title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1672/99 af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen. Fiskeriprotokollen EF/Grønland.

eurovoc_concepts:
Germany
Greenland
agreement (EU)
fishing agreement
protocol to an agreement

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/19 (2000/C 203 E/024) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1671/99 af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Fiskeriaftalen EF/Grłnland Den tredje fiskeriprotokol mellem Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og Danmark og Det Grłnlandske Hjemme- styre, som tr(cid:229)dte i kraft i 1985, er blevet forl(cid:230)nget for seks (cid:229)r efter en oprindelig ti(cid:229)rig periode. Heri fasts(cid:230)ttes vilk(cid:229)r og betingelser for EF-fartłjers fiskeri i Grłnlands farvande, is(cid:230)r EF(cid:146)s (cid:229)rlige kvoter for hvert enkelt (cid:229)r, fra den 1. januar 1995 til den 31. december 2000. Kan Kommissionen oplyse om fangstmulighederne for EF-fartłjer i henhold til den n(cid:230)vnte fiskeriprotokol og om, hvordan udnyttelsesgraden fra EF(cid:146)s side har v(cid:230)ret siden 1985? (2000/C 203 E/025) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1672/99 af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Fiskeriprotokollen EF/Grłnland I betragtning af, at de fangstmuligheder, som Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab har i henhold til den tredje protokol med Grłnland, systematisk udnyttes utilstr(cid:230)kkeligt af Tyskland, som er den medlemsstat, der har de fleste fordele, hvad agter Kommissionen da at głre for at sikre en bedre udnyttelse af disse v(cid:230)rdifulde ressourcer i farvande uden for F(cid:230)llesskabet, idet der er tale om den mest kostbare fiskeriaftale, F(cid:230)llesskabet har indg(cid:229)et? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1669/99, E-1670/99, E-1671/99 og E-1672/99 (9. november 1999) B(cid:229)de »Fiskeriaftalen mellem Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab p(cid:229) den ene side og den danske regering og det grłnlandske hjemmestyre p(cid:229) den anden side« fra 1985 og den nug(cid:230)ldende tredje protokol for perioden 1995 til 2000 udlłber den 31. december 2000. 1985-aftalen forl(cid:230)nges imidlertid automatisk for yderligere seks (cid:229)r (dvs. for perioden 2001 til 2006), hvis den ikke opsiges mindst ni m(cid:229)neder fłr, den igangv(cid:230)rende periode udlłber (dvs. fłr den 31. marts 2000). I s(cid:229) fald er det tilstr(cid:230)kkeligt at forhandle en protokol til aflłsning af den aktuelle og fasts(cid:230)tte fangstkvoterne og den finansielle godtgłrelse for den forl(cid:230)ngede periode. Som fłlge af disse frister er der allerede indledt sonderende drłftelser med Grłnland, med medlemsstaterne og i Kommissionen. Man er imidlertid ikke n(cid:229)et s(cid:229) vidt i denne proces, at Kommissionen kan głre rede for, hvordan det instrument, som skal regulere fiskeriforbindelserne mellem EF og Grłnland fra 31. decem- ber 2000, kommer til at se ud, og hvad det kommer til at indeholde. Dokumentationsmateriale med detaljerede oplysninger om b(cid:229)de de fangstkvoter, som var aftalt i henhold til de tre protokoller med Grłnland for hver af perioderne 1985-1989, 1990-1994 og 1995-2000, og de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstaters tilsvarende fangstm(cid:230)ngder er sendt direkte til det (cid:230)rede medlem og Europa- Parlamentets sekretariat. Underudnyttelse af fangstkvoter i grłnlandske farvande er et komplekst f(cid:230)nomen, hvilket allerede blev iagttaget i den periode, hvor den fłrste protokol fandt anvendelse, og f(cid:230)nomenet har eksisteret lige siden. Hoved(cid:229)rsagen hertil er biologisk. P(cid:229) grund af problemets komplekse karakter fastslog Domstolen i dom af 13. oktober 1992 i sag C-63/90, Portugal mod R(cid:229)det, at man i forbindelse med underudnyttelse alene ikke kan p(cid:229)ber(cid:229)be sig princippet om relativ stabilitet til at kr(cid:230)ve, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende fangstkvoter omfordeles til andre interesserede medlemsstater. C 203 E/20 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Generelt mener Kommissionen, at fangstkvoter, der er til r(cid:229)dighed i tredjelandsfarvande i henhold til en fiskeriaftale, skal udnyttes p(cid:229) en rationel og optimal m(cid:229)de, og at der błr udformes hensigtsm(cid:230)ssige mekanismer, s(cid:229) der kan overfłres uudnyttede eller underudnyttede fangstkvoter til andre interesserede medlemsstater, uden at princippet om »relativ stabilitet« tilsides(cid:230)ttes. Stridsspłrgsm(cid:229)let drejer sig om, i hvor hłj grad det er muligt at gribe ind i medlemsstaternes kvoteforvaltning, uden at princippet om relativ stabilitet tilsides(cid:230)ttes. Dette emne m(cid:229) tages op i forbindelse med den kommende overordnede costbenefit- analyse af fiskeriaftaler, som skal forel(cid:230)gges for R(cid:229)det (fiskeriministrene) den 26. oktober 1999. (2000/C 203 E/026) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1677/99 af Marialiese Flemming (PPE-DE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Jagts(cid:230)son for tr(cid:230)kfugle Med R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F (1) om beskyttelse af vilde fugle har den Europ(cid:230)iske Union vedkendt sig, at alle vilde fugle, der er hjemmehłrende i medlemsstaternes europ(cid:230)iske omr(cid:229)de, skal beskyttes. jagten p(cid:229) bestemte fuglearter sikre sig, at principperne for en Medlemsstaterne skal med hensyn til fornuftig udnyttelse og en łkologisk afbalanceret regulering af de p(cid:229)g(cid:230)ldende fuglearters, navnlig tr(cid:230)kfuglearternes, bestand overholdes. De skal słrge for, at navnlig tr(cid:230)kfugle ikke jages i rugetiden eller under de enkelte yngel- og opdr(cid:230)tfaser. I marts 1994 foreslog Kommissionen en (cid:230)ndring af dette direktiv, hvorefter det overlades til hver enkelt medlemsstat at fastl(cid:230)gge tidsrummet for jagts(cid:230)sonen for tr(cid:230)kfugle. Kommissionens forslag, som ikke fasts(cid:230)tter nogen samlet afslutning p(cid:229) jagts(cid:230)sonen, blev drłftet i Europa Parlamentet. Parlamentets medlemmer gik under afstemningen i februar 1996 ind for, at jagts(cid:230)sonen i hele Europa skulle slutte den 31. januar hvert (cid:229)r. Hvad er siden blevet gjort for at efterkomme Parlamentets krav? Nogle medlemsstater har individuelt fastlagt jagts(cid:230)sonen for tr(cid:230)kfugle p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at bevarelsen af visse fuglearter er i fare. Indledningen af jagts(cid:230)sonen i Frankrig for eksempel falder p(cid:229) tidspunkter, hvor fugleungerne endnu er afh(cid:230)ngige af deres for(cid:230)ldre. Frankrig overtr(cid:230)der dermed artikel 7, stk. 4, i direktiv 79/409/E(cid:216)F. Af denne grund blev der allerede indledt en traktatovertr(cid:230)delsesprocedure. Hvor langt er man n(cid:229)et i proceduren? Hvilken foranstaltning agter Kommissionen at iv(cid:230)rks(cid:230)tte, for at bestemmelserne i direktiv79/409/E(cid:216)F gennemfłres i alle medlemsstater? (1) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (15. november 1999) Kommissionen forelagde den 1. marts 1994 et forslag (1) til (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (2). Da dette forslag er baseret p(cid:229) EF-traktatens artikel 175 (tidl. 130 S), skal proceduren for samarbejde med Europa-Parlamentet benyttes. Dette afgav sin udtalelse den 15. februar 1996. R(cid:229)det har endnu ikke vedtaget nogen f(cid:230)lles holdning om forslaget. Kommissionen skłnner, at de datoer for hhv. jagts(cid:230)sonens indledning og afslutning i Frankrig, som disse fremg(cid:229)r af lovene af 1994 og 1998 (lov nr. 98-549 af 3. juli 1998 om (cid:230)ndring af lov nr. 94-591 af 15. juli 1994 om fasts(cid:230)ttelse af afslutningsdatoerne for jagten p(cid:229) tr(cid:230)kfugle), ikke głr det muligt at sikre en fuldst(cid:230)ndig beskyttelse af visse vilde fuglearter under disses tilbagerejse til deres ynglepladser samt under selve rugeperioden som foreskrevet i overensstemmelse med R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1680/99 di Karl von Wogau (PPE-DE) alla Commissione. Distorsioni nella concorrenza causate da sovvenzioni dell'Unione europea.

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
investment aid
restriction on competition
textile industry

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/73 La Commissione intende impegnarsi per vietare tutti gli antibiotici utilizzati nei mangimi per bestiame come stimolatori della crescita? In caso affermativo, quali misure adotter(cid:224) la Commissione per imporre tale divieto in tutti gli Stati membri? Risposta del sig. Byrne a nome della Commissione (9 novembre 1999) La Direttiva del Consiglio 70/0524/CEE del 23 novembre 1970 relativa agli additivi nell(cid:146)alimentazione degli animali (1) riguarda sia l(cid:146)autorizzazione, che il ritiro dell(cid:146)autorizzazione all(cid:146)uso di antibiotici quali stimolatori nella crescita. Il 17 dicembre 1998 il Consiglio ha adottato il Regolamento (CE) 2821/98 che modifica, per quanto riguarda il ritiro dell(cid:146)autorizzazione per taluni antibiotici, la Direttiva 70/0524/CEE relativa agli additivi nell(cid:146)alimentazione degli animali (2), in base alla quale Ł stata ritirata l(cid:146)autorizzazione all(cid:146)utilizzo di quattro antibiotici tylosin, spiramicina e zinco-bacitracina) utilizzati come additivi nell(cid:146)alimentazione degli animali. (virginiamicina, fosfato di PoichØ l(cid:146)uso dei quattro antibiotici in questione Ł stato autorizzato per i farmaci destinati all(cid:146)uomo, ovvero ne Ł stata dimostrata la resistenza incrociata agli antibiotici utilizzati per l(cid:146)uomo, Ł stato deciso di riservarne l(cid:146)uso ai farmaci destinati all(cid:146)uomo. Quattro altri antibiotici (monensin, salinomicina, avilamicina e flavofosfolipol) non sono stati compresi nel divieto, dal momento che nessuna sostanza di questa categoria veniva all(cid:146)epoca utilizzata in medicina veterinaria o in medicina umana. Il divieto svedese (in base all(cid:146)Atto d(cid:146)adesione) relativo all(cid:146)uso di antibiotici quali additivi, scadeva il 31 dicembre 1998. Conformemente alle disposizioni dell(cid:146)Articolo 11 della Direttiva 70/0524/CEE, il 1o gennaio 1999 la Svezia ha sospeso l(cid:146)autorizzazione relativa ai quattro antibiotici ancora commercia- lizzati. Attualmente la Commissione e i rappresentanti degli Stati membri presso il comitato permanente sugli alimenti per animali stanno esaminando la documentazione presentata a questo proposito. Il 28 maggio 1999 il comitato scientifico d(cid:146)indirizzo della Commissione ha comunicato il proprio parere sulla resistenza antimicrobica. Il comitato ha espresso le seguenti raccomandazioni per quanto riguarda gli antibiotici utilizzati come additivi nell(cid:146)alimentazione degli animali: «L(cid:146)utilizzazione di agenti appartenenti a categorie che sono o possono essere usate nella medicina umana dovrebbe essere ridotta progressivamente quanto prima possibile, per essere poi eliminata completamente. Occorre inoltre adoperarsi per sostituire le sostanze antimicrobiche che favoriscono la crescita e che non presentano rischi noti di infezioni batteriche intestinali con alternative non antimicrobiche». Avendo gi(cid:224) intrapreso questo tipo d(cid:146)azione alla fine del 1998 per quanto riguarda quattro antibiotici, attualmente la Commissione sta esaminando il caso di un quinto antibiotico. Inoltre sta studiando il sistema migliore per ridurre progressivamente l(cid:146)utilizzazione a lungo termine degli antibiotici rimanenti e sostituirli con alternative non microbiche. (1) GU L 270 del 14. 12. 1970. (2) GU L 351 del 29. 12. 1998. (2000/C 170 E/082) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1680/99 di Karl von Wogau (PPE-DE) alla Commissione (22 settembre 1999) Oggetto: Distorsioni nella concorrenza causate da sovvenzioni dell(cid:146)Unione europea La Commissione concorda sul fatto che in Germania esista una sovracapacit(cid:224) nel settore della raccolta e dello smistamento di prodotti tessili usati? La Commissione Ł a conoscenza del fatto che la ditta SOEX Textil-Vermarktungsgesellschaft mbH, con sede a Bad Oldesloe, ha ricevuto una sovvenzione per la creazione di un(cid:146)impresa nel Land Sassonia-Anhalt, sebbene si tratti di un(cid:146)azienda leader del settore sul mercato europeo? C 170 E/74 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 Nella Repubblica federale di Germania esiste una sovracapacit(cid:224) nel settore della raccolta e dello smista- mento di prodotti tessili usati. Le sovvenzioni erogate a una ditta leader sul mercato in questo settore causano una distorsione della concorrenza. Inoltre, ci(cid:242) permette a tale ditta di assumere una posizione dominante. Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (26 Ottobre 1999) Alla fine del 1998 l(cid:146)attenzione della Commissione Ł stata richiamata sulla presunta illegalit(cid:224) di un aiuto di stato accordato in favore della costruzione di uno stabilimento per il riciclaggio di prodotti tessili da parte del gruppo Soex nel parco industriale di Bitterfeld, in Sassonia Anhalt. La Commissione si Ł quindi rivolta per iscritto alle autorit(cid:224) tedesche chiedendo se l(cid:146)impresa avesse ricevuto un aiuto di stato in favore dell(cid:146)investimento e, in caso affermativo, di quale importo e su quale base giuridica. Le autorit(cid:224) tedesche hanno risposto con lettera del 16 novembre 1998, confermando che l(cid:146)impresa aveva investito 76,037 Mio di DM, creando 417 nuovi posti di lavoro, e che aveva effettivamente ricevuto un aiuto di stato. Con decisione del Land Sassonia- Anhalt del 7 novembre 1996, all(cid:146)impresa era stato assegnato un contributo agli investimenti che comprendeva sia fondi nazionali che fondi comunitari, per un totale di 23,419 Mio di DM. L(cid:146)aiuto ammontava cos(cid:236) al 32,48 % dell(cid:146)investimento complessivo. Le autorit(cid:224) tedesche hanno precisato che l(cid:146)aiuto all(cid:146)investimento era stato concesso nel pieno rispetto delle disposizioni contenute nel 25o programma quadro di cui alla «Gemeinschaftsaufgabe regionale Wirtschafts- struktur» (Iniziativa comune per la struttura economica regionale), che rappresenta il regime di aiuti regionali in vigore in Germania, notificato alla Commissione e da essa approvato. Pertanto, una notifica specifica non era necessaria. Il regime di aiuti autorizzava anzi per i nuovi investimenti sovvenzioni fino al 35 % del costo d(cid:146)investimento complessivo. Inoltre, il progetto era stato approvato dalla Commissione l(cid:146)11 aprile 1997 ai fini del cofinanziamento del Fondo europeo di sviluppo regionale(FESR) nel quadro del programma operativo del Land Sassonia-Anhalt 1994-1999. La Commissione ha esaminato le informazioni fornite dalle autorit(cid:224) tedesche, concludendo che, sulla base delle informazioni a sua disposizione, non si riscontrava alcuna violazione della normativa comunitaria sugli aiuti di stato: l(cid:146)aiuto era stato concesso sulla base di un regime approvato relativo ai nuovi investimenti in regioni depresse, e il tetto massimo degli aiuti permesso dal regime era stato rispettato. In questo contesto, Ł opportuno precisare che generalmente in passato la Commissione non esaminava individualmente gli aiuti di stato ai nuovi progetti d(cid:146)investimento nelle regioni depresse e non poteva quindi valutare l(cid:146)impatto del nuovo investimento sulle capacit(cid:224) nel rispettivo settore industriale. Facevano eccezione solo i cosiddetti settori sensibili, come la cantieristica navale, l(cid:146)industria automobilistica e l(cid:146)industria delle fibre sintetiche, per i quali esiste una normativa specifica riguardo al controllo degli aiuti di stato. Una modifica Ł tuttavia intervenuta con la nuova disciplina regionale multisettoriale per i grandi progetti d(cid:146)investimento, entrata in vigore il 1o settembre 1998. Secondo le disposizioni della nuova disciplina, gli aiuti di stato in favore dei grandi progetti d(cid:146)investimento devono essere notificati individual- mente qualora siano oltrepassate determinate soglie nell(cid:146)importo dell(cid:146)investimento o nell(cid:146)entit(cid:224) degli aiuti di stato. Nel quadro dell(cid:146)esame individuale dei singoli progetti, la Commissione Ł ora in grado di valutare meglio l(cid:146)impatto di un investimento sulle capacit(cid:224) produttive nell(cid:146)ambito del mercato di un determinato prodotto e di tenerne conto nel determinare l(cid:146)intensit(cid:224) massima di aiuto autorizzata. (2000/C 170 E/083) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1682/99 di Christos Zacharakis (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Rafforzamento della politica europea di protezione civile (22 settembre 1999) tragico evento dei recenti Considerando il in Grecia che mostra chiaramente quanto sia necessaria una solida politica europea per far fronte alle catastrofi (protezione civile) e poichŁ la Direzione generale XI della Commissione che Ł competente sulla materia ha ritenuto che la suddetta politica non dovesse occupare un posto importante nell(cid:146)ordine delle sue priorit(cid:224), terremoti


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem «Vorschlag für eine Entscheidung des Rates über die Beteiligung der Gemeinschaft an der Europäischen Beobachtungsstelle für audiovisuelle Medien»

eurovoc_concepts:
European audiovisual area
audiovisual industry
competitiveness
film production
industrial development

text: C 329/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 17. 11. 1999 Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Entscheidung des Rates über die Beteiligung der Gemeinschaft an der Europäischen Beobachtungsstelle für audiovisuelle Medien“ (1) (1999/C 329/02) Der Rat beschloß am 5. Juli 1999, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 157 Absatz 3 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Verkehr, Energie, Infrastrukturen, Informationsgesellschaft nahm ihre Stellungnahme am 6. September 1999 an. Berichterstatter war Herr Herna´ndez Bataller. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 366. Plenartagung am 22. und 23. September 1999 (Sitzung vom 22. September) mit 104 gegen 2 Stimmen folgende Stellungnahme. 1. Einleitung Die nationale audiovisuelle Industrie, 1. 1. insbesondere ihre Bereiche Fernseh- und Kinoproduktionen, ist einer der strategisch wichtigen Wirtschaftssektoren Europas. Einige Schlüsseldaten seien hier genannt: — die audiovisuellen Medien tragen ca. 1-2 % zum europäi- schen BIP bei; — der Sektor hat derzeit rund 1,8 Mio. Beschäftigte und wächst jährlich um 7 %. Dieses exponentielle Wachstum, das wirtschaftlich gesehen sehr bedeutsam ist, bietet gute Geschäftsmöglichkeiten. 1. 2. jedoch Die europäische audiovisuelle Industrie ist immer noch geprägt von einer Vielzahl fragmentierter Märkte, unzulänglichen Produktions- und Vermarktungsstrukturen so- wie unzureichenden Investitionen für die Entwicklung audiovi- sueller Projekte. Fachkräfte und Produzenten bzw. kreative Kräfte und Verwaltungsebene des Sektors haben nicht diesel- ben Möglichkeiten, auf Entscheidungen Einfluß zu nehmen. 1. 2. 1. Bei einer Gegenüberstellung der Sektoren in Europa und den Vereinigten Staaten zeigt sich, daß die USA zehnmal mehr audiovisuelle Produktionen bezogen auf den Marktwert nach Europa exportieren. Daten von Eurostat zufolge betrug das Zahlungsbilanzdefizit der EU gegenüber den USA in diesem Bereich im Jahr 1995 fast 1,6 Mrd. Euro. Laut Schätzungen der Europäischen Audiovisuellen Informationsstelle ergab sich für den An- und Verkauf von Programmen zwischen der EU und den USA 1997 ein Defizit von mehr als 5 Mrd. Euro. 1. 3. Aus europäischer Sicht resultiert die Bedeutung der audiovisuellen Industrie nicht nur aus ihrer wirtschaftlichen Funktion, sondern auch aus ihrer Rolle bei der Verbreitung und Förderung unserer Kultur und unserer demokratischen Werte. (1) ABl. C 110 vom 21. 4. 1999, S. 14. Die audiovisuelle Industrie ist nicht nur ein bedeuten- 1. 3. 1. der Wirtschaftszweig, sie ist auch eine Kulturindustrie, deren Erzeugnis aufgrund seines besonderen Charakters einzigartig ist. In Europa wird im Hinblick auf die audiovisuellen Medien von jeher eine Politik verfolgt, die ein Gleichgewicht zu erreichen sucht zwischen: — dem Recht auf Meinungs- und Informationsfreiheit, einem Wesenselement einer demokratischen Gesellschaft und — der Wahrung des Allgemeininteresses, das den Schutz der Minderjährigen, die Bekämpfung von Rassismus und Fremdenfeindlichkeit, den Schutz der Intimsphäre und die Entwicklung des sozialen Zusammenhalts gebietet. 1. 3. 2. eine Reihe von gemeinsamen Werten: Das Gesellschaftsmodell Europas gründet sich auf — Erhaltung der Demokratie und Wahrung der Menschen- rechte; — Verteidigung des Rechtsstaats; — Gleichgewicht zwischen O¨ ffentlichem und Privatem, zwi- schen wirtschaftlichen Interessen und sozialer Verantwor- tung. 1. 4. In Europa war man nie der Ansicht, daß der audiovisu- elle Sektor ohne staatliche Regelung auskommen solle, daß seine ungehinderte Entwicklung von sich aus den Pluralismus garantiere. In Europa wird der Sektor immer schon unter zwei Gesichtspunkten betrachtet, seiner Besonderheit und seiner sozialen und kulturellen Funktion. Eine der Hauptaufgaben der audiovisuellen Politik 1. 4. 1. der Mitgliedstaaten ist es daher von jeher, die Informations- funktion der Medien zu erhalten und ihre Rolle bei Bildung und Ausbildung des Zuschauers jenseits rein kommerzieller Erwägungen zu fördern (2). (2) ABl. C 301 vom 13. 11. 1995, S. 35. Stellungnahme des Ausschus- ses zu dem „Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur A¨ nderung der Richtlinie 89/552/EWG des Rates über die Koordinierung bestimmter Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Ausübung der Fernsehtätigkeit“. 17. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 329/7 Die Politik der Europäischen Union verfolgt ein zweifa- 1. 5. ches Ziel: — Begründung eines eigenen audiovisuellen Sektors in Euro- pa, der den freien Verkehr der audiovisuellen Dienstleistun- gen sicherstellt; — Stärkung und Verbesserung der Wettbewerbsfähigkeit der europäischen audiovisuellen Industrie. 1. 6. Um die Infrastrukturen für statistische Informationen in der Gemeinschaft zu schaffen, die für die Konzeption und Umsetzung einer Gemeinschaftspolitk für die audiovisuelle Industrie, die audiovisuellen Märkte und verbundene Branchen benötigt werden, hat der Rat kürzlich eine diesbezügliche Entscheidung verabschiedet (1). 2. Der Kommissionsvorschlag 2. 1. Die Europäische Audiovisuelle Informationsstelle wur- de am 15. Dezember 1992 in Straßburg vom Europarat gegründet. Seit der Gründungssitzung, an der die Kommission teilnahm, ist die Zahl der Mitglieder von 29 auf 34 gestiegen. Ziel der Informationsstelle ist es, den Informationsfluß inner- halb der audiovisuellen Industrie zu verbessern und den U¨ berblick über den Markt sowie dessen Transparenz zu fördern. Informa- Insbesondere besteht die Aufgabe der tionsstelle darin, Informationen und Statistiken über bestimmte Bereiche des audiovisuellen Sektors (insbesondere Rechts-, Wirtschafts- und programmbezogene Informationen) zu sam- meln und zu bearbeiten. Die Informationsstelle wurde anfänglich als Pilotpro- 2. 1. 1. jekt eingerichtet; nach drei Jahren wurde eine Bewertung durchgeführt. Am 20. März 1997 verabschiedete das Minister- komitee des Europarats eine Entschließung zur Bestätigung der Weiterführung der Informationsstelle. Die der Entschließung beigefügte neue Satzung bestätigt die Ziele der Informa- tionsstelle. Ihre Tätigkeit richtet sich insbesondere nach dem Bedarf der Fachleute. Ausdrücklich ausgeschlossen sind Stan- dardisierungs- oder Regelungstätigkeiten. 2. 1. 2. Die Kommission hat mehrere Pilotmaßnahmen im Zusammenhang mit dem Rahmenprogramm für prioritäre Maßnahmen im Bereich statistische Informationen (2) durchge- führt. Dabei wird der audiovisuelle Sektor als einer der vorrangigen Dienstleistungsbereiche auf Gemeinschaftsebene betrachtet und die Einrichtung eines neuen Informations- systems auf der Grundlage des Unternehmenskonzepts und funktionaler Statistiken vorgesehen. 2. 1. 3. Es besteht Einigkeit, daß sich die Tätigkeiten von Eurostat und der Informationsstelle ergänzen und gegenseitig verstärken. Das erklärt sich wie folgt: — Die Aufgabe von Eurostat besteht insbesondere darin, den statistischen Bedarf seiner Nutzer zu decken. Hierzu gehören die Kommission und die anderen Gemeinschafts- organe, die Regierungen der Mitgliedstaaten, Binnenmarkt- akteure und die breite O¨ ffentlichkeit. (1) ABl. L 117 vom 5. 5. 1999, S. 39. Entscheidung des Rates vom 26. April 1999 zur Errichtung einer gemeinschaftlichen Infra- struktur für statistische Informationen für die audiovisuelle Indus- trie, die audiovisuellen Märkte und verbundene Branchen. (2) ABl. L 19 vom 18. 8. 1993. Entscheidung des Rates 93/464/EWG. — Die Aufgabe der Informationsstelle, wobei Standardisie- rungs- oder Regelungstätigkeiten ausdrücklich ausge- schlossen sind, konzentriert sich auf die Bereitstellung funktionaler Informationen, d. h. Informationen für den Bedarf von Unternehmen und Fachleuten. Die offizielle anerkannte Zielgruppe sind zunächst Fachleute verschiede- ner Kategorien und danach Regierungen und öffentliche Behörden, da genaue Marktinformationen für den Bedarf der Fachleute in den Zuständigkeitsbereich der Informa- tionsstelle fallen. 2. 2. Die Kommission legt diesen Vorschlag für eine Ent- scheidung mit dem Ziel vor, eine solide Rechtsgrundlage für den Beitrag der Gemeinschaft zur Informationsstelle und ihre Beteiligung daran zu schaffen und stützt sich dabei auf das Urteil des Europäischen Gerichtshofs über Rechtsgrundlagen vom 12. Mai 1998 (Rs. C 106/96). 2. 2. 1. Der Gemeinschaftsbeitrag zur Beobachtungsstelle macht 12,25 % des Gesamtbudgets aus. Die übrigen Haushalts- mittel werden nach dem für Eureka-Eurovision geltenden Schlüssel von den Mitgliedstaaten des Europarates aufgebracht, die ebenfalls Mitglieder der Beobachtungsstelle sind. (3) 3. Allgemeine Bemerkungen 3. 1. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß befürwortet den Vorschlag für eine Entscheidung der Kommission, da er dazu beiträgt, die Wettbewerbsfähigkeit der europäischen audiovisuellen Industrie zu stärken, indem die Verbreitung von Wirtschafts- und Rechtsinformationen verbessert, ein klareres Bild des Marktes gezeichnet sowie die Transparenz und Infrastrukturinvestitionen gefördert werden. Der Ausschuß ist der Ansicht, daß die vorgeschlagenen Maßnahmen zu einer Stärkung der audiovisuellen Industrie in Europa beitragen werden. 3. 1. 1. Der Kommissionsvorschlag bringt keine zusätzliche Belastung der Unternehmen mit sich und bedeutet auch für die einzelnen Institutionen und Verwaltungen kein Mehr an statistischen Arbeiten. 3. 2. Der Ausschuß teilt die Auffassung der Kommission, da — Vergleichsdaten der Mitglieder der Beobachtungsstelle be- reitgestellt werden, die für die audiovisuelle Industrie, die Gemeinschaftsinstitutionen, die Regierungen, die wirt- schaftlichen und sozialen Akteure, die Forschungsinstitute, die Mediennutzer, die Hochschulen und die Medien auf- schlußreich sind; — die Gemeinschaftsinstrumente zur Schaffung einer Infra- struktur für statistische Informationen für die audiovisuelle Industrie, die audiovisuellen Märkte und verbundene Bran- chen ergänzt werden. Die gemeinschaftsweite Sammlung statistischer Daten über den audiovisuellen Sektor muß sich von den statistischen Untersuchungen der Europäi- schen Audiovisuellen Informationsstelle unterscheiden. (3) Siehe Anhang. C 329/8 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 17. 11. 1999 Der Ausschuß wiederholt (1), daß der Zugang zur 3. 2. 1. Information den gleichberechtigten Zugang aller Akteure zu Archiven und Registern und die Pflicht der öffentlichen Hand zum Schutz des Rechts auf freien Zugang einschließt. Ferner müssen die Gebühren für den Zugang und die Verwertung von Daten der Beobachtungsstelle erschwinglich sein bzw. einen Preis haben, der sich aus den Kosten für Druck, Aktualisierung, Suche und U¨ bermittlung der Daten errechnet. 3. 3. Der Ausschuß hält es für wichtig, daß die Industrie der Gemeinschaft und die Nutzer über zuverlässige und aktuelle Informationen verfügt, die auch für die U¨ berwachung, Bewer- tung und Ausarbeitung von Gemeinschaftsprogrammen be- deutsam sind. 3. 4. Die Statistiken müssen auf jeden Fall unter Wahrung der Grundsätze der Unparteilichkeit, Zuverlässigkeit, Relevanz, Kosteneffizienz, Anonymisierung und Transparenz erstellt werden. 3. 5. Die Gemeinschaft muß die Wichtigkeit und Notwen- digkeit künftiger Statistiken zum audiovisuellen Sektor überprüfen, insbesondere, was die Daten zur Förderung der sozialen Dimension der Union, d. h. die Entwicklung und U¨ berwachung der Beschäftigung, die Ausbildung und die Politik der Chancengleichheit betrifft. (1) ABl. C 169 vom 16. 6. 1999, S. 30. Stellungnahme des Ausschus- ses zum Thema „Informationen des öffentlichen Sektors: Eine Schlüsselressource für Europa — Grünbuch über die Informatio- nen des öffentlichen Sektors in der Informationsgesellschaft“. Brüssel, den 22. September 1999. Der Ausschuß wiederholt seine Auffassung (2), daß der 3. 6. audiovisuelle Sektor in der Europäischen Union strategische Bedeutung hat und zur Schaffung von Arbeitsplätzen beiträgt. Die immer schneller fortschreitende Entwicklung der audiovi- suellen Industrie und der audiovisuellen Sektoren in der ganzen Welt lassen eine bessere statistische Kenntnis dieser Branche noch wichtiger erscheinen. Der Ausschuß bringt die Hoffnung zum Ausdruck, daß 3. 7. die Kommission eine audiovisuelle Politik vorantreibt, die für Europa einen wirklichen Mehrwert darstellt, indem sie Gemeinschaftsprogramme und -aktionen für den audiovisuel- len Bereich einleitet, so insbesondere das Programm Media III. Die Kommission sollte dafür Sorge tragen, daß das Gemein- schaftsrecht insgesamt umgesetzt und eingehalten und insbe- sondere das dem Vertrag von Amsterdam beigefügte Protokoll über den öffentlich-rechtlichen Rundfunk ordnungsgemäß angewendet wird. 3. 8. Soll die Kulturpolitik konkretere Formen annehmen, soll die „kulturelle Identität Europas“ geschützt und gefördert werden und eine politische Dimension erhalten, müssen die Nutzer sensibilisiert und informiert, die Industrie und die Mitgliedstaaten unterstützt werden. Der Ausschuß fordert daher die Kommission noch einmal auf (3), eine „Europäische Agentur für die Informationsgesellschaft“ einzurichten, die sich auch mit der Koordinierung der Initiativen im Bereich der Multimedia-Konvergenz (4) befassen würde. (2) ABl. C 204 vom 15. 7. 1996, S. 5. Stellungnahme des Ausschusses zu dem „Vorschlag für einen Beschluß des Rates zur Einrichtung eines europäischen Garantiefonds zur Förderung der Film- und Fernsehproduktion“. (3) ABl. C 256 vom 2. 10. 1995, S. 24. Stellungnahmen des Ausschus- ses zu dem „Vorschlag für einen Beschluß des Rates 95/0026 (SYN) über ein Fortbildungsprogramm für die Fachkreise der europäischen audiovisuellen Programmindustrie (MEDIA II — Fortbildung) (1996-2000)“. (4) Konvergenz kann als Schnittstelle zwischen Kommunikation, Technologie und Medien definiert werden. Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI 17. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 329/9 ANHANG zur Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beiträge zum Haushalt der Beobachtungsstelle für audiovisuelle Medien Zypern Estland 0,049975 Irland 0,249875 Belgien 0,049975 Rumänien 0,249875 Schweiz Ehemalige Republik Jugoslawien 0,049975 Slowakische Republik 0,349825 Schweden Island Lettland 0,049975 Polen 0,49975 Niederlande 0,049975 Tschechische Republik 0,649675 Spanien 2,248876 2,248876 2,498751 2,998501 5,497251 Liechtenstein 0,049975 Finnland 0,9995 Deutschland 12,243878 Litauen Luxemburg Malta Slowenien Bulgarien Ungarn 0,049975 Griechenland 0,9995 Frankreich 12,243878 0,049975 Norwegen 0,9995 Italien 0,049975 Portugal 0,9995 Rußland 12,243878 12,243878 0,09995 Türkei 0,9995 Vereinigtes Königreich 12,243878 0,249875 O¨ sterreich 1,49925 Europäische Kommission 12,243878 0,249875 Dänemark 1,49925


title: QUESTION ÉCRITE E-1661/99 posée par Emilia Müller (PPE-DE) à la Commission. Situation des quotas laitiers.

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural quota
common agricultural policy
competence of the Member States
infringement procedure (EU)
milk

text: C 203 E/16 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/019) QUESTION (cid:201)CRITE E-1650/99 posØe par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (22 septembre 1999) Objet: Jugement portØ par le gouvernement des Pays-Bas sur l(cid:146)aide europØenne au dØveloppement La Commission a-t-elle pris connaissance de la note trŁs critique que le gouvernement des Pays-Bas a adressØe au Parlement nØerlandais au sujet de la qualitØ de l(cid:146)aide europØenne (note intitulØe «Kwaliteit Europese Hulp»)? Y a-t-il eu des contacts entre le gouvernement des Pays-Bas et la Commission avant la publication de cette note? La Commission partage-t-elle les critiques exprimØes dans la note? Si oui, (cid:224) quels points adhŁre-t-elle et quels autres juge-t-elle non pertinents ou non fondØs? Quelle est, d(cid:146)une fa(cid:231)on gØnØrale, la rØaction de la Commission devant la note en question? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (18 novembre 1999) La Commission a notØ avec intØrŒt l(cid:146)existence d(cid:146)une note Ømanant du gouvernement des Pays-Bas au sujet de la qualitØ de l(cid:146)aide europØenne. Elle en a pris connaissance gr(cid:226)ce (cid:224) la question Øcrite de l(cid:146)Honorable Parlementaire. Bien que la Commission n(cid:146)ait pas eu de contacts directs avec le gouvernement des Pays-Bas (cid:224) propos de cette note, les (cid:201)tats membres discutent depuis longtemps des amØliorations (cid:224) apporter (cid:224) l(cid:146)aide europØenne au dØveloppement et, plus particuliŁrement, (cid:224) la suite de quatre Øvaluations globales effectuØes au dØbut de cette annØe. En mai dernier, le Conseil DØveloppement a adoptØ une sØrie de conclusions proposant des amØliorations dans le domaine de l(cid:146)aide au dØveloppement gØrØe par la Commission. Ces conclusions ont ØtØ l(cid:146)aboutissement d(cid:146)une collaboration constructive entre le Conseil et la Commission. Dans l(cid:146)ensemble, la Commission est d(cid:146)accord avec le contenu de la note et constate avec satisfaction que le gouvernement des Pays-Bas reconna(cid:238)t les efforts qu(cid:146)elle consacre (cid:224) l(cid:146)amØlioration de la gestion de l(cid:146)aide au dØveloppement. Elle est consciente qu(cid:146)elle doit amØliorer ses performances dans certains domaines. Des propositions d(cid:146)amØliorations ont dØj(cid:224) ØtØ prØsentØes au Conseil et au Parlement ou sont en cours d(cid:146)Ølaboration, tant dans le contexte des rŁglements actuels et de la Convention de LomØ que dans le cadre des nØgociations en cours sur la future convention et des nouveaux rŁglements relatifs au programme MEDA et (cid:224) l(cid:146)Afrique du Sud. La Commission se rØjouit que le gouvernement des Pays-Bas considŁre qu(cid:146)il y a des raisons d(cid:146)Œtre optimiste pour l(cid:146)avenir, en termes de coopØration constructive et de rØsultats positifs. La Commission prØpare un plan d(cid:146)action s(cid:146)inscrivant dans le cadre des recommandations contenues dans les diffØrents rapports d(cid:146)Øvaluation et du suivi proposØ dans les conclusions du Conseil sur l(cid:146)Øvaluation. Ce plan d(cid:146)action, qui comprend un cadre stratØgique pour l(cid:146)ensemble de la politique communautaire dans le domaine du dØveloppement, sera transmis au Parlement aprŁs son adoption par la Commission. (2000/C 203 E/020) QUESTION (cid:201)CRITE E-1661/99 posØe par Emilia M(cid:252)ller (PPE-DE) (cid:224) la Commission (22 septembre 1999) Objet: Situation des quotas laitiers Des rŁglements uniques s(cid:146)appliquent-ils en principe (cid:224) tous les (cid:201)tats membres, en matiŁre de quotas 1. laitiers? En ce qui concerne les quotas laitiers, le principe d(cid:146)ØgalitØ de traitement des (cid:201)tats membres et des 2. agriculteurs concernØs est-il garanti? 3. La gestion des quotas donne-t-elle lieu dans certains (cid:201)tats membres (cid:224) des inexactitudes? 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/17 La supertaxe appliquable au dØpassement des quotas est-elle toujours (cid:224) payer par le producteur 4. concernØ? La Commission a-t-elle connaissance que l(cid:146)Italie a financØ sur son budget le paiement de 3 631 mil- 5. liards de lires au titre de la supertaxe? Dans la mesure oø une action (procØdure d(cid:146)infraction) a ØtØ arrŒtØe, quel est l(cid:146)Øtat actuel de la 6. situation? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (26 octobre 1999) 1. La rØglementation communautaire en matiŁre de quotas laitiers s(cid:146)applique (cid:224) tous les (cid:201)tats membres. Dans plusieurs domaines, cette rØglementation offre des choix quant aux modalitØs d(cid:146)application concrŁtes, ce qui permet aux (cid:201)tats membres de tenir compte des conditions de production spØcifiques se prØsentant sur leur territoire. 2. 3. Oui. Oui, mais pas (cid:224) un niveau qui compromette le fonctionnement du rØgime. Oui, mais en ce qui concerne les livraisons, sa collecte est (cid:224) la charge de la laiterie (cid:224) laquelle le 4. producteur livre. La Commission a per(cid:231)u de l(cid:146)Italie les sommes dues au titre du dØpassement des quotas. Suite aux 5. travaux d(cid:146)une «commissione di garanzia quote latte» (commission de garantie pour les quotas laitiers) qui a examinØ individuellement les quantitØs de rØfØrence de tous les producteurs et a transmis ses rØsultats l(cid:146)administration italienne a entrepris en juillet 1999 le recouvrement de ces sommes en fØvrier 1999, auprŁs des redevables. La Commission est en attente des dØtails de cette rØcupØration. Toutefois, le rŁglement des litiges particuliers Øventuels relŁve de la compØtence des tribunaux italiens. 6. Une procØdure d(cid:146)infraction visant notamment la carence de l(cid:146)Italie dans la rØpercussion dØfinitive du prØlŁvement supplØmentaire auprŁs des producteurs en dØpassement est encore pendante. Cependant, (cid:224) la lumiŁre des Øvolutions visØes au point prØcØdent qui sont intervenues depuis l(cid:146)Ømission d(cid:146)un avis motivØ, la Commission n(cid:146)a pas estimØ nØcessaire de saisir la Cour de justice (cid:224) ce stade. Elle se rØserve Øvidemment de procØder (cid:224) la saisine en l(cid:146)absence d(cid:146)une conclusion rapide et satisfaisante. (2000/C 203 E/021) QUESTION (cid:201)CRITE E-1664/99 posØe par Lucio Manisco (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (22 septembre 1999) Objet: Manifestations en France, destinØes (cid:224) prØvenir d(cid:146)Øventuelles importations de viande bovine par les (cid:201)tats-Unis Le syndicat fran(cid:231)ais «Coordination paysanne europØenne» a organisØ de nombreuses manifestations pacifiques devant les locaux de l(cid:146)entreprise amØricaine «McDonald» prØsente sur le territoire de ce pays de l(cid:146)Union, afin de protester contre les mesures prises par l(cid:146)administration amØricaine, qui taxe inconsidØrØ- ment certains produits europØens parce que l(cid:146)Union refuse, (cid:224) juste titre, d(cid:146)importer des (cid:201)tats-Unis de la viande bovine ne rØpondant pas aux critŁres de la santØ publique en vigueur dans nos pays. 1. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)il convient de soutenir les actions symboliques du syndicat fran(cid:231)ais (cid:129) la distribution gratuite des produits frappØs par l(cid:146)administration amØricaine, tels que le roquefort et le foie gras, devant les McDonald, symbole de l(cid:146)antithŁse de la culture culinaire europØenne? 2. Quelles actions la Commission entend-elle continuer (cid:224) mener pour rØsister aux injonctions de l(cid:146)OMC, organisation contr(cid:244)lØe par les (cid:201)tats-Unis, concernant les importations d(cid:146)aliments, dans le cas spØcifique de la viande bovine traitØe avec des produits nocifs pour la santØ des citoyens?


title: QUESTION ÉCRITE E-1643/99 posée par Monica Frassoni (Verts/ALE) au Conseil. Directive 95/29/CE.

eurovoc_concepts:
common transport policy
transport of animals

text: C 203 E/14 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 1. L(cid:146)autorisation prØvue par la directive sous objet doit-elle Œtre considØrØe comme permanente? Les critŁres structurels concernant les moyens de transport doivent-ils Œtre vØrifiØs et, dans l(cid:146)affirma- 2. tive, dans quel dØlai? (1) (2) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 52. JO L 52 du 21. 2. 1998, p. 8. (2000/C 203 E/017) QUESTION (cid:201)CRITE E-1643/99 posØe par Monica Frassoni (Verts/ALE) au Conseil (22 septembre 1999) Objet: Directive 95/29/CE La directive 95/29/CE (1) prØvoit que dans les Øchanges entre (cid:201)tats membres et l(cid:146)exportation vers des pays tiers le transporteur Øtablit le plan de marche pour des voyages de plus de huit heures. S(cid:146)agissant des les interprØtations enregistrØes sur la nØcessitØ transports nationaux dont la durØe excŁde huit heures, d(cid:146)avoir un plan de marche sont divergentes. Je demande dŁs lors si, pour des voyages nationaux de plus de huit heures, le transporteur doit Øtablir le plan de marche. (1) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 52. RØponse commune aux questions Øcrites E-1641/99, E-1642/99 et E-1643/99 (24 janvier 2000) La directive 95/29/CE (1) a modifiØ la rØglementation en matiŁre de protection des animaux en cours de transport rØgie par la directive du Conseil 91/628/CEE (2) dont l(cid:146)article 13, paragraphe 1, dans sa version initiale, prØvoyait que la Commission soumette un rapport, assorti d(cid:146)Øventuelles propositions, sur les durØes maximales de transport, les intervalles auxquelles les animaux doivent Œtre nourris et abreuvØs, les pØriodes de repos, l(cid:146)espace disponible et les normes auxquelles doivent rØpondre les moyens de transport en ce qui concerne le transport de certains types d(cid:146)animaux. Le deuxiŁme considØrant de la directive 95/29/CE prØcise que «selon le rapport Øtabli par la Commission sur la base d(cid:146)un avis Ømis par le ComitØ scientifique vØtØrinaire, il est possible de fixer pour certains types d(cid:146)animaux des normes relatives aux ØlØments susmentionnØs, en s(cid:146)appuyant sur des connaissances scientifiques et sur une expØrience bien Øtablie». indiquØ au 4e considØrant, s(cid:146)est laissØ guider par l(cid:146)objectif Le Conseil, comme cela est clairement les intervalles auxquelles les animaux doivent Œtre nourris et «d(cid:146)harmoniser les durØes de dØplacement, abreuvØs, les pØriodes de repos et l(cid:146)espace disponible en ce qui concerne certains types d(cid:146)animaux», et ceci dans l(cid:146)optique de pouvoir, dans le cadre du marchØ intØrieur, «Øliminer les entraves techniques aux Øchanges d(cid:146)animaux vivants et permettre le bon fonctionnement des organisations de marchØ en question, tout en assurant un niveau satisfaisant de protection des animaux concernØs». Sur la base de ces ØlØments, le Conseil a adoptØ en particulier les dispositions: (cid:129) auxquelles doivent se conformer les (cid:201)tats membres en ce qui concerne le transport des solipŁdes domestiques (Annexe, Chapitre VII, point 4, lettre c) de la directive 91/628/CEE telle que modifiØe par la directive 95/29/CE); (cid:129) que doit respecter tout transporteur qui souhaite procØder au transport d(cid:146)animaux, y inclus les conditions d(cid:146)octroi de l(cid:146)agrØment (article 5 de la directive 91/628/CEE tel que modifiØ par la directive 95/29/CE; les normes complØmentaires concernant la protection des animaux, applicables aux vØhicules routiers utilisØs pour le transport d(cid:146)animaux pour des voyages dØpassant une durØe de huit heures, sont fixØes par le rŁglement (CE) no 411/98 (3)); (cid:129) relatives plus spØcifiquement (cid:224) l(cid:146)Øtablissement par le transporteur du plan de marche devant accompagner les animaux au cours du transport (notamment partie A, point 2), lettre b), de l(cid:146)article 5 prØcitØ, pour ce qui est du transport sur le territoire de la CommunautØ, ainsi qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)article 11, 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/15 paragraphe 2 de la directive 91/628/CEE, tel que modifiØ par la directive 95/29/CE, pour ce qui est des importations en provenance de pays tiers). Au-del(cid:224) des rØfØrences lØgislatives reprises ci-dessus, l(cid:146)Honorable Parlementaire conviendra qu(cid:146)il n(cid:146)appar- tient pas au Conseil d(cid:146)interprØter ses propres actes ni d(cid:146)en contr(cid:244)ler l(cid:146)application par les (cid:201)tats membres, ces compØtences Øtant dØvolues par le traitØ respectivement (cid:224) la Cour de Justice et (cid:224) la Commission. (1) (2) (3) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 52. JO L 340 du 11. 12. 1991, p. 17. JO L 52 du 21. 2. 1998, p. 8. (2000/C 203 E/018) QUESTION (cid:201)CRITE E-1648/99 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission (22 septembre 1999) Objet: Programmes en faveur des enfants des rues au Guatemala La Commission pourrait-elle fournir une mise (cid:224) jour de son programme d(cid:146)aide en faveur des enfants des rues au Guatemala au cours des deux derniŁres annØes de son application? Le programme Øtant (cid:224) prØsent terminØ, comment et par quels modes de financement la Commission continuera-t-elle d(cid:146)apporter son aide aux enfants des rues du Guatemala? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (19 octobre 1999) Le programme d(cid:146)appui aux enfants de la rue au Guatemala a dØbutØ en janvier 1996 et a ØtØ cl(cid:244)turØ en juillet 1999. Ce projet avait pour objectif de veiller (cid:224) la protection, au respect et (cid:224) la sauvegarde des enfants en risque social au Guatemala. Pour atteindre cet objectif, l(cid:146)aide de la Commission s(cid:146)est concentrØe sur trois niveaux d(cid:146)intervention: apporter une protection et une assistance directe aux enfants de la rue pour favoriser leur rØinsertion sociale; promouvoir des actions de prØvention du phØnomŁne «enfants de la rue»; renforcer les institutions publiques chargØes de la protection des mineurs et de l(cid:146)application des codes de protection de l(cid:146)enfance. En ce qui concerne les deux premiers axes, le projet a travaillØ non seulement avec les enfants, mais Øgalement avec leur entourage, (cid:224) savoir leur famille et leur communautØ, en vue d(cid:146)Ølaborer des stratØgies d(cid:146)attention pour Øviter aux enfants de se retrouver (cid:224) la rue ou de s(cid:146)enfoncer dans la dØlinquance. Des actions d(cid:146)alphabØtisation, de formation professionnelle, ainsi que des projets productifs ont ØtØ mis en (cid:156)uvre et sont toujours en exØcution (cid:224) ce jour. En ce qui concerne le troisiŁme axe, le projet a menØ des actions destinØes (cid:224) promouvoir la protection des enfants, entre autres, par la mise en place d(cid:146)une base de donnØes commune aux diffØrentes institutions qui s(cid:146)occupent des enfants en difficultØs juridiques afin de permettre que leurs dossiers soient traitØs avec plus d(cid:146)efficacitØ. Des actions d(cid:146)encouragement pour l(cid:146)application de la Convention internationale de protection des enfants, ratifiØe par le Guatemala en 1989, ont ØtØ menØes dans l(cid:146)attente de la mise en (cid:156)uvre du nouveau code de l(cid:146)enfant qui a dØj(cid:224) ØtØ divulguØ avec l(cid:146)appui communautaire. De plus, cet axe d(cid:146)intervention a intØgrØ Øgalement des actions de formation du personnel, ainsi que la prØparation des institutions concernØes (corps judiciaire, corps national de l(cid:146)enfance et SecrØtariat du bien-Œtre social). Le projet a eu un bon impact. Tant les instances gouvernementales que les organisations non-gouverne- mentales (ONG) impliquØes dans le projet ont incorporØ les dØpenses opØrationnelles dans leur budget ordinaire, de sorte que les activitØs du projet se poursuivent au-del(cid:224) de la prØsence communautaire. En tenant compte des rØsultats de l(cid:146)action, la CommunautØ se propose d(cid:146)Ølaborer un nouveau projet d(cid:146)appui aux enfants de la rue qui poursuivra la stratØgie de prØvention mise en place par le projet qui vient de se terminer


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1684/99 υποβολή: Reino Paasilinna (PSE) προς την Επιτροπή. Ηλικία συνταξιοδότησης των πυροσβεστών.

eurovoc_concepts:
European social policy
fire protection
pension scheme
retirement conditions

text: C 170 E/76 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/085) GRAPTH ERVTHSH E-1684/99 ypobolh·: Reino Paasilinna (PSE) prow thn Epitroph· (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Ηλικι΄α συνταξιοδο΄τησης των πυροσβεστω΄ν Στη Φινλανδι΄α οι πυροσβε΄στες συνταξιοδοτου΄νται στην ηλικι΄α των 65 ετω΄ν ενω΄ στα α΄λλα κρα΄τη µε΄λη η ηλικι΄α αυτη΄ ορι΄ζεται ανα΄λογα µε την εθνικη΄ νοµοθεσι΄α. Κατα΄ τη δια΄σκεψη σχετικα΄ µε τις συνθη΄κες εργασι΄ας του προσωπικου΄ καταπολε΄µησης πυρκαι¤ω΄ν που πραγµατοποιη΄θηκε στη Γενευ΄η απο΄ 9 ε΄ως 16 Μα ου 1990, η ∆ιεθνη΄ς Οργα΄νωση Εργασι΄ας (∆ΟΕ) συνε΄στησε να µειωθει΄ σηµαντικα΄ η ηλικι΄α συνταξιοδο΄τησης των πυροσβεστω΄ν. Η εργασι΄α των πυροσβεστω΄ν ει΄ναι ιδιαι΄τερα κοπιαστικη΄ και επικι΄νδυνη και θα η΄ταν ορθο΄ να ληφθου΄ν υπο΄ψη οι συστα΄σεις της ∆ΟΕ σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης. Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να υποβα΄λει νοµοθετικε΄ς προτα΄σεις η΄, τουλα΄χιστον, να υποβα΄λει συστα΄σεις µε στο΄χο τη µει΄ωση της ηλικι΄ας συνταξιοδο΄τησης των πυροσβεστω΄ν σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη; Apa·nthsh thw kyri·aw Diamantopoy·loy ek me·royw thw Epitroph·w (26 Oktvbri·oy 1999) Η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ δεν προτι΄θεται να υποβα΄λει προτα΄σεις για την εναρµο΄νιση της ηλικι΄ας συνταξιοδο΄τησης των πυροσβεστω΄ν στα κρα΄τη µε΄λη. (2000/C 170 E/086) GRAPTH ERVTHSH P-1690/99 ypobolh·: Rosa Díez González (PSE) prow to Symboy·lio (20 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Καταδι΄κη σε θα΄νατο, στις ΗΠΑ, του ισπανου΄ πολι΄τη Joaquin JosØ Mart(cid:237)nez Στις 2. 11. 1999 θα εξετασθει΄ ενω΄πιον του Ανωτα΄του ∆ικαστηρι΄ου της Φλο΄ριντα (ΗΠΑ) η ε΄φεση που ασκη΄θηκε ο΄σον αφορα΄ τη θανατικη΄ καταδι΄κη του ισπανου΄ πολι΄τη Joaquin JosØ Mart(cid:237)nez, o οποι΄ος κρατει΄ται στο «δια΄δροµο του θανα΄του» της φυλακη΄ς του Starke (ΗΠΑ). Η υπερα΄σπιση του ευρωπαι΄ου αυτου΄ πολι΄τη ε΄χει επισηµα΄νει την ε΄λλειψη δικαστικω΄ν εγγυη΄σεων και τη µη εφαρµογη΄ της αρχη΄ς του τεκµηρι΄ου της αθωο΄τητας, που οδη΄γησαν στην επιβολη΄ της αχαρακτη΄ριστης αυτη΄ς ποινη΄ς, η οποι΄α συνεχι΄ζει να ισχυ΄ει σε πολλε΄ς πολιτει΄ες των ΗΠΑ. Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τον επει΄γοντα χαρακτη΄ρα της υπο΄θεσης και το γεγονο΄ς ο΄τι η απα΄νθρωπη αυτη΄ τιµωρι΄α δεν ει΄ναι επανορθω΄σιµη, 1. Τι ε΄πραξε το Συµβου΄λιο Υπουργω΄ν της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης για να επιτυ΄χει (cid:129) ε΄χοντας υπο΄ψη τα ψηφι΄σµατα του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου και των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν, το α΄ρθρο 6 της Ευρωπαι¤κη΄ς Συ΄µβασης για τα Ανθρω΄πινα ∆ικαιω΄µατα κ. τ. λ. κ. τ. λ. , (cid:129) την εφαρµογη΄ ενο΄ς παγκο΄σµιου µορατο΄ριουµ στην εκτε΄λεση των θανατικω΄ν ποινω΄ν (ψη΄φισµα της 18. 06. 1998) και την οριστικη΄ κατα΄ργηση µιας ποινη΄ς προσβλητικη΄ς για τις στοιχειωδε΄στερες δηµοκρατικε΄ς αξι΄ες; 2. Τι µπορει΄ και σκε΄πτεται να πρα΄ξει το Συµβου΄λιο ω΄στε να αποτρε΄ψει την εκτε΄λεση και να επιτυ΄χει τη διεξαγωγη΄ µιας δι΄καιας και ελευ΄θερης δι΄κης του πολι΄τη Joaquin Josæe Mart(cid:237)nez; Apa·nthsh (2 Dekembri·oy 1999) Η δρα΄ση της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης κατα΄ της εφαρµογη΄ς της θανατικη΄ς ποινη΄ς αποτελει΄ βασικο΄ στοιχει΄ο της 1. γενικη΄ς πολιτικη΄ς της για τα Ανθρω΄πινα ∆ικαιω΄µατα. Τον Ιου΄νιο του 1998, το Συµβου΄λιο ενε΄κρινε κατευθυντη΄- ριες γραµµε΄ς για την πολιτικη΄ της ΕΕ απε΄ναντι στις τρι΄τες χω΄ρες σχετικα΄ µε το θε΄µα της θανατικη΄ς ποινη΄ς. Τελικο΄ς στο΄χος ει΄ναι η σε παγκο΄σµιο επι΄πεδο κατα΄ργηση της θανατικη΄ς ποινη΄ς. Για την επι΄τευξη του στο΄χου αυτου΄, οπουδη΄ποτε ισχυ΄ει ακο΄µα η θανατικη΄ ποινη΄, το Συµβου΄λιο καλει΄ τα κρα΄τη να επιβα΄λουν ε΄να Μορατο΄ριουµ στην εφαρµογη΄ της και επιµε΄νει να τηρηθου΄ν οι στοιχειω΄δεις κανο΄νες. Επι΄σης ενθαρρυ΄νει περαιτε΄ρω τα κρα΄τη να γι΄νουν συµβαλλο΄µενα µε΄ρη στις διεθνει΄ς νοµικε΄ς πρα΄ξεις που απαγορευ΄ουν την εσχα΄τη των ποινω΄ν


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om saluföring av skogsodlingsmaterial"

eurovoc_concepts:
forest
forestry policy
marketing
plant health legislation
plant propagation

text: 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/15 2. 26. 1. ESK är också oroad över denna åtgärds ekonomiska och sociala konsekvenser eftersom gemenskapsproduktionen kommer att utsättas för ökad extern konkurrens, som utöver låga kostnader för produktionsfaktorer och råvaror nu också beviljas tullförmåner. 2. 26. 2. När det gäller leveranser av råvaror till förädlingsin- dustrin i EU anser kommittén att det vore bättre att fortsätta göra situationsspecifika analyser och behålla det aktuella systemet med kvoter för alla produkter. ESK föreslår kortare frister och enklare förfaranden när det gäller att bevilja tullförmåner för att säkerställa kontinuerliga leveranser till förädlingsindustrin i EU. 2. 27. I fråga om de finansiella medlen betonar ESK att en sådan omfattande och vidsträckt reform som är föreslagen måste åtföljas av ekonomiska anslag som motsvarar de uppsat- ta målen, framför allt om man förväntar sig konkreta resultat inom denna sektor. Bryssel den 22 september 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om saluföring av skogsodlingsmaterial” (1) (1999/C 329/06) Den 8 september 1999 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 13 juli 1999. Föredragande var Seppo Kallio. Vid den 366:e plenarsessionen den 22–23 september 1999 (sammanträdet den 22 september 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 108 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Bakgrund 1. 1. Saluföringen av skogsodlingsprodukter på Europeiska unionens område regleras för närvarande av två direktiv: direktiv 66/404/EEG om härkomst och andra uppgifter i fråga om det material som skall saluföras (härkomstdirektivet) och direktiv 71/161/EEG om kvaliteten på frö- och plantpartier (kvalitetsdirektivet). Direktiven har utfärdats 1966 och 1971, varefter de varit föremål för smärre ändringar. Kommissionen bekräftade redan i samband med förhandlingarna om medlem- skap att det finns behov av att revidera direktiven. Finland och Sverige beviljades en övergångsperiod till slutet av år 1999 i fråga om att tillämpa direktiven. 2. Bedömning av direktivförslaget 2. 1. Det aktuella direktivförslaget från kommissionen är resultatet av omfattande ansträngningar i den ansvariga arbets- (1) EGT C 199, 14. 7. 1999, s. 1. gruppen och nogranna förberedelser inom Ständiga kom- mittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. I förslaget till direktiv har ovan nämnda direktiv sammanslagits till en text och innehållet i de båda gamla direktiven har till stor del ändrats. 2. 2. I förslaget har man beaktat de särskilda behoven i Finland och Sverige genom att till härkomstkategorierna lägga en ny source identified-kategori, ”av känd härkomst”, som inte skulle ha varit möjlig enligt de nuvarande direktiven. Användningen av material i denna härkomstklass är även i fortsättningen oundgänglig särskilt i de norra delarna av Finland och Sverige. De medlemsstater som inte önskar använda sådant material (t. ex. Tyskland) kan förbjuda det i sin nationella lagstiftning. Det är även i andra avseenden möjligt för medlemsstaterna att på sitt eget område tillämpa strängare krav än de som finns i direktivförslaget, vilket säkerställer att ingen medlemsstat behöver sänka sina krav om dessa varit strängare i den tidigare tillämpade regleringen. I detta avseende beaktar förslaget till direktiv på ett gynnsamt sätt de olika behoven i olika medlemsstater. C 329/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 Förslaget 2. 3. till direktiv svarar mot utvecklingen på området. Man eftersträvar att harmonisera de centrala begrep- pen och kategorierna i direktivet med OECD:s system om skogsodlingsmaterial i internationell handel, vilket är föremål för en revidering. Detta underlättar handeln med OECD-länder utanför gemenskapen. 2. 4. Det är allmänt känt att alltför långa avstånd vid överföring av ortseget material, särskilt från söder till norr, oundvikligen leder till att skogsodlingen misslyckas. En med- lemsstat kan med tillstånd från kommissionen förbjuda att ett visst material används på denna stats område om det på grund av sin härkomst har visat sig olämpligt. För att få ett sådant tillstånd måste medlemsstaten kunna påvisa att materialet är olämpligt. Det vore i detta sammanhang skäl att förenkla förfarandet och att i högre grad överföra beslutanderätten till medlemsstaterna, dock med beaktande av varornas fria rörlighet i gemenskapen. Direktivförslaget utvidgar tillämpningsområdet för di- 2. 5. rektivet, särskilt till följd av ökningen av antalet trädarter. A¨ ven behovet av övervakning tilltar och kostnaderna för detta ökar. Som motvikt till detta bör köparna i högre grad än hittills få garantier för att odlingsmaterialets härkomst är känd. 2. 6. Tillförlitligheten i uppgifterna om skogsodlingsmate- rial skall garanteras även då materialet säljs till andra medlems- stater. Detta förutsätter att samarbetet mellan medlemsstater- nas övervakningsmyndigheter fungerar bra liksom även skyl- digheten att ge uppgifter om de frö- och plantpartier som Bryssel den 22 september 1999. importeras. Man bör på nytt kontrollera att bestämmelserna om dessa förfaranden är tillräckliga i direktivförslaget. 3. Ekonomiska verkningar i medlemsländerna 3. 1. Genomförandet av direktivet ökar kostnaderna för den nationella administrationen eftersom produktionen och saluföringen av skogsodlingsprodukter måste dokumenteras i större omfattning än för närvarande och eftersom myndighets- tillsynen måste utökas. Vid genomförandet krävs också en diger arbetsinsats i fråga om bestämmelserna om definition av härkomstområden samt olika register och kartor. 4. Direktivets ikraftträdande I förslaget till direktiv föreskrivs en övergångsperiod 4. 1. fram till den 1 januari 2000 för omsättning av direktivet i nationell lagstiftning. Detta är åtminstone för Sverige och Finland av avgörande betydelse med tanke på skogsbrukets betydelse och det faktum att det bedrivs i intensiva former. De ändringar som nu föreslås innehåller så mycket administrativa ändringar att bestämmelserna för direktivets ikraftträdande bör revideras. Eftersom även den nationella lagstiftningen om skogsodlingsmaterial måste förnyas, kan direktivet i praktiken genomföras i Finland tidigast från och med ingången av år 2001. Den övergångsperiod som Finland och Sverige beviljades i anslutningsakten gällande tillämpningen av de nuvarande direktiven löper ut vid millennieskiftet. Denna övergångsperiod bör på grund av ovanstående förlängas med minst ett år. Dessutom bör man genom övergångsbestämmelserna försäkra sig om att frön som anskaffats innan direktivet träder i kraft även i fortsättningen kan saluföras åtminstone i hemlandet. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Sveitsin alueella liikkuville raskaille tavarankuljetusajoneuvoille myönnettävien lupien jakamisesta"

eurovoc_concepts:
Switzerland
axle tax
commercial vehicle
road traffic
road transport
traffic regulations

text: 17. 11. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 329/1 II (Valmistavat säädökset) TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Sveitsin alueella liikkuville raskaille tavarankuljetusajoneuvoille myönnettävien lupien jakamisesta” (1) (1999/C 329/01) Neuvosto päätti 14. kesäkuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan toisen kohdan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausun- tonsa 20. heinäkuuta 1999. Esittelijä oli Dethmer H. Kielman. ja sosiaalikomitea hyväksyi 22. Talous- täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 101 ääntä puolesta ja 1 vastaan. ja 23. syyskuuta 1999 pitämässään 366. 1. Johdanto 1. 1. Marraskuun 30. päivänä ja joulukuun 1. päivänä 1998 kokoontuneessa ministerineuvostossa päästiin poliittiseen so- pimukseen Sveitsin liittotasavallan ja Euroopan yhteisön välillä tavaroiden ja matkustajien rautatie- ja maantiekuljetuksia koskevista määräyksistä. 1. 4. Käsiteltävänä oleva ehdotus koskee Sveitsin alueella liikkuville raskaille tavarankuljetusajoneuvoille tarkoitettujen lupien myöntämistä jäsenvaltioille. Tarkoitusta varten laadi- taan viiden vuoden ajanjakson kattava lupajärjestelmä, joka tulee voimaan vuonna 2000 ja jonka soveltaminen päättyy 1. tammikuuta 2005. Tällöin Sveitsin on tarkoitus saattaa rajoituksensa täysin Euroopan unionissa sovittujen hyötyajo- neuvoihin sovellettavien koko- ja painorajoitusten mukaisiksi. 1. 2. Tavaroiden ja matkustajien kuljettaminen rautateillä ja maanteillä on yksi seitsemästä alasta, joista Euroopan unioni ja Sveitsi ovat päässeet yksimielisyyteen. Muut alat ovat: työntekijöiden vapaa liikkuminen, maataloustuotteiden vapaa kauppa, tekniset kaupan esteet, (osittain) valtiojohtoisten yri- tysten osakkaaksi pääsy, tutkimusmarkkinat ja ilmailu. 1. 5. Vuodeksi 2000 jaetaan EU:ssa rekisteröityjen kuorma- autojen kesken yhteensä 250 000 enimmäispainoon kuormat- tujen ajoneuvojen lupaa. Vuosiksi 2001 ja 2002 lupien kokonaismäärä nousee 300 000:een. Niitä seuraavina kahtena vuotena 2003 ja 2004 lupien kokonaismäärä on 400 000. 1. 3. Osana tavaroiden ja matkustajien kuljettamista rauta- teillä ja maanteillä koskevaa sopimusta määritellään, millä ehdoilla EU:n maantieliikenteenharjoittajat voivat siirtymäkau- den aikana tulla kokonaispainoltaan yli 28 tonnin ajoneuvoilla ja ajoneuvoyhdistelmillä Sveitsin alueelle. Sveitsi ei ole tähän mennessä sallinut alueelleen lainkaan kokonaispainoltaan yli 28 tonnin tavarankuljetusajoneuvoja. Vuoden 2000 luvat mahdollistavat painoltaan yli 1. 6. 28 tonnin tavarankuljetusajoneuvojen liikkumisen Sveitsin alueella, kun taas vuosien 2001–2004 luvat on tarkoitettu painoltaan yli 34 tonnin ajoneuvoille. Tämä tarkoittaa, että vuoden 2000 jälkeen enimmäispainoltaan alle 34 tonnin kuor- ma-autot saavat olla liikenteessä Sveitsin alueella lupaa tarvitse- matta. Kulku Sveitsin alueelle on 1. tammikuuta 2005 jälkeen vapaa kuorma-autoille, joiden enimmäispaino on 40 tonnia. (1) EYVL C 114, 27. 4. 1999, s. 4. Euroopan unionissa säädettyä 40 tonnin enimmäispainoa tulee tietenkin noudattaa koko ajan. C 329/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 11. 1999 Lisäksi sopimuksessa taataan siirtymäkauden ajaksi 1. 7. tietty määrä lupia, joiden avulla EU:n liikenteenharjoittajat voivat kulkea Sveitsin kautta sillä edellytyksellä, että ajoneuvot tyhjiä tai että niillä kuljetetaan erikseen määriteltyjä ovat kuormia. Näistä luvista käytetään nimitystä ”tyhjien ajoneuvo- jen luvat”. 1. 8. Tyhjien ajoneuvojen lupien kokonaiskiintiö on 220 000 lupaa vuodessa ajanjaksona 2000–2004. Kyseisellä luvalla Sveitsin kautta kulkevan ajoneuvon maksu on 40 Sveit- sin frangia vuonna 2000. Maksu nousee vuosittain 10 Sveitsin frangia ja on 80 Sveitsin frangia vuonna 2004. (Nykyisten maksujen osalta katso liite 1). 1. 9. Laskentamenetelmä, jonka mukaan luvat jaetaan jäsen- valtioille, esitetään komission asetusehdotuksen liitteessä III. Raskaille tavarankuljetusajoneuvoille jaettavien lupien osalta komissio esittää seuraavaa: – Kukin jäsenvaltio saa käyttöönsä aluksi 1 500 lupaa. voi sinänsä olla hyvä vaihtoehto maantiekuljetuksille, mutta rautateiden käyttöön ohjaavaa keinotekoista hinnoittelua ei tule tukea (1). Komission ehdotus 2. 2. lupien jakamisesta perustuu lähinnä kahteen lähtökohtaan. Ensinnäkin jakoperusteena pi- detään kunkin jäsenvaltion osuutta kahdenvälisessä liiken- teessä Sveitsin kanssa. Toisena kriteerinä käytetään kunkin jäsenvaltion osuutta Sveitsin kauttakulkuliikenteestä. 2. 3. Komissio käyttää – toistaiseksi – laskelmiensa perusta- na tilastotietoja yksittäisten EU-valtioiden ja Sveitsin välisestä kaupasta. Komitean mielestä laskelmien perustana tulisi käyttää myös liikennettä koskevia tilastotietoja, jotka ovat tähän tarkoitukseen huomattavasti luotettavampia kuin kau- pan kokonaisluvut. Komitea pitää valitettavana, että komissio joutuu toistaiseksi käyttämään perustana viimeksi mainittuja kaupan lukuja, mutta panee tyytyväisenä merkille komission lupauksen tarkistaa lupien jakoa mahdollisimman nopeasti, jos se osoittautuu tarpeelliseksi sen liikennelaskennan perusteella, jota komissio ehdottaa suoritettavaksi vuonna 1999. – Kahdenvälisessä liikenteessä luvat saatetaan jäsenvaltioiden käyttöön sen perusteella, mikä on jäsenvaltioissa rekisteröi- tyjen raskaiden ajoneuvojen osuus kahdenvälisistä maan- tiekuljetuksista Sveitsiin ja Sveitsistä. 2. 4. Komitea panee merkille Mont Blanc -tunnelissa tapah- tuneen valitettavan, dramaattisen onnettomuuden, jonka seu- rauksena tunneli pidetään suljettuna toistaiseksi määrää- mättömän, mutta joka tapauksessa pitkän ajan. – Kauttakulkuliikenteen luvat jaetaan sen perusteella, mikä on jäsenvaltioissa rekisteröityjen raskaiden ajoneuvojen osuus kertyneistä kokonaiskilometrimääristä ajoneuvojen joutuessa käyttämään kiertoteitä nykyisten Sveitsissä sovel- lettavien painorajoitusten takia. Tästä seuraa mm. liikenneruuhkia muilla rajanylitys- 2. 4. 1. paikoilla ja erityisesti Frejuksen alueella, jolloin tavaroiden vapaa liikkuminen häiriintyy ja liikennevahinkojen riski kas- vaa. Myös vaikutukset koko unionin kauppaan ja talouskehi- tykseen sekä sosiaaliset seuraukset kaikkien asianosaisten kan- nalta ovat merkittävät. Komissio ehdottaa, että vuonna 1999 toteutetaan 1. 9. 1. yksityiskohtainen liikennelaskenta, jossa otetaan huomioon erityisesti ajoneuvojen kansallisuus ja kiertoteiden pituus. Laskennan tulosten perusteella nyt esitettyä jakoa voitaisiin tarvittaessa muuttaa. Komissio tekisi asetuksella perustetulle komitealle ehdotuksen jakamisperusteiden muuttamisesta. Tyhjien ajoneuvojen osalta komissio ehdottaa, että 1. 9. 2. luvat jaetaan sen perusteella, mikä on jäsenvaltioissa rekisteröi- tyjen ajoneuvojen osuus Sveitsin kauttakulkuliikenteessä niistä ajoneuvoista, joiden kokonaispaino on kuormattuna enintään 7,5–28 tonnia. 2. Yleistä 2. 1. Asetusehdotuksen tarkoituksena on määritellä vuoden 2004 loppuun asti kunkin jäsenvaltion osuus yhteisön käytett- ävissä olevista luvista. Tarkoituksena on, että vuodesta 2005 lähtien enimmäispainoon kuormatuilla ajoneuvoilla on rajoit- tamaton pääsy Sveitsin alueelle, tosin korkeita maksuja vastaan (ks. liite 2). Suunniteltu hanke rautatietunneleiden rakentami- seksi Alppien läpi (NEAT-hanke) ei toteudu ennen vuotta joten voidaan olettaa, että kiertotieliikenne jatkuu 2010, vilkkaana ainakin vuoteen 2010 asti tai tarvittaessa kauemmin- kin. Komitea katsoo, että rautatietunneleiden rakentaminen 2. 4. 2. mm. seuraavin tavoin: Komitea katsoo, että tilannetta voidaan helpottaa – Myönnetään raskaille kuljetusajoneuvoille lupa kulkea va- paasti Sveitsin läpi siihen asti kun lupajärjestelmä tulee voimaan, tai – aikaistetaan Sveitsin kauttakulun enimmillään 40 tonnia painaville kuljetusajoneuvoille sallivan lupajärjestelmän voimaantuloa. 2. 4. 3. asiasta Sveitsin kanssa. Komitea kehottaa neuvostoa/komissiota sopimaan 2. 4. 4. Koska neuvoston tulee vielä allekirjoittaa sopimus, komitean mielestä kohdassa 2. 4. 2 mainituista toimista voidaan edelleen keskustella. 2. 5. Koska komissio käyttää laskelmiensa perustana kau- pankäyntitilastoja eikä liikennettä mittaavia lukuja, se sivuuttaa tiedot ajoneuvojen kansallisuudesta, mikä johtaa kyseenalaisiin päätelmiin, kun määritellään lupien jakautumista jäsenvaltioi- den kesken. Näin jää kokonaan ottamatta huomioon niin kutsuttu kolmannen maan suorittama kuljetus eli tapaukset, joissa kahden jäsenvaltion välillä kuljetusta hoitaa jossakin (1) EYVL C 116, 28. 4. 1999, s. 28. 17. 11. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 329/3 muussa jäsenvaltiossa rekisteröity kuorma-auto. Tällainen kul- jetus merkitään joko kuljetuksen lähtö- tai määränpäämaan kauppatilastoihin. Tämän seurauksena kyseisistä jäsenvaltioista toiselle merkitään liikaa kuljetuksia ja sille myönnetään siis liikaa lupia. Kuljetuksen todellisuudessa hoitanut kolmas jäsen- valtio taas saa liian vähän lupia. Kun otetaan huomioon, että eräiden maiden kansainvälisistä kuljetuksista jopa 10 % on mainitunlaisia kolmannen maan toimesta tapahtuvia kuljetuk- sia, saattaa kyseinen laskutapa antaa todellisuudesta huomatta- vasti vääristyneen kuvan. Koska jaettavana oleva lupamäärä on suppea suhteessa 2. 6. jäsenvaltioiden määrään, komissio ehdottaa, että kaikille jäsen- valtioille myönnetään vähintään 1 500 enimmäispainoon kuormattujen ajoneuvojen lupaa vuosittain. Lisäksi 2. 6. 1. jäsenvaltioiden tulee palauttaa komissiolle vuosittain marraskuun 15. päivään mennessä käyttämättä jääneet luvat, jotta komissio voi jakaa ne uudelleen. 2. 6. 2. Komitea katsoo, että kyseistä päivämäärää olisi ai- kaistettava, jotta voitaisiin puhua takaisin luovutettujen lupien todellisesta käytöstä. Lisäksi lupien jakoa jäsenvaltioille on korjattava liikennelaskennoista saatujen tulosten mukaisesti ottaen huomioon kullekin jäsenvaltiolle myönnettävien lupien vähimmäismäärä, joksi on ehdotettu 1 500:aa. 2. 7. Komission ehdotuksessa kahdenväliseen liikenteeseen ja kauttakulkuliikenteeseen sovelletaan samoja lupien jakamis- perusteita. Siinä ehdotetaan, että luvat jaetaan tasapuolisesti kahdenväliseen liikenteeseen ja kauttakulkuliikenteeseen. Ky- seinen jako ei perustu komission laskelmiin, vaan ministerineu- voston ohjeeseen. Komitea hyväksyy tämän poliittisen tilan- teen, mutta kehottaa soveltamaan uutta jakopolitiikkaa, jos liikennelaskennat osoittavat kahdenväliseen liikenteeseen ja kauttakulkukuljetuksiin myönnettyjen lupien jakauman poik- keavan nyt ehdotetusta. Vähät luvat on käytettävä mahdolli- simman tehokkaasti hyväksi. Tässä yhteydessä on myös muistutettava siitä, että 2. 7. 1. kahdenvälisen ajon katsotaan olevan tietynlainen kierros, johon riittää yksi lupa. Kauttakulkuajossa taas tarvitaan meno- ja paluumatkaa varten yhteensä kaksi lupaa. 2. 8. Jotta jäsenvaltioiden osuudet voitaisiin määritellä oi- kein, on tärkeää saada tietoa ajoneuvojen kansallisuudesta sekä ajettavien matkojen ja kiertoreittien pituuksista. Euroopan unionin tilastotoimistolla ei ole näistä seikoista täydellisiä tietoja, ja sen vuoksi komissio ehdottaa, että osuudet määri- tellään arvioiden perusteella. Tällainen menettely koetaan erittäin epätyydyttäväksi 2. 8. 1. niiden maiden taholla, joissa yksityiskohtaisia tietoja on käy- tettävissä, koska kyseistä ”parempaa” tietoa ei käytetä hyväksi. Tämän johdosta erityisesti ne maat, jotka suorittavat kuljetuk- sia muiden maiden välillä, joutuvat epäedulliseen asemaan, sillä kyseiset kuljetukset merkitään toimituksesta vastaavan maan kauppatilastoon eikä kuljetuksen hoitavan maan kulje- tustilastoon. 2. 9. Jotta nykyistä luotettavampaa tietoa olisi käytettävissä mahdollisimman pian, komissio aikoo toteuttaa liikennelas- kentoja vielä vuoden 1999 aikana. 2. 9. 1. mioon, on jo mainittu kohdassa 1. 9. Seikat, jotka komissio aikoo ottaa laskennassa huo- 2. 9. 2. Laskentoja aiotaan suorittaa kaikilla Sveitsiin johta- villa rajanylityspaikoilla, Frejus-tunnelissa, Gotthard-tunnelissa ja Brennerin solassa. 2. 9. 3. Talous- ja sosiaalikomitea on myös sitä mieltä, että komiteaan, jonka komissio haluaa asetuksella perustettavan, tulisi kuulua jäsenvaltioiden ja komission edustajien lisäksi ainakin tarkkailijoina myös maantiekuljetusorganisaatioiden tai katto-organisaatio IRU:n edustajia. Komitea kannattaa periaatteessa komission ehdotta- 2. 9. 4. maa menettelytapaa sillä varauksella, että jäsenvaltioiden lu- paosuuksien uudelleenjako toteutetaan heti kun liikennelas- kennat antavat siihen aihetta. 3. Erityistä 3. 1. Ehdotuksen sivulla 3, alakohdassa b, komissio toteaa, että jäsenvaltioiden osuuksien pitäisi perustua jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajien osuuksiin niistä kokonaiskustannuksis- ta, jotka 28 tonnin painorajoituksesta jäsenvaltioille aiheutu- Jokaisen jäsenvaltion on toisin sanoen saatava sama vat. prosentuaalinen alennus kustannuksistaan. Komitea toivoo komissiolta asiaan tarkempaa selvitystä. Käsiteltävänä olevan asiakirjan sivulla 5 todetaan, että 3. 2. komission arvioiden mukaan kiertotien käyttämisestä aiheutu- vasta kokonaiskilometrimäärästä 28 prosenttia ajetaan ajoneu- voilla, jotka on rekisteröity Italiassa. Erittäin suuri osa Alpit ylittävästä liikenteestä tapahtuu Italian ja Saksan välillä Itäval- lassa sijaitsevan Brennerin solan kautta. Voiko komissio kertoa, miten prosenttilukuun 28 on päädytty? liikennelaskentoja, Komitea epäilee suuresti 3. 3. joiden toteuttamista komissio ehdottaa oikeiden liikennemäärien määrittämiseksi todenmukaisemmin. Aikooko komissio sel- vittää pelkästään ajoneuvojen kansallisuuden vai myös sen, ovatko ajoneuvot niin sanottuja ”tyhjiä” vai ”enimmäispainoon kuormattuja” ajoneuvoja? Näillä tiedoilla on suuri merkitys lupatyyppiä määriteltäessä. 3. 4. Lienee käynyt selväksi, että komitean mielestä komis- sion nyt ehdottama lupajako voi olla vain väliaikainen. Se, että jaon perustana joudutaan – pakosta – käyttämään kaupankäyn- titilastoja liikennetilastojen sijaan, voi johtaa vääriin ratkaisui- hin erityisesti niiden maiden kannalta, jotka suorittavat huo- mattavan paljon kuljetuksia muiden maiden välillä. C 329/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 11. 1999 4. Yhteenveto ja päätelmät 4. 1. Komitea katsoo, että ottaen huomioon poliittiset rajoi- tukset, joiden puitteissa komissio on joutunut valmistelemaan ehdotuksensa lupien jaosta, komissio on onnistunut laatimaan pohjustavan ehdotuksen sinänsä hyväksyttävää menetelmää soveltaen. Komitea pitää lähtökohtana, että lupien uudelleenjako 4. 2. toteutetaan heti, kun ajoneuvojen kansallisuutta tilastoivien laskentojen tulokset ovat valmiit ja kun uudelleenjaon perus- teista on muodostunut riittävän tarkka käsitys. Näin tulee toimia, jotta jo nyt havaitut epäoikeudenmukaisuudet voidaan korjata. Komitea katsoo, että uudelleenjaon tulee koskea sekä jäsenvaltioille jaettavia lupia että kahdenväliseen liikenteeseen ja kauttakulkukuljetuksiin jaettavien lupien keskinäistä suh- detta. Ottaen huomioon Mont Blanc -tunnelin sulkemisen 4. 3. seuraukset maantiekuljetusten kannalta komitea kiinnittää huomiota niihin sosiaalisiin ja muihin vaikutuksiin, joita sulkemisella on muihin tunneliyhteyksiin ja rajanylityspaik- koihin. Bryssel 22. syyskuuta 1999. 4. 4. Vakavien sosiaalisten ja taloudellisten seuraamusten ehkäisemiseksi asianomaisissa jäsenvaltioissa komitea kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia painokkaasti ryhtymään toimiin, jotta väliaikaisratkaisut voidaan hyväksyä mahdolli- simman pian ja Sveitsiä voidaan painostaa kaikin mahdollisin keinoin. Komitea katsoo, että rautatietunneleiden rakentaminen 4. 5. Alppien läpi voi olla sinänsä hyvä vaihtoehto maantiekuljetuk- sille, mutta toteaa, että rautateiden käyttöön ohjaavaa keinote- koista hinnoittelua ei tule tukea (1). 4. 6. Komitean mielestä päivämäärää, jolloin jäsenvaltioiden on palautettava komissiolle käyttämättä jääneet luvat – joka nykyisen ehdotuksen mukaan olisi 15. marraskuuta –, olisi aikaistettava, jotta palautetut luvat voidaan käyttää vielä saman vuoden aikana. (1) EYVL C 116, 28. 4. 1999, s. 28. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI 17. 11. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 329/5 LIITE I talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Nykyinen maksu Lastattuihin tai tyhjiin, kokonaispainoltaan yli 3,5 tonnin ajoneuvoihin nykyisin sovellettava maksu, niin kutsuttu Schwerverkehrsabgabe eli raskaan liikenteen maksu, on 25 Sveitsin frangia päivässä. LIITE II talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Maksut 1. tammikuuta 2005 jälkeen Seuraavat enimmäispainoon kuormattuihin, enintään 40 tonnin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavat kauttakul- kumaksut koskevat väliä Basel–Chlasso: – – – Jos Lötschberg-tunnelia ei käytetä, keskimääräinen maksu on 297 Sveitsin frangia. Tämä maksu on voimassa enintään vuoteen 2007 asti. Lötschberg-tunnelia käytettäessä maksu on keskimäärin 330 Sveitsin frangia enintään vuoteen 2008 asti. ”Tyhjien ajoneuvojen” luokkaan sovelletaan normaalia raskaan liikenteen maksua (Schwerverkehrsabgabe)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1655/99 do Deputado Frank VANHECKE Gemenskapsstöd

eurovoc_concepts:
eligibility criteria
pornography
racism


title: PERGUNTA ESCRITA E-1683/99 apresentada por Glyn Ford (PSE) à Comissão. Programa de distribuição de leite nas escolas.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
delivery
educational institution
free service
less-favoured region
milk
social policy

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/75 Pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. Como vai articular esta reduzida prioridade atribu(cid:237)da (cid:224) protec(cid:231)ªo civil com as declara(cid:231)ıes proferidas em 4 de Maio pelo seu Presidente, Sr. Prodi, relativas ao refor(cid:231)o da pol(cid:237)tica de seguran(cid:231)a europeia? 2. Que medidas pretende tomar para refor(cid:231)ar a pol(cid:237)tica europeia de protec(cid:231)ªo civil e alcan(cid:231)ar uma autŒntica colabora(cid:231)ªo e um interc(cid:226)mbio de experiŒncias entre os Estados-membros? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (18 de Outubro de 1999) A protec(cid:231)ªo civil nªo Ø abrangida pelas pol(cid:237)ticas tendo em vista criar na Uniªo um espa(cid:231)o de 1. liberdade, seguran(cid:231)a e justi(cid:231)a. A Comissªo prop(cid:244)s ao Conselho um segundo programa de ac(cid:231)ªo comunitÆrio a favor da protec(cid:231)ªo 2. civil para o per(cid:237)odo de 1 de Janeiro de 2000 a 31 de Dezembro de 2004 (1). Este programa, em conformidade com os princ(cid:237)pios de subsidiariedade e proporcionalidade, destina-se a apoiar e completar os esfor(cid:231)os desenvolvidos nos Estados-membros em matØria de protec(cid:231)ªo dos cidadªos, ambiente e bens em caso de catÆstrofes naturais ou tecnol(cid:243)gicas. (1) COM(98) 768 final (cid:129) JO C 28 de 3. 2. 1999, e proposta alterada COM(1999) 400 final. (2000/C 170 E/084) PERGUNTA ESCRITA E-1683/99 apresentada por Glyn Ford (PSE) (cid:224) Comissªo (22 de Setembro de 1999) Objecto: Programa de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas Tenciona a Comissªo suprimir ou reduzir os subs(cid:237)dios ao programa de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas? Este programa beneficia especialmente as crian(cid:231)as das Æreas mais desfavorecidas, sobretudo por constituir uma fonte de cÆlcio, bem como os produtores locais de leite. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (13 de Outubro de 1999) A Comissªo confirma que deu in(cid:237)cio a uma discussªo acerca do papel da Comunidade na distribui(cid:231)ªo do leite nas escolas, nomeadamente no que respeita (cid:224) sua participa(cid:231)ªo financeira. Esta iniciativa inscreve-se na necessidade de proceder a um exame regular cr(cid:237)tico das medidas de apoio que implicam uma carga or(cid:231)amental considerÆvel para a Comunidade. No caso do programa comunitÆrio de distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas, as despesas ascendem a mais de 100 milhıes de €. Neste contexto, a Comissªo encarregou um organismo externo de proceder a um estudo de avalia(cid:231)ªo cujas conclusıes da medida sªo bastante cr(cid:237)ticas quanto (cid:224) rela(cid:231)ªo custo/eficÆcia da medida. As conclusıes deste estudo foram objecto de novas discussıes e consultas. Com base nestas pondera(cid:231)ıes, a Comissªo considerarÆ a possibilidade de apresentar uma proposta de lei sobre o futuro do regime, relativamente (cid:224) qual o Conselho, em consulta com o Parlamento, adoptarÆ uma decisªo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1672/99 υποβολή: Arlindo Cunha (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Πρωτόκολλο αλιείας ΕΚ/Γροιλανδίας.

text: 18. 7. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 203 E/19 (2000/C 203 E/024) GRAPTH ERVTHSH E-1671/99 ypobolh·: Arlindo Cunha (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Πρωτο΄κολλο αλιει΄ας ΕΚ/Γροιλανδι΄ας Το Τρι΄το Αλιευτικο΄ Πρωτο΄κολλο µεταξυ΄ Ευρωπαι¤κη΄ς Κοινο΄τητας και ∆ανι΄ας εκπροσωπου΄σης την τοπικη΄ κυβε΄ρνηση της Γροιλανδι΄ας που τε΄θηκε σε ισχυ΄ το 1985 και παρατα΄θηκε για χρονικο΄ δια΄στηµα 6 ετω΄ν µετα΄ απο΄ αρχικη΄ περι΄οδο 10 ετω΄ν, ορι΄ζει τις πρου¤ποθε΄σεις και τους ο΄ρους α΄σκησης της αλιει΄ας απο΄ τα κοινοτικα΄ σκα΄φη στα υ΄δατα της Γροιλανδι΄ας και ειδικο΄τερα τις ποσοστω΄σεις των κοινοτικω΄ν αλιευµα΄των για κα΄θε ε΄τος ισχυ΄ος του απο΄ 1ης Αυγου΄στου 1995 µε΄χρι 31ης Αυγου΄στου 2000. Ει΄ναι σε θε΄ση η Επιτροπη΄ να µας ενηµερω΄σει σχετικα΄ µε τις δυνατο΄τητες αλιει΄ας που ει΄χαν δοθει΄ στα κοινοτικα΄ σκα΄φη στα πλαι΄σια του προαναφερθε΄ντος αλιευτικου΄ πρωτοκο΄λλου και σχετικα΄ µε το επι΄πεδο χρη΄σεως των εκ µε΄ρους της Ευρωπαι¤κη΄ς Κοινο΄τητας απο΄ το 1985 µε΄χρι ση΄µερα; (2000/C 203 E/025) GRAPTH ERVTHSH E-1672/99 ypobolh·: Arlindo Cunha (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Πρωτο΄κολλο αλιει΄ας ΕΚ/Γροιλανδι΄ας Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι, στα πλαι΄σια του Τρι΄του Πρωτοκο΄λλου που υπεγρα΄φη µε την Γροιλανδι΄α, η Ευρωπαι¤κη΄ Κοινο΄τητα και ειδικο΄τερα η Γερµανι΄α ως κυ΄ριο δικαιου΄χο µε΄λος δεν κατορθω΄νει να χρησιµοποιη΄σει τις ετη΄σιες δυνατο΄τητες αλιει΄ας που της παρε΄χονται, τι προτι΄θεται να πρα΄ξει η Επιτροπη΄ για τη βε΄λτιστη χρησιµοποι΄ηση των παραπα΄νω αξιολο΄γων αλιευτικω΄ν πο΄ρων που βρι΄σκονται σε µη κοινοτικα΄ υ΄δατα και οι οποι΄οι καθιστου΄ν τη συµφωνι΄α µε τη Γροιλανδι΄α την πλε΄ον επαχθη΄ αλιευτικη΄ συµφωνι΄α που ε΄χει υπογρα΄ψει η Κοινο΄τητα; Koinh· apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-1669/99, E-1670/99, E-1671/99 kai E-1672/99 (9 Noembri·oy 1999) Το΄σο η «Συµφωνι΄α αλιει΄ας µεταξυ΄ της Ευρωπαι¤κη΄ς Οικονοµικη΄ς Κοινο΄τητας, αφενο΄ς, και της Τοπικη΄ς Κυβε΄ρνησης της Γροιλανδι΄ας», αφετε΄ρου, καθω΄ς και το Τρι΄το Πρωτο΄κολλο που καλυ΄πτει την περι΄οδο 1995 ε΄ως 2000 λη΄γουν στις 31 ∆εκεµβρι΄ου 2000. Ωστο΄σο, η συµφωνι΄α του 1985 θα ανανεωθει΄ αυτο΄µατα για µια προ΄σθετη περι΄οδο ε΄ξι ετω΄ν (δηλαδη΄ για την περι΄οδο 2001-2006) εφο΄σον δεν αποσταλει΄ ειδοποι΄ηση περι΄ λη΄ξεως τουλα΄χιστον εννε΄α µη΄νες πριν απο΄ τη λη΄ξη της τρε΄χουσας περιο΄δου (δηλαδη΄ πριν απο΄ τις 31 Μαρτι΄ου 2000). Στην εν λο΄γω περι΄πτωση, αρκει΄ να υπα΄ρξει διαπραγµα΄τευση για δια΄δοχο πρωτο΄κολλο ο΄σον αφορα΄ τη θε΄σπιση αλιευτικω΄ν ποσοστω΄σεων και χρηµατοδοτικη΄ς αντιστα΄θµισης για την εν λο΄γω προ΄σθετη χρονικη΄ περι΄οδο. Ενο΄ψει των προθεσµιω΄ν αυτω΄ν, ε΄χουν η΄δη αρχι΄σει διαπραγµατευ΄σεις µε τη Γροιλανδι΄α, τα κρα΄τη µε΄λη καθω΄ς και µε την Επιτροπη΄. Η διαδικασι΄α αυτη΄ ωστο΄σο δεν ε΄χει φθα΄σει ακο΄µη σε ε΄να στα΄διο το οποι΄ο θα επιτρε΄ψει στην Επιτροπη΄ να καθορι΄σει την ενδεχο΄µενη µορφη΄ και το περιεχο΄µενο των κανο΄νων που θα διε΄πουν τις αλιευτικε΄ς σχε΄σεις µεταξυ΄ της Κοινο΄τητας και της Γροιλανδι΄ας κατα΄ την περι΄οδο µετα΄ τις 31 ∆εκεµβρι΄ου 2000. Ενηµερωτικα΄ στοιχει΄α στα οποι΄α περιε΄χονται λεπτοµερει΄ς πληροφορι΄ες για τις επιτρεπο΄µενες αλιευτικε΄ς ποσο- στω΄σεις στο πλαι΄σιο των τριω΄ν πρωτοκο΄λλων για τη Γροιλανδι΄α για κα΄θε µι΄α απο΄ τις περιο΄δους 1985 ε΄ως 1989, 1990 ε΄ως 1994 και 1995 ε΄ως 2000, καθω΄ς και τα αντι΄στοιχα αλιευ΄µατα των σχετικω΄ν κρατω΄ν µελω΄ν, αποστε΄λλονται αµε΄σως στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου και στη Γραµµατει΄α του Κοινοβουλι΄ου. Η ελλιπη΄ς χρησιµοποι΄ηση των αλιευτικω΄ν ποσοστω΄σεων στα υ΄δατα της Γροιλανδι΄ας ει΄ναι ε΄να περι΄πλοκο φαινο΄µενο το οποι΄ο ε΄χει η΄δη παρατηρηθει΄ κατα΄ την περι΄οδο του πρω΄του πρωτοκο΄λλου και που εξακολουθει΄ να υφι΄σταται. Η κυ΄ρια αιτι΄α ει΄ναι βιολογικη΄ς φυ΄σεως. Λο΄γω της πολυπλοκο΄τητας του προβλη΄µατος, το ∆ικαστη΄ριο των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των ε΄κρινε, στην απο΄φαση΄ του της 13ης Οκτωβρι΄ου 1992 στην υπο΄θεση C-63/90, Πορτογαλι΄α κατα΄ Συµβουλι΄ου, ο΄τι συ΄µφωνα µε την αρχη΄ «της σχετικη΄ς σταθερο΄τητας», η ελλιπη΄ς χρησιµοποι΄ηση δεν αποτελει΄ απο΄ µο΄νη της ε΄γκυρη αιτι΄α για εκ νε΄ου κατανοµη΄ των σχετικω΄ν αλιευτικω΄ν ποσοστω΄σεων σε α΄λλα ενδιαφερο΄µενα κρα΄τη µε΄λη. C 203 E/20 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 18. 7. 2000 Γενικω΄ς, η Επιτροπη΄ ε΄χει την α΄ποψη ο΄τι οι διαθε΄σιµες αλιευτικε΄ς ποσοστω΄σεις βα΄σει αλιευτικη΄ς συµφωνι΄ας σε υ΄δατα τρι΄των χωρω΄ν πρε΄πει να χρησιµοποιου΄νται µε ορθολογικο΄ και βε΄λτιστο τρο΄πο και ο΄τι ενδεχο΄µενοι µηχανισµοι΄ που καθιστου΄ν δυνατε΄ς τις µεταβιβα΄σεις µη χρησιµοποιηθε΄ντων η΄ ελλιπω΄ς χρησιµοποιηθε΄ντων αλιευτικω΄ν ποσοστω΄σεων σε α΄λλα ενδιαφερο΄µενα κρα΄τη µε΄λη πρε΄πει να µελετηθου΄ν µε την επιφυ΄λαξη της αρχη΄ς της «σχετικη΄ς σταθερο΄τητας». Η διαµα΄χη αφορα΄ κυρι΄ως την ερω΄τηση µε΄χρι ποι΄ου επιπε΄δου ει΄ναι επιτρεπτη΄ η παρεµβολη΄ της διαχει΄ρισης των ποσοστω΄σεων των κρατω΄ν µελω΄ν συ΄µφωνα µε την αρχη΄ της «σχετικη΄ς σταθερο΄- τητας». Το θε΄µα αυτο΄ θα πρε΄πει να συζητηθει΄ στο πλαι΄σιο της επικει΄µενης συνολικη΄ς ανα΄λυσης κο΄στους-οφε΄λους των αλιευτικω΄ν συµφωνιω΄ν, η οποι΄α θα υποβληθει΄ στο Συµβου΄λιο Αλιει΄ας στις 26 Οκτωβρι΄ου 1999. (2000/C 203 E/026) GRAPTH ERVTHSH E-1677/99 ypobolh·: Marialiese Flemming (PPE-DE) prow thn Epitroph· Ue·ma: Κυνηγητικη΄ περι΄οδος για αποδηµητικα΄ πουλια΄ (22 Septembri·oy 1999) Με την οδηγι΄α 79/409/ΕΟΚ (1) του Συµβουλι΄ου µε θε΄µα την διατη΄ρηση των ειδω΄ν αγρι΄ων πτηνω΄ν, η Ευρωπαι¤κη΄ νωση τα΄χθηκε υπε΄ρ της διατη΄ρησης ο΄λων των αγρι΄ων πτηνω΄ν που ζουν στα κρα΄τη µε΄λη της νωσης. Τα κρα΄τη µε΄λη υποχρεου΄νται να διαπιστω΄νουν για το κυνη΄γι συγκεκριµε΄νων ειδω΄ν πτηνω΄ν ο΄τι τηρου΄νται οι βασικε΄ς αρχε΄ς για τη λογικη΄ αξιοποι΄ηση και την οικολογικα΄ ισο΄ρροπη διατη΄ρηση των διαφο΄ρων ειδω΄ν, ιδι΄ως των αποδηµητικω΄ν πτηνω΄ν. Υποχρεου΄νται να αποτρε΄πουν το κυνη΄γι ιδι΄ως αποδηµητικω΄ν πτηνω΄ν κατα΄ τη δια΄ρκεια της αναπαραγωγη΄ς η΄ κατα΄ τη δια΄ρκεια των διαφο΄ρων φα΄σεων της σι΄τισης των νεογνω΄ν τους. Το Μα΄ρτιο του 1994, η Επιτροπη΄ προ΄τεινε τροποποι΄ηση αυτη΄ς της οδηγι΄ας, συ΄µφωνα µε την οποι΄α επαφι΄εται σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος η αρµοδιο΄τητα να ορι΄ζει την κυνηγητικη΄ περι΄οδο για αποδηµητικα΄ πτηνα΄. Η προ΄ταση της Επιτροπη΄ς που δεν προβλε΄πει ενιαι΄α ηµεροµηνι΄α λη΄ξης της κυνηγητικη΄ς περιο΄δου, συζητη΄θηκε στο Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο. Τα µε΄λη του Κοινοβουλι΄ου τα΄χθηκαν κατα΄ την ψηφοφορι΄α το Φεβρουα΄ριο του 1996 υπε΄ρ µιας ενιαι΄ας για ο΄λη την Ευρω΄πη ηµεροµηνι΄ας λη΄ξης της κυνηγητικη΄ς περιο΄δου στις 31 Ιανουαρι΄ου κα΄θε ε΄τους. Τι ε΄πραξε ε΄κτοτε η Επιτροπη΄ για να ανταποκριθει΄ στο αι΄τηµα του Κοινοβουλι΄ου; Ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη καθο΄ρισαν τη δια΄ρκεια της κυνηγητικη΄ς περιο΄δου για αποδηµητικα΄ πτηνα΄ κατα΄ τρο΄πο ω΄στε να µην εξασφαλι΄ζεται η διατη΄ρηση ορισµε΄νων ειδω΄ν. Η ε΄ναρξη της κυνηγητικη΄ς περιο΄δου στη Γαλλι΄α συµπι΄πτει για παρα΄δειγµα µε την εποχη΄ κατα΄ την οποι΄α τα νεογνα΄ εξαρτω΄νται ακο΄µα απο΄ την φροντι΄δα των γονιω΄ν τους. Η Γαλλι΄α παραβια΄ζει µε τον τρο΄πο αυτο΄ την παρα΄γραφο 4 του α΄ρθρου 7 της οδηγι΄ας 79/409/ΕΟΚ. Για το λο΄γο αυτο΄ ε΄χει η΄δη ασκηθει΄ προσφυγη΄ επι΄ παραβα΄σει. Σε πιο στα΄διο βρι΄σκεται η διαδικασι΄α αυτη΄; Ποιο µε΄τρο προτι΄θεται να λα΄βει η Επιτροπη΄ ω΄στε να µετατραπου΄ν σε εθνικο΄ δι΄καιο σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη οι διατα΄ξεις της οδηγι΄ας 79/409/ΕΟΚ;) (1) ΕΕ L 103 της 25. 4. 1979, σελ. 1. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Noembri·oy 1999) Την 1 Οκτωβρι΄ου 1994, η Επιτροπη΄ υπε΄βαλε προ΄ταση (1) τροποποι΄ησης της οδηγι΄ας 79/409/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 2 Οκτωβρι΄ου 1979 περι΄ της διατηρη΄σεως των αγρι΄ων πτηνω΄ν (2). Η εν λο΄γω προ΄ταση στηριζο΄ταν στο α΄ρθρο 175 (πρω΄ην 130Σ) της συνθη΄κης ΕΚ στο πλαι΄σιοτης συνεργασι΄ας µε το Κοινοβου΄λιο. Το Κοινοβου΄λιο γνωµοδο΄τησε στις 15 Φεβρουαρι΄ου 1996. Με΄χρι στιγµη΄ς, το Συµβου΄λιο δεν ε΄χει υιοθετη΄σει κοινη΄ επ(cid:146) αυτου΄ θε΄ση. Η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι οι ηµεροµηνι΄ες ε΄ναρξης και λη΄ξης της κυνηγετικη΄ς περιο΄δου στη Γαλλι΄α, οι οποι΄ες θεσπι΄στηκαν µε τους νο΄µους του 1994 και 1998 (νο΄µος αριθ. 98-549 της 3ης Ιουλι΄ου 1998 περι΄ τροποποι- η΄σεως του νο΄µου αριθ. 94-591 της 15ης Ιουλι΄ου 1994 περι΄ καθορισµου΄ των ηµεροµηνιω΄ν λη΄ξεως της θη΄ρας των µεταναστευτικω΄ν πτηνω΄ν) δεν εξασφαλι΄ζουν την πλη΄ρη προστασι΄α ορισµε΄νων ειδω΄ν αγρι΄ων πτηνω΄ν κατα΄ τη διαδροµη΄ της επιστροφη΄ς τους προς τον το΄πο εµφωλευ΄σεως και κατα΄ την περι΄οδο αναπαραγωγη΄ς, συ΄µφωνα µε την οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 79/409/ΕΟΚ


title: Komission asetus (EY) N:o 2021/1999, annettu 22 päivänä syyskuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 23. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 250/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2021/1999, annettu 22 päivänä syyskuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 2) edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- teät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, koskevista ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontĳärjestelmän soveltamista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, yksityiskohtaisista ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla sekä katsoo, että 1) asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kier- roksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määritel- tävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta, ja Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merki- tyllä tavalla. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä syyskuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 250/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 9. 1999 tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi annettu 22 päivänä syyskuuta 1999, komission asetukseen LIITE CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinteä arvo (EUR/100 kg) 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 999 052 628 999 052 999 052 388 512 524 528 999 052 064 400 999 388 400 512 528 804 999 052 064 999 052 999 052 060 064 066 400 624 999 69,8 69,8 85,5 125,1 105,3 63,0 63,0 51,0 60,9 61,0 60,7 60,4 58,8 105,8 48,3 230,4 128,2 67,8 51,5 87,0 43,9 70,2 64,1 80,2 56,9 68,5 109,4 109,4 59,2 51,2 57,5 79,3 118,5 171,2 89,5 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2645/98 (EYVL L 335, 10. 12. 1998, s. 22) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”


title: WRITTEN QUESTION E-1675/99 by Marialiese Flemming (PPE-DE) to the Commission. Exotic animals.

eurovoc_concepts:
EC Regulation
IATA
animal welfare
international sanctions
marketing
protection of animal life
transport of animals

text: C 225 E/6 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 area; is it aware of the economic appraisal on which the scheme is based; and what steps will it take to ensure no scheme receives EU funds if it is shown to be a threat to the environment? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (22 November 1999) The Commission is not aware that the proposal to extend a runway area into Lough Foyle will damage a special protection area (SPA), classified by the United Kingdom pursuant to Article 4 of Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (1). The Commission is aware that an economic appraisal has been carried out but, under the principle of subsidiarity, assessment of the various elements contained therein rests with the national authority which in this case is the Department of environment in Northern Ireland. The protection regime applying to the Lough Foyle SPA is defined in Article 6(2), (3) and (4) of Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (2). Therefore, any plan or project not directly connected to the management of this site but likely to have a significant effect on it must be subject to an appropriate environmental assessment in view of the site(cid:146)s conservation objectives. Given that the Honourable Member has alleged that the proposal to develop the runway will damage a special protection area he is invited to submit further details on the nature and extent of the threat to the birds and their habitats so that the Commission will be able to fully investigate the matter with the United Kingdom authorities. In relation to whether the scheme would receive Community funds, it is a requirement of Council Regulation (EEC) No 2081/93 of 20 July 1993 amending Regulation (EEC) No 2052/88 on the tasks of the structural funds and their effectiveness and on coordination of their activities between themselves and with the operations of the European investment bank and the other existing financial instruments (3) that measures to be co-financed by the structural funds should be in conformity with Community environment policy. (1) OJ L 103, 25. 4. 1979. (2) OJ L 206, 22. 7. 1992. (3) OJ L 193, 31. 7. 1993. (2000/C 225 E/007) WRITTEN QUESTION E-1675/99 by Marialiese Flemming (PPE-DE) to the Commission (22 September 1999) Subject: Exotic animals Exotic animals are subjected to indescribable suffering during transportation. Treated as (cid:145)goods(cid:146), they are transported in appalling conditions. Many animals are dead or seriously injured by the time they reach their destination. What measures is the Commission taking to halt practices of this kind which are cruel to animals? What measures is the Commission taking to monitor the illegal transportation of exotic animals? Will the Commission support a ban on imports of exotic animals into the Member States of the European Union? 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/7 Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (28 October 1999) The Commission would like to point out to the Honourable Member that Council Regulation (EC) No 338/ 97 of 9 December 1996 on the protection of species of wild fauna and flora by regulating trade therein (1) contains all the necessary provisions for trade and transport of wild animals and plant species. In particular, all imported and exported specimens of species covered by the Regulation must be transported in accordance with international norms established by the International air transport association (IATA) or Convention on trade in endangered species of wild fauna and flora (CITES). Mortality in transport is closely monitored in the Community and import restrictions can be put in place where necessary. The authorities of individual Member States have the responsibility for ensuring that these requirements are complied with. However, according to the provisions of Council Regulation (EC) No 338/97 an enforcement group has been established, consisting of responsible authorities of each Member State, to combat illegal trade. The Commission considers that the conservation of many species is sometimes better served by permitting a well-monitored and controlled trade rather than instituting an import ban. (1) OJ L 61, 3. 3. 1997. (2000/C 225 E/008) WRITTEN QUESTION E-1697/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (29 September 1999) Subject: Violation of Directive 91/271/EEC concerning the designation of vulnerable areas in the Gulf of Elefsina. The Committee on Petitions has examined Petition 413/92 submitted by the inhabitants of the region of Elefsina. A group of Euro-MPs visited the region in October 1995 and examined the state of the environment and the alleged violations of Community legislation which local inhabitants had protested about, but they failed to receive any undertakings from the Greek government that it would address the problems. The Commission initiated proceedings against Greece for failing to implement Directive 91/271/EEC (1) on vulnerable regions: the result of the Greek Government(cid:146)s failure to act is that the Gulf of Elefsina is not being protected, and no measures are being taken to restore the environment. Will the Commission say which programmes can be used to fund substantive measures to rid the Gulf of environmental pollution and to improve the quality of the water and the coastline? (1) OJ L 135, 30. 5. 1991, p. 40. Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (15 November 1999) When Petition 413/92 was examined the Commission informed the members of Parliament(cid:146)s Commission on Petitions (on 22 April 1999) of the action taken in the Elefsina region by the Greek authorities in implementation of Council Directive 82/501/EEC of 24 June 1982 on the major accident hazards of certain industrial activities (1) (amended by Council Directive 96/82/EC of 9 December 1996 on the control of major accident hazards involving dangerous substances (2)). They found the information given satis- factory and decided to terminate action on the petition