometrien p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) Pancevosta. Vaikka osa alueen ennen ohjushy(cid:246)kk(cid:228)yksi(cid:228) lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisesti 150 000 asukkaan v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) evakuoitiin, haitalliset vaikutukset kansan- terveyteen (cid:129) keuhkosairaudet, keskenmenot, hermostolliset ja verenkierron h(cid:228)iri(cid:246)t (cid:129) ovat h(cid:228)lytt(cid:228)v(cid:228)sti kasvussa. Yll(cid:228) mainitut tiedot ovat per(cid:228)isin YK:n erikoistuneen henkil(cid:246)st(cid:246)n ja ymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)jen suorittamista tutkimuksista sek(cid:228) eurooppalaisten toimittajien raporteista, joista viimeisin on italialaisen Fulvio Grimaldin tekem(cid:228). 1. Mit(cid:228) kiireellisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) kartoittaakseen haitalliset vaikutukset alueen ja naapurimaiden asukkaiden terveyteen? 2. Mit(cid:228) h(cid:228)t(cid:228)toimia se on suunnitellut (cid:129) Obnova-ohjelman ja Saarisel(cid:228)ll(cid:228) pidetyn EU:n ulkoministeriko- kouksen tekemien uusimpien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten perusteella (cid:129) jo vahingoittuneiden sek(cid:228) katastrofin lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin koskettamien alueiden tilanteen v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ksi parantamiseksi? (2000/C 303 E/007) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1840/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikka Ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkoja, jotka (cid:228)skett(cid:228)in sotilaallinen v(cid:228)liintulo Kosovossa aiheutti, ei ole viel(cid:228) t(cid:228)ysin arvioitu, ja on mahdollista, ett(cid:228) alueen asukkaiden terveys on vaarassa. Todenn(cid:228)k(cid:246)isesti rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) saastuminen (cid:129) ilman, meren ja useiden valtioiden l(cid:228)pi virtaavien alueen jokien saastuminen (cid:129) voi heikent(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n laatua my(cid:246)s naapurimaissa, nimitt(cid:228)in Kreikassa ja muissa Balkanin maissa, jotka ovat hakeneet Euroopan unionin j(cid:228)senyytt(cid:228) ja joissa toteutetaan liittymist(cid:228) valmistelevaa ymp(cid:228)rist(cid:246)strategiaa. Komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Aikooko se arvioida, ja koska, mahdolliset ymp(cid:228)rist(cid:246)vahingot? 2. Miksi ei viel(cid:228) ole hy(cid:246)dynnetty K(cid:246)(cid:246)penhaminassa sijaitsevaa Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246)keskusta ja ymp(cid:228)ris- joilla on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n tietotaito ja materiaalistekniset perusrakenteet t(cid:246)n tutkimuslaitosta Ispraa, asianmukaisten tutkimusten suorittamiseen? 3. Kuinka komissio aikoo ottaa ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevat ongelmat huomioon sen rahoituksen yhteydess(cid:228), jota alueen maille tarjotaan vakaussopimuksen ja Balkanin j(cid:228)lleenrakennuselimen yhteydess(cid:228)? (2000/C 303 E/008) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1871/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Jugoslavian liittotasavallan sodan ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi ja kansanterveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelutoimet sek(cid:228) vaurioiden korjaustoimet Ottaen huomioon, ett(cid:228): A. Viime kuukausien sotilaalliset operaatiot Jugoslavian liittotasavallassa ja erityisesti Kosovossa ovat aiheuttaneet merkitt(cid:228)vi(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)tuhoja, sill(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)stettiin suuria m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) poikkeuksellisen myrkyllisi(cid:228) ja my(cid:246)s radioaktiivisia aineita k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) uraania sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) ammuksia. N(cid:228)m(cid:228) aineet uhkaavat suoraan alueen ja naapurimaiden asukkaiden terveytt(cid:228);


title: PERGUNTA ESCRITA E-1723/99 apresentada por Marie-Noëlle Lienemann (PSE) à Comissão. Criação de meios susceptíveis de combater o predomínio americano na Internet.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Internet
credit
research and development
research programme
technological change

text: C 170 E/82 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 Concretizando, se, de acordo com o estudo de 1995 co-financiado pela Comissªo, dos acidentes relacionados com esse tipo de actividades de lazer resultar uma taxa mØdia de hospitaliza(cid:231)ªo de 7,8 % em rela(cid:231)ªo (cid:224) mØdia de 5,5 % de todas as outras causas repertoriadas pelo Sistema Europeu de vigil(cid:226)ncia dos acidentes domØsticos e de actividades de lazer (EHLASS 1987-1988), esses mesmos acidentes representarªo 1,2 % dos acidentes enumerados, percentagem essa que inclui certamente tambØm os acidentes ocorridos nos campos de jogos. Nªo tendo sido postas em causa as conclusıes do Conselho Europeu de Edimburgo de 1992, a Comissªo tenciona prosseguir a via tra(cid:231)ada ao conferir um mandato ao ComitØ Europeu de Normaliza(cid:231)ªo (CEN) para a elabora(cid:231)ªo de normas harmonizadas para os parques de atrac(cid:231)ıes. Neste momento, as informa(cid:231)ıes comunicadas pelo CEN indicam que os inquØritos relativos a essas normas deverªo iniciar-se no primeiro semestre do pr(cid:243)ximo ano. JO C 135 de 14. 5. 1999. (1) (2) Debates do Parlamento Europeu (Setembro de 1997). (2000/C 170 E/094) PERGUNTA ESCRITA E-1723/99 apresentada por Marie-Noºlle Lienemann (PSE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Cria(cid:231)ªo de meios suscept(cid:237)veis de combater o predom(cid:237)nio americano na Internet Como tenciona a Uniªo Europeia fazer face (cid:224) cria(cid:231)ªo da Internet dita «de segunda gera(cid:231)ªo»? Como poderÆ a Uniªo Europeia assegurar a aplica(cid:231)ªo de verdadeiros programas de coordena(cid:231)ªo dos laborat(cid:243)rios de investiga(cid:231)ªo e garantir a afecta(cid:231)ªo de dota(cid:231)ıes suplementares, necessÆrias (cid:224) afirma(cid:231)ªo da presen(cid:231)a europeia face ao dom(cid:237)nio americano sobre as infra-estruturas da Internet? Resposta de Erkki Liikanen em nome da Comissªo (29 de Novembro de 1999) Para que a Europa participe plenamente no desenvolvimento futuro da Internet, Ø fundamental que os nossos cientistas e investigadores participem activamente no seu processo de constru(cid:231)ªo. Assim, a Comunidade patrocina investiga(cid:231)ªo de vanguarda neste dom(cid:237)nio, de modo a garantir que a Europa ocupe um lugar de destaque na evolu(cid:231)ªo do sector. No seguimento do primeiro convite, no (cid:226)mbito do programa das tecnologias relacionadas com a sociedade da informa(cid:231)ªo (TSI) inclu(cid:237)do no quinto programa-quadro, foram atribu(cid:237)dos aproximadamente 300 milhıes de € de financiamento a 138 projectos de investiga(cid:231)ªo em colabora(cid:231)ªo, destinados a desenvolver tecnologias de rede de nova gera(cid:231)ªo e aplica(cid:231)ıes para aproveitar o respectivo potencial. Este dom(cid:237)nio constituirÆ, provavelmente, uma prioridade durante todo o per(cid:237)odo abrangido pelo pro- grama-quadro actual (de 1999 a 2002). Neste momento, o grupo consultivo de peritos de TSI, que aconselha a Comissªo no que respeita ao desenvolvimento do programa, jÆ identificou diversos dom(cid:237)nios importantes, nos quais a indœstria europeia poderÆ ser l(cid:237)der mundial (cid:129) por exemplo, no dom(cid:237)nio das tecnologias m(cid:243)veis, sem cabo e (cid:243)pticas para a Internet. Estas prioridades reflectir-se-ªo no programa de trabalho do pr(cid:243)ximo ano. Contudo, nªo se trata de uma questªo meramente tecnol(cid:243)gica, havendo tambØm aspectos normativos e jur(cid:237)dicos importantes, associados (cid:224) constante evolu(cid:231)ªo da Internet, em que a Comunidade participa activamente. Em concreto, a Comunidade estÆ a reavaliar a sua pol(cid:237)tica de regulamenta(cid:231)ªo neste dom(cid:237)nio por forma a fornecer uma seguran(cid:231)a jur(cid:237)dica e facilitar, deste modo, o desenvolvimento de um novo leque de servi(cid:231)os, em particular no (cid:226)mbito do comØrcio electr(cid:243)nico. O objectivo geral de tais actividades consiste em garantir um mercado europeu aberto e competitivo no referido dom(cid:237)nio. Em 10 de Novembro de 1999, a Comissªo aprovou a comunica(cid:231)ªo «Para um novo quadro das infra-estruturas das comunica(cid:231)ıes electr(cid:243)nicas e servi(cid:231)os conexos. AnÆlise das Comunica(cid:231)ıes (cid:129) 1999». Nesta comunica(cid:231)ªo, Ø definida a posi(cid:231)ªo desta institui(cid:231)ªo relativamente ao novo quadro regula- mentar de toda a infra-estrutura de comunica(cid:231)ıes e servi(cid:231)os associados, sendo lan(cid:231)ada uma consulta pœblica. Uma vez conclu(cid:237)da a consulta, a Comissªo elaborarÆ propostas legislativas no segundo trimestre 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/83 do ano 2000. A ideia principal da comunica(cid:231)ªo consiste em reduzir os pre(cid:231)os dos servi(cid:231)os de tele- comunica(cid:231)ıes atravØs do refor(cid:231)o da competitividade e de uma diminui(cid:231)ªo da carga administrativa dos operadores de telecomunica(cid:231)ıes. Tal daria lugar a uma descida nos pre(cid:231)os de acesso e, por conseguinte, a uma acelera(cid:231)ªo da expansªo da Internet na Europa. AlØm disso, a Comissªo aprovarÆ, dentro em breve, uma recomenda(cid:231)ªo sobre tarifas de interliga(cid:231)ªo de circuitos parciais de linhas alugadas, cujo principal objectivo Ø reduzir os pre(cid:231)os dos servi(cid:231)os na Internet. No pr(cid:243)ximo ano, serÆ publicada outra recomenda- (cid:231)ªo sobre o acesso (cid:224)s redes locais e, em particular, sobre a oferta separada da linha de assinante, que terÆ repercussıes sobre a disponibilidade de servi(cid:231)os mais rÆpidos e competitivos na Internet. Com a difusªo e comercializa(cid:231)ªo da Internet, a gestªo deste novo instrumento tambØm se especializou, tornando-se cada vez mais importante para os interesses europeus. A Comunidade, em conjunto com os Estados-membros, tem desempenhado um papel activo no estabelecimento da Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), o organismo privado internacional encarregado da pol(cid:237)tica em matØria de nomes de dom(cid:237)nio, de atribui(cid:231)ªo de endere(cid:231)os a prestadores de informa(cid:231)ªo e de protocolos da Internet. A Comunidade jÆ garante interliga(cid:231)ıes de grande qualidade entre os laborat(cid:243)rios de investiga(cid:231)ªo europeus atravØs da rede transeuropeia TEN-155 (continua(cid:231)ªo de TEN-34), que, com uma capacidade de 155 megabits por segundo (Mbits/s), apoia a interliga(cid:231)ªo das redes nacionais de investiga(cid:231)ªo e de educa(cid:231)ªo. A Comunidade continuarÆ a investir, atravØs do quinto programa-quadro de investiga(cid:231)ªo e desenvolvimento tecnol(cid:243)gico (IDT), na actualiza(cid:231)ªo cont(cid:237)nua de nossa infra-estrutura de redes de investiga(cid:231)ªo. O programa TSI atribuiu um or(cid:231)amento de 161 milhıes de € para actividades relativas a «redes de investiga(cid:231)ªo», que apoiarªo o estabelecimento de uma rede de n(cid:237)vel mundial para a Europa e a explora(cid:231)ªo experimental dessa rede. No (cid:226)mbito das referidas actividades, os laborat(cid:243)rios de investiga(cid:231)ªo experimenta- rªo novas formas de trabalho em colabora(cid:231)ªo, valorizando todo o potencial que o acesso muito rÆpido (cid:224) Internet proporcionarÆ. A Comissªo considera que, no (cid:226)mbito do programa de investiga(cid:231)ªo, foram jÆ atribu(cid:237)dos amplos recursos para garantir que os investigadores europeus possam aceder a infra-estruturas Internet de n(cid:237)vel mundial, apoiar a investiga(cid:231)ªo e o desenvolvimento em colabora(cid:231)ªo e criar novas tecnologias neste dom(cid:237)nio. Contudo, Ø de notar que em muitos dom(cid:237)nios importantes para o desenvolvimento da Internet, como as infra-estruturas nacionais de investiga(cid:231)ªo e as redes escolares, os principais investimentos necessÆrios sªo da responsabilidade dos Estados-membros e do sector privado. A Comissªo estÆ a envidar todos os esfor(cid:231)os no sentido de assegurar que os Estados-membros, em geral, reconhe(cid:231)am a import(cid:226)ncia do investimento neste dom(cid:237)nio. (2000/C 170 E/095) PERGUNTA ESCRITA E-1728/99 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Reorienta(cid:231)ªo da pol(cid:237)tica sanitÆria No (cid:226)mbito da pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum, a Uniªo Europeia destina anualmente 1. 000 milhıes de € (cid:224) subven(cid:231)ªo da cultura do tabaco. Em contrapartida, para o financiamento do programa «A Europa contra o cancro» apenas estªo previstos 11 milhıes de €. Simultaneamente, contudo, verifica-se um constante aumento da taxa de tumores. Atendendo a esta situa(cid:231)ªo, tenciona a Comissªo: (cid:129) assegurar uma redistribui(cid:231)ªo gradual dos recursos financeiros a favor da saœde pœblica em geral; (cid:129) obter uma redu(cid:231)ªo do consumo de nicotina mercŒ do aumento dos pre(cid:231)os dos produtos do tabaco; (cid:129) garantir, atravØs de regulamenta(cid:231)ªo relevante, um melhor controlo das diversas subst(cid:226)ncias contidas nos produtos do tabaco; (cid:129) considerar, no futuro, o denominado «controlo do tabaco» como objectivo prioritÆrio da pol(cid:237)tica sanitÆria europeia, em conformidade com o declarado, no (cid:226)mbito da sua audi(cid:231)ªo, pelo novo comissÆrio responsÆvel pelo pelouro da protec(cid:231)ªo dos consumidores e da saœde, David Byrne?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1706/99 do Deputado Raffaele COSTA Budgetförslag för 2000 - Personal- och administrationsutgifter för europeiska gemenskapens delegationer och utgifter för stödpersonal och decentraliserade administrativa utgifter

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
EU expenditure
EU office or agency
European official
draft budget (EU)

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 27 E/165 PoderÆ a Comissªo informar por que motivos se prevŒ gastar no ano 2000 mais 31. 4000. 000 euros (cerca de 60 mil milhıes de liras italianas) passando de 246 milhıes de euros para mais de 277 milhıes de euros (isto Ø, de 477 para mais de 530 mil milhıes de liras italianas)? (2000/C 27 E/202) PERGUNTA ESCRITA E-1706/99 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Projecto de or(cid:231)amento 2000 (cid:129) Despesas de pessoal e de funcionamento das delega(cid:231)ıes da Comunidade Europeia, despesas de pessoal de apoio e despesas de funcionamento descentralizadas Em 1998 a totalidade das despesas de pessoal e de funcionamento das delega(cid:231)ıes da Comunidade Europeia, despesas de pessoal de apoio e despesas de funcionamento descentralizadas foi de 394 milhıes de ecus (correspondentes a 763 mil milhıes de liras italianas). PoderÆ a Comissªo informar por que motivos, em 2000, se prevŒ uma despesa de 433 milhıes de euros, isto Ø cerca de mais 40 milhıes, correspondentes a cerca de 77 mil milhıes de liras italianas? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1702/99, E-1703/99 e E-1706/99 dada pela Sra Schreyer em nome da Comissªo (18 de Novembro de 1999) A Comissªo estÆ actualmente a proceder a uma anÆlise aprofundada do problema evocado pelo Senhor Deputado, que nªo deixarÆ de informar no mais curto prazo. (2000/C 27 E/203) PERGUNTA ESCRITA E-1704/99 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Programa LIFE O programa LIFE, que a Uniªo Europeia instituiu como medida para a defesa do ambiente, foi subdividido em duas fases: 1991-1995 e 1996-1999. PoderÆ a Comissªo informar: 1. 2. 3. quantos e que projectos LIFE (Life ambiente e Life natureza) foram apresentados para a ItÆlia quantos e que projectos foram admitidos a financiamento e por que montantes e quantos e quais destes œltimos foram financiados atØ 10 de Setembro de 1999? Resposta dada pela Sra Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (4 de Novembro de 1999) A Comissªo vai transmitir directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento um quadro que contØm as informa(cid:231)ıes solicitadas


title: Verordnung (EG) Nr. 2051/1999 der Kommission vom 29. September 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: L 255/14 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 9. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 2051/1999 DER KOMMISSION vom 29. September 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der Kommission festzulegenden, der pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in zur Bestimmung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 30. September 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 29. September 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. 30. 9. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 255/15 zu der Verordnung der Kommission vom 29. September 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 999 628 999 052 999 052 388 512 524 528 999 052 064 400 999 064 388 400 800 804 999 052 064 388 999 052 999 060 064 066 400 624 999 52,5 52,5 125,1 125,1 62,9 62,9 75,8 69,9 61,0 56,2 71,9 67,0 106,5 75,2 234,6 138,8 37,9 57,2 44,5 185,5 41,8 73,4 84,5 60,8 181,1 108,8 113,7 113,7 60,3 62,8 68,0 119,0 192,4 100,5 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2645/98 der Kommission (ABl. L 335 vom 10. 12. 1998, S. 22). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1724/99 von Camilo NOGUEIRA ROMÁN Regelung des postalischen Universaldienstes im ländlichen Gebiet von Galicien

eurovoc_concepts:
Galicia
application of EU law
postal service
rural region

text: 29. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 27 E/167 (2000/C 27 E/205) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1724/99 von Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Regelung des postalischen Universaldienstes im l(cid:228)ndlichen Gebiet von Galicien Durch die Richtlinie 97/67/EG (1) (cid:252)ber die Postdienste in der Gemeinschaft (in Spanien umgesetzt durch das Gesetz 24/1998) verpflichtet sich jeder Mitgliedstaat, daf(cid:252)r Sorge zu tragen, da(cid:223) ein postalischer Universaldienst (cid:132)an allen Arbeitstagen, mindestens aber an f(cid:252)nf Tagen pro Woche(cid:147) gew(cid:228)hrleistet wird. Im l(cid:228)ndlichen Gebiet von Galicien, wo etwa 50 % der Wohngebiete des spanischen Staats liegen, erfolgt die Zustellung der Post durch das Post- und Fernmeldeamt systematisch nur alle zwei Tage, womit die in der Richtlinie vorgesehene Ma(cid:223)nahme nicht erf(cid:252)llt wird. Diese willk(cid:252)rliche Vorgehensweise f(cid:252)hrt dar(cid:252)ber hinaus zu einer betr(cid:228)chtlichen Verringerung der Besch(cid:228)f- tigung und damit zu einem scheinbaren Kostenr(cid:252)ckgang, was in der Zukunft die Gew(cid:228)hrung von Zusch(cid:252)ssen, die im Rahmen der Kommissionsrichtlinien notwendig w(cid:228)ren, verhindern k(cid:246)nnte. Wie gedenkt die Kommission vorzugehen, um zu erreichen, da(cid:223) im l(cid:228)ndlichen Gebiet von Galicien ein postalischer Universaldienst durch das Post- und Fernmeldewesen des spanischen Staats gesichert wird? (1) ABl. L 15 vom 21. 1. 1998, S. 14. Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (3. November 1999) Die Richtlinie 97/67/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 15. Dezember 1997 (cid:252)ber gemeinsame Vorschriften f(cid:252)r die Entwicklung des Binnenmarktes der Postdienste der Gemeinschaft und die Verbesserung der Dienstequalit(cid:228)t stellt in der Tat f(cid:252)r die Mitgliedstaaten eine Verpflichtung dar, daf(cid:252)r Sorge zu tragen, da(cid:223) der Anbieter der Universaldienstleistungen an allen Arbeitstagen, mindestens aber an f(cid:252)nf Tagen pro Woche, eine Abholung und eine Hauszustellung gew(cid:228)hrleistet, sofern keine von den nationalen Regulierungsbeh(cid:246)rden als au(cid:223)ergew(cid:246)hnlich anerkannten besonderen Umst(cid:228)nde oder geographischen Gegebenheiten vorliegen; diese sind der Kommission von den Beh(cid:246)rden mitzuteilen. Die Kommission ist von derartigen Ausnahmen bisher nicht in Kenntnis gesetzt worden. In Spanien wurde diese Verpflichtung durch das Gesetz 24/1998 umgesetzt; damit erlangt sie f(cid:252)r den spanischen Anbieter von postalischen Universaldienstleistungen G(cid:252)ltigkeit. Es obliegt nun den spanischen Beh(cid:246)rden, die tats(cid:228)chliche Anwendung dieser Ma(cid:223)nahme sicherzustellen. Da der Herr Abgeordnete die Kommission auf die Lage in Galizien aufmerksam gemacht hat, wird sie bei den spanischen Beh(cid:246)rden Erkundigungen einholen und sie auch auf ihre Verpflichtungen hinsichtlich des postalischen Universaldienstes hinweisen. Ausgehend von den Ausk(cid:252)nften der spanischen Beh(cid:246)rden wird sie die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Umsetzung der Richtlinie im vorliegenden Fall pr(cid:252)fen und gegebenenfalls erforderliche Schritte einleiten. (2000/C 27 E/206) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1726/99 von Werner Langen (PPE-DE) an die Kommission (27. September 1999) Betrifft: Gesetzgebung zur Fleischhygiene in Rheinland-Pfalz Wie in der schriftlichen Anfrage P-0010/99 (1) bereits ausgef(cid:252)hrt, sieht das Gesetz zur Fleischhygiene im Bundesland Rheinland-Pfalz extrem hohe Kosten f(cid:252)r die Schlachtviehuntersuchung vor. Das rheinland- pf(cid:228)lzische Fleischhygiene-Ausf(cid:252)hrungsgesetz verst(cid:246)(cid:223)t gegen EU-Recht, da es keine Pauschalen vorsieht, wie sie die Geb(cid:252)hrenrichtlinie der EG von 1985 vorschreibt. In der Richtlinie ist als Voraussetzung f(cid:252)r evtl. Geb(cid:252)hrenabweichungen eine Regelung mit Effizienzkriterien vorgesehen, die in einem Gesetz festgeschrie- ben werden m(cid:252)ssen. Auch das sieht das Gesetz in Rheinland-Pfalz nicht vor. Die Schlachtmenge ist nach