title: Meddelande från kommissionen om strukturfonderna och samordningen med Sammanhållningsfonden - Riktlinjer för programmen för perioden 2000-2006

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU programme
Structural Funds

text: C 267/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 Meddelande fr(cid:229)n kommissionen om strukturfonderna och samordningen med Sammanh(cid:229)llningsfonden Riktlinjer f(cid:246)r programmen f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2006 (1999/C 267/02) INLEDNING Avsikten med riktlinjerna Europeiska unionens struktur- och sammanh(cid:229)llningspolitik syf- tar fr(cid:228)mst till att bidra till att minska ekonomiska och sociala skillnader. Den st(cid:246)djer nationella och regionala insatser i de svagaste omr(cid:229)dena liksom p(cid:229) de nationella och regionala ar- betsmarknaderna. ˜ven om medlemsstaterna och regionerna b(cid:228)r det fr(cid:228)msta ansvaret f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla sina utvecklingsprio- riteringar, medf(cid:246)r EU:s samfinansiering av program att h(cid:228)nsyn samtidigt m(cid:229)ste tas till gemenskapens prioriteringar f(cid:246)r att fr(cid:228)mja ekonomisk och social sammanh(cid:229)llning p(cid:229) gemenskaps- niv(cid:229). D(cid:228)rf(cid:246)r har kommissionen, i enlighet med artikel 10. 3 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna, antagit dessa allm(cid:228)nna, indikativa riktlinjer till(cid:228)mplig och (cid:246)verenskommen gemenskapspolitik r(cid:246)rande med h(cid:228)nsyn till fondernas m(cid:229)l. Riktlinjerna (cid:228)r avsedda att hj(cid:228)lpa nationella och regionala myndigheter att utforma pro- gramplaneringsstrategier f(cid:246)r m(cid:229)l 1, 2 och 3 i strukturfonderna och sambandet med Sammanh(cid:229)llningsfonden. Kommissionens prioriteringar baseras h(cid:228)rvid s(cid:229)v(cid:228)l p(cid:229) tidigare erfarenheter av genomf(cid:246)randet av programmen som p(cid:229) den nuvarande gemen- skapspolitiken f(cid:246)r strukturst(cid:246)d. Dessa prioriteringar b(cid:246)r bidra till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att gemenskapsst(cid:246)det utnyttjas p(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)j- liga s(cid:228)tt p(cid:229) nationell och regional niv(cid:229). Detta dokument for- maliserar det utkast till riktlinjer som antogs av kommissionen redan den 3 februari 1999. Programplanering av strukturfondernas st(cid:246)d f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2006 kommer att ske enligt vart och ett av de tre m(cid:229)len i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med den nya f(cid:246)rordningen. Riktlinjerna l(cid:228)ggs dock fram p(cid:229) basis av omr(cid:229)desinriktade prioriteringar eftersom de m(cid:229)ste beaktas inom varje m(cid:229)l i olika h(cid:246)g grad beroende p(cid:229) den s(cid:228)rskilda situation som r(cid:229)der i de olika med- lemsstaterna och regionerna. Ekonomisk och social sammanh(cid:229)llning: tillv(cid:228)xt och kon- kurrenskraft f(cid:246)r att skapa syssels(cid:228)ttning Tydliga tecken p(cid:229) ekonomisk och social konvergens kan nu sk(cid:246)njas, s(cid:228)rskilt i de regioner d(cid:228)r utvecklingen sl(cid:228)par efter och som d(cid:228)rmed omfattas av m(cid:229)l 1, och dessa framsteg beror delvis p(cid:229) det st(cid:246)d som strukturfonderna och sammanh(cid:229)llnings- fonden givit sedan reformen genomf(cid:246)rdes 1988. Fortfarande r(cid:229)der dock stora skillnader mellan regionerna och det kr(cid:228)ver uppm(cid:228)rksamhet. Exempel p(cid:229) s(cid:229)dana skillnader (cid:228)r regionala inkomster, tillg(cid:229)ngar n(cid:228)r det g(cid:228)ller infrastrukturer och m(cid:228)nsk- ligt kapital samt f(cid:246)retagens konkurrenskraft. Trots att arbets- l(cid:246)sheten i unionen minskat, ligger den totala arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)n kvar p(cid:229) oacceptabelt h(cid:246)ga niv(cid:229)er samtidigt som stora regionala skillnader kvarst(cid:229)r. Skapande av arbetstillf(cid:228)llen f(cid:246)rblir d(cid:228)rf(cid:246)r den fr(cid:228)msta strukturella utmaningen f(cid:246)r unionen. N(cid:228)sta generations program m(cid:229)ste bidra till att forts(cid:228)tta minska alla s(cid:229)dana skillnader och skapa f(cid:246)rh(cid:229)llanden som kan s(cid:228)kra regionernas utveckling p(cid:229) l(cid:229)ng sikt, f(cid:246)r det (cid:228)r endast genom st(cid:246)d till varaktig tillv(cid:228)xt och f(cid:246)rb(cid:228)ttrad konkurrenskraft i regio- nerna som syssels(cid:228)ttningen kan fr(cid:228)mjas och bibeh(cid:229)llas. Den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin Utveckling av l(cid:228)mpliga strategier f(cid:246)r att fr(cid:228)mja skapandet av arbetstillf(cid:228)llen kommer att underl(cid:228)ttas genom de nationella handlingsplaner f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning som skall genomf(cid:246)ras i med- lemsstaterna i enlighet med den europeiska syssels(cid:228)ttningsstra- tegi som anges i Amsterdamf(cid:246)rdraget. Dessa handlingsplaner, som skall utarbetas p(cid:229) grundval av de gemensamma riktlinjer f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning som r(cid:229)det antar, kommer att tj(cid:228)na som (cid:246)ver- gripande ram f(cid:246)r de syssels(cid:228)ttningsfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder som vid- tas med st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna och i synnerhet Europeiska socialfonden. Investeringsvillkor och EMU:s inverkan Medlemsstaternas anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla makro- ekonomisk stabilitet kommer att vara viktiga f(cid:246)r att skapa gynnsamma investeringsvillkor. Eftersom detta medf(cid:246)r fortsatt budgetdisciplin, kan behovet av betydande offentliga investe- ringar, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller infrastruktur, att kr(cid:228)va viss om- strukturering av de offentliga utgifterna. L(cid:228)mpliga s(cid:228)tt att ba- lansera budgetutgifter genom samfinansiering fr(cid:229)n den privata sektorn b(cid:246)r ocks(cid:229) utforskas. N(cid:228)r det g(cid:228)ller regioner inom euro-omr(cid:229)det, inneb(cid:228)r den ekono- miska och monet(cid:228)ra unionen (EMU) en ytterligare integration inom den inre marknaden, varvid diversifierade ekonomiska strukturer, en f(cid:246)retagsv(cid:228)nlig milj(cid:246) och en arbetskraft som (cid:228)r anpassad till konkurrensbehoven inom unionen blir viktigare (cid:228)n n(cid:229)gonsin f(cid:246)rr. Detta m(cid:229)ste de regionala programmen ta h(cid:228)nsyn till. Tv(cid:229) (cid:246)vergripande principer: h(cid:229)llbar utveckling och lika m(cid:246)jligheter Enligt Amsterdamf(cid:246)rdraget skall unionens finansieringsorgan ha till uppgift att samtidigt och p(cid:229) l(cid:229)ng sikt, str(cid:228)va mot ekono- misk tillv(cid:228)xt, social sammanh(cid:229)llning och milj(cid:246)skydd, eller med andra ord mot h(cid:229)llbar utveckling. Dessutom bekr(cid:228)ftade Euro- 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/3 peiska r(cid:229)det vid sitt m(cid:246)te i Wien den politiska prioriteringen att inf(cid:246)rliva milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder i struktur- och jordbrukspolitik inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000. Detta inneb(cid:228)r att milj(cid:246)h(cid:228)nsyn, och i synnerhet iakttagande av gemenskapens milj(cid:246)- och natur- skyddslagstiftning, m(cid:229)ste inf(cid:246)rlivas n(cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rder utformas och genomf(cid:246)rs med st(cid:246)d av strukturfonderna och Sammanh(cid:229)ll- ningsfonden. Detta kommer ocks(cid:229) att hj(cid:228)lpa gemenskapen att uppfylla sina internationella (cid:229)taganden s(cid:229)som exempelvis de som avser klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar vilka ingicks i Kyoto. J(cid:228)mlikhet mellan kvinnor och m(cid:228)n (cid:228)r en grundl(cid:228)ggande demo- kratisk princip som underst(cid:246)djs av Amsterdamf(cid:246)rdraget. Inf(cid:246)r- livande av denna princip i all politik (cid:228)r inte l(cid:228)ngre en m(cid:246)jlighet utan en skyldighet. I detta sammanhang m(cid:229)ste ett tillv(cid:228)gag(cid:229)ngs- s(cid:228)tt f(cid:246)r samlad integration av j(cid:228)mlikhetsfr(cid:229)gor inf(cid:246)ras inom all programplanering som r(cid:246)r strukturfonderna. Detta inbegriper b(cid:229)de insatser f(cid:246)r att fr(cid:228)mja j(cid:228)mlikhet och s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa kvinnor och mobilisering av alla allm(cid:228)nna (cid:229)tg(cid:228)rder genom att under planeringsskedet aktivt och (cid:246)ppet beakta (cid:229)t- g(cid:228)rdernas m(cid:246)jliga effekter p(cid:229) kvinnors och m(cid:228)ns respektive situation. (cid:151) Regional konkurrenskraft, (cid:151) Social sammanh(cid:229)llning och syssels(cid:228)ttning, samt (cid:151) Utveckling av stads- och landsbygdsomr(cid:229)den (inklusive s(cid:228)r- skilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r omr(cid:229)den d(cid:228)r fiske bedrivs). Dessutom beaktar de till fullo den analys som (cid:229)terfinns i den sj(cid:228)tte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner. Slutligen illustreras riktlinjerna av ett antal nyckelexempel p(cid:229) goda metoder fr(cid:229)n de nuvarande (1994(cid:150)1999) programmen. Det (cid:228)r kommissionens best(cid:228)mda (cid:229)sikt att dessa indikativa riktlinjer kan ge ett v(cid:228)rdefullt bidrag till utarbetandet av enhet- liga och balanserade utvecklingsprioriteringar f(cid:246)r n(cid:228)sta genera- tions program. F(cid:246)rb(cid:228)ttrad effektivitet genom ett strategiskt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngs- s(cid:228)tt och partnerskap Ett integrerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt i fr(cid:229)ga om utveckling och om- strukturering m(cid:229)ste avspeglas i programplaneringsmetoderna s(cid:229) att systemet f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rderna blir mer effektivt. ¯ ena sidan kommer formulering av integrerade strategier f(cid:246)r utveckling och omstrukturering, som i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga m(cid:229)n utnyttjar samverkan mellan olika prioriteringar och (cid:229)tg(cid:228)r- der f(cid:246)r att uppn(cid:229) en sammanh(cid:228)ngande helhet, att utg(cid:246)ra ett f(cid:246)rsta villkor som skall uppfyllas i de planer som medlems- staterna skall utarbeta. Dessa integrerade fler(cid:229)riga strategier skall fokusera p(cid:229) tre prioriterade omr(cid:229)den: DEL 1: VILLKOR F(cid:214)R TILLV˜XT OCH SYSSELS˜TTNING: REGIONAL KONKURRENSKRAFT I. Att skapa de grundl(cid:228)ggande f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r regio- nal konkurrenskraft Om m(cid:229)len med f(cid:246)rb(cid:228)ttrad regional konkurrenskraft skall kunna n(cid:229)s och tillv(cid:228)xten skall inneb(cid:228)ra (cid:246)kande antal arbetstillf(cid:228)llen m(cid:229)ste l(cid:228)mpliga ramvillkor och en milj(cid:246) som (cid:228)r gynnsam f(cid:246)r f(cid:246)retagsverksamhet fr(cid:228)mjas i regionerna. F(cid:246)r att f(cid:246)retagen skall n(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)jliga resultat och syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229) m(cid:229)ste de s(cid:229)- lunda ha tillg(cid:229)ng till hela utbudet av indirekt st(cid:246)d inom sekto- rer s(cid:229)som fysisk infrastruktur, telekommunikationer och infor- mationsteknologi, liksom forskning, teknisk utveckling och in- novation. (cid:151) Att st(cid:228)rka regionala ekonomiers konkurrenskraft i syfte att skapa varaktiga arbetstillf(cid:228)llen, F(cid:246)ljande allm(cid:228)nna (cid:246)verv(cid:228)ganden b(cid:246)r styra st(cid:246)d till utveckling av dessa sektorer: (cid:151) Att (cid:246)ka syssels(cid:228)ttning och social sammanh(cid:229)llning fr(cid:228)mst genom en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av de m(cid:228)nskliga resurserna, samt (cid:151) Stads- och landsbygdsutveckling inom ramen f(cid:246)r ett gemen- skapsterritorium d(cid:228)r balans r(cid:229)der mellan t(cid:228)torter och lands- bygd. Dessutom (cid:228)r inr(cid:228)ttandet av decentraliserade, effektiva och breda partnerskap en avg(cid:246)rande faktor f(cid:246)r att strukturpro- grammen skall vara framg(cid:229)ngsrika. Partnerskap, som eventuellt inbegriper en utveckling av partnerns f(cid:228)rdigheter, b(cid:246)r i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga m(cid:229)n utnyttja synergier, st(cid:228)rka medverkan fr(cid:229)n alla som ber(cid:246)rs p(cid:229) regional och lokal niv(cid:229) och anv(cid:228)nda sig av m(cid:229)nga olika ekonomiska och intellektuella bidrag, fr(cid:228)mst genom sys- temet med allm(cid:228)nna subventioner. (cid:151) Investeringar i transport, energi och telekommunikations- infrastruktur som st(cid:246)ds av Europeiska regionala utveck- lingsfonden, ERUF, och Europeiska investeringsbanken, EIB, b(cid:246)r l(cid:228)gga s(cid:228)rskild tonvikt vid anslutningar till och sammankopplingar inom de transeuropeiska n(cid:228)tverken (TEN) d(cid:228)r dessa beh(cid:246)ver kompletteras. (cid:151) I de medlemsstater som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d fr(cid:229)n Sam- manh(cid:229)llningsfonden skall det finnas full samordning mellan st(cid:246)d fr(cid:229)n den fonden, ERUF och, i till(cid:228)mpliga fall, fr(cid:229)n EIB. (cid:151) Vid utveckling av infrastrukturer och tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster b(cid:246)r i till(cid:228)mpliga fall partnerskap mellan den offent- liga och privata sektorn uppmuntras (se ruta om finansie- ringsl(cid:246)sningar). Riktlinjernas struktur och analytiska grund De riktlinjer som f(cid:246)ljer nedan har baserats p(cid:229) de tre strategiska prioriteringar som n(cid:228)mns ovan: (cid:151) I samtliga fall b(cid:246)r programansvariga myndigheter s(cid:246)rja f(cid:246)r att det bist(cid:229)nd som beviljas (cid:228)r f(cid:246)renligt med gemenskapens konkurrensregler. C 267/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 A. Transportinfrastruktur: f(cid:246)rb(cid:228)ttring av n(cid:228)tverk och sys- tem Effektiva transportn(cid:228)tverk och transportsystem spelar en bety- delsefull roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att st(cid:246)dja ekonomisk utveckling. Aff(cid:228)rssektorn beh(cid:246)ver tillf(cid:246)rlitligt och kostnadseffektivt tilltr(cid:228)de till marknader f(cid:246)r till- och utf(cid:246)rsel, medan medborgarna beh(cid:246)- ver v(cid:228)l fungerande samf(cid:228)rdsmedel f(cid:246)r att kunna ta sig till ar- bete och utbildning, g(cid:246)ra ink(cid:246)p och utnyttja sin fritid. Framtida regionala utvecklingsprogram b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:228)mja f(cid:246)r- b(cid:228)ttringar av transporterna s(cid:229) att de brister som aff(cid:228)rsverksam- het och passagerare m(cid:246)ter avhj(cid:228)lps samtidigt som h(cid:228)nsyn tas till de betydande framsteg som redan kommer att ha n(cid:229)tts i slutet av den nuvarande programplaneringsperioden med st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna och Sammanh(cid:229)llningsfonden. S(cid:229)dana in- vesteringar b(cid:246)r str(cid:228)va efter att s(cid:228)nka transportkostnaderna, minska trafikstockningar, f(cid:246)rkorta restider och f(cid:246)rb(cid:228)ttra n(cid:228)tver- kens kapacitet, resultat och servicekvalitet inklusive s(cid:228)kerhet. Prioriteringar f(cid:246)r transportsektorn b(cid:246)r, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller de j(cid:228)mvikt mindre utvecklade regionerna, bidra till effektivitet, mellan olika transportmedel, tillg(cid:228)nglighet och h(cid:229)llbarhet enligt f(cid:246)ljande: (cid:151) Effektivitet: Trots de framsteg som n(cid:229)tts hittills, finns det ett fortsatt behov av att f(cid:246)rb(cid:228)ttra transportsystemens effek- tivitet. I m(cid:229)nga fall kommer detta att inbegripa modernise- ring och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av transportinfrastrukturen. Det (cid:228)r dock lika viktigt att fr(cid:228)mja b(cid:228)ttre f(cid:246)rvaltning av transport- systemet. Detta kan omfatta utveckling av s. k. Intelligent Transport Systems och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja samverkande driftsformer genom harmonisering av tekniska standarder. Slutresultatet b(cid:246)r vara integration av olika transports(cid:228)tt till enhetliga transportsystem f(cid:246)r gods- och passagerartrafik. (cid:151) J(cid:228)mvikt mellan olika transportmedel: F(cid:246)r n(cid:228)rvarande g(cid:229)r den st(cid:246)rsta delen av strukturfondernas och Sammanh(cid:229)ll- ningsfondens investeringar p(cid:229) transportomr(cid:229)det till v(cid:228)g- transportsektorn. Under n(cid:228)sta programplaneringsperiod finns utrymme f(cid:246)r att uppn(cid:229) b(cid:228)ttre j(cid:228)mvikt n(cid:228)r det g(cid:228)ller den tillg(cid:228)ngliga finansieringens f(cid:246)rdelning mellan olika transports(cid:228)tt. Det kr(cid:228)vs ocks(cid:229) balans mellan stora trans- portprojekt och sm(cid:229)skaliga lokala f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av trans- portsystemen. I allm(cid:228)nhet b(cid:246)r prioritet ges till utveckling av enhetliga intermodala och kombinerade transportsystem, inklusive utveckling av knutpunkter. (cid:151) Tillg(cid:228)nglighet: I till(cid:228)mpliga fall b(cid:246)r transportprogrammen avspegla behovet att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tilltr(cid:228)det till n(cid:228)ten i regio- nerna. F(cid:246)rutom st(cid:246)d f(cid:246)r att slutf(cid:246)ra de transeuropeiska n(cid:228)t- verken inom de st(cid:246)dber(cid:228)ttigade regionernas territorium, (cid:228)r de sekund(cid:228)ra f(cid:246)rbindelserna till dessa n(cid:228)tverk ocks(cid:229) viktiga. Slutligen m(cid:229)ste h(cid:228)nsyn alltid tas till de funktionshindrades behov n(cid:228)r det g(cid:228)ller tilltr(cid:228)de till transporter. (cid:151) H(cid:229)llbarhet: Gemenskapens finansiering inom transportsek- torn b(cid:246)r vara f(cid:246)rankrad i konsekventa strategier antagna av medlemsstaterna i syfte att uppn(cid:229) h(cid:229)llbara transportsystem. Detta inbegriper ovillkorligen b(cid:229)de en minskning av trans- porternas milj(cid:246)p(cid:229)verkan och en str(cid:228)van att alltmer utnyttja mer h(cid:229)llbara transportformer. I synnerhet m(cid:229)ste regionala utvecklingsprogram vara f(cid:246)renliga med gemenskapens (cid:229)ta- ganden att minska utsl(cid:228)ppen av v(cid:228)xthusgaser och detta kr(cid:228)ver s(cid:228)rskilda insatser inom v(cid:228)g- och flygtransportsekto- rerna. I de medlemsstater som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d fr(cid:229)n Samman- h(cid:229)llningsfonden kr(cid:228)vs s(cid:229) n(cid:228)ra samarbete som m(cid:246)jligt mellan detta bist(cid:229)nd och det som l(cid:228)mnas genom ERUF. Sammanh(cid:229)ll- ningsfonden spelar ocks(cid:229) en viktig roll i genomf(cid:246)randet av de transeuropeiska transportn(cid:228)tverken och s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller n(cid:228)tens korridorer och knutpunkter som kommer att f(cid:229) mycket p(cid:229) sammanh(cid:229)llningen. Att fokusera st(cid:246)det fr(cid:229)n Sammanh(cid:229)ll- ningsfonden p(cid:229) s(cid:229)dana projekt (cid:228)r en viktig prioritet. Utanf(cid:246)r de mindre utvecklade regionerna (cid:228)r gemenskapen i allm(cid:228)nhet v(cid:228)l utrustad med grundl(cid:228)ggande transportinfrastruk- tur, (cid:228)ven om det fins vissa landsbygdsomr(cid:229)den och andra om- r(cid:229)den d(cid:228)r terr(cid:228)ngen (cid:228)r s(cid:228)rskilt besv(cid:228)rlig och luckor finns kvar, liksom vissa brister i st(cid:228)dernas n(cid:228)t av allm(cid:228)nna transporter. Investering i transportinfrastruktur b(cid:246)r i s(cid:229)dana fall vara be- gr(cid:228)nsad och fr(cid:228)mst inriktas p(cid:229) sm(cid:229)skaliga projekt. I detta av- seende kan ERUF, i till(cid:228)mpliga fall i samarbete med EIB, foku- sera p(cid:229) f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: att bygga upp lokala f(cid:246)rbindelser f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra intraregionalt eller lokalt tilltr(cid:228)de, f(cid:246)rb(cid:228)ttra trans- portinfrastrukturens driftskompatibilitet, utveckla knutpunkter f(cid:246)r byte och omlastning mellan olika transports(cid:228)tt, och st(cid:246)dja allm(cid:228)nna transporter i st(cid:228)derna och regionerna. System som best(cid:229)r av olika transportmedel System med olika transportmedel spelar en viktig roll i m(cid:229)l 2-programmen i Nederl(cid:228)nderna. I Arnhem-Nijmegen omr(cid:229)- det, som ligger i provinsen Gelderland i (cid:246)stra delen av landet, innebar exempelvis det centrala l(cid:228)get och f(cid:246)rekoms- ten av n(cid:228)raliggande stora europeiska transportv(cid:228)gar att re- gionens transport- och distributionsfunktioner placerades i centrum f(cid:246)r dess utvecklingsstrategi. Programmets f(cid:246)rsta prioritet (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra effektiviteten inom regionens olika transportmedel. Denna punkt ingick i programmet f(cid:246)r perioden 1994(cid:150)1996 och (cid:229)terkom under den andra pro- gramplaneringsperioden 1997(cid:150)1999, n(cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rden bredda- des n(cid:229)got till att omfatta tillh(cid:246)rande infrastruktur inom transport-, distributions- och de logistiska sektorerna, inklu- sive utveckling och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av aff(cid:228)rsomr(cid:229)den omkring EuroTradePort. B. Energi: n(cid:228)tverk, effektivitet och f(cid:246)rnybara resurser Fr(cid:228)mjande av h(cid:229)llbar regional utveckling (cid:228)r avh(cid:228)ngig av en effektiv, diversifierad och konkurrenskraftig energisektor s(cid:229) att det blir m(cid:246)jligt att uppn(cid:229) s(cid:228)krare och mer flexibel energitill- g(cid:229)ng av h(cid:246)gre kvalitet och att s(cid:228)nka energikostnaderna. 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/5 I de mindre utvecklade regionerna b(cid:246)r strukturfondernas st(cid:246)d inriktas p(cid:229) f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: (cid:151) Energin(cid:228)t: Utveckling av infrastruktur f(cid:246)r energi(cid:246)verf(cid:246)ring bidrar till att minska s(cid:229)v(cid:228)l beroendet av en viss extern leverant(cid:246)r som effekterna av isoleringen, s(cid:228)rskilt i de mest avl(cid:228)gset bel(cid:228)gna omr(cid:229)dena. Prioriterade omr(cid:229)den (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r att slutf(cid:246)ra sammankopplingar, med s(cid:228)rskild tonvikt p(cid:229) de transeuropeiska n(cid:228)tverken, f(cid:246)rb(cid:228)ttra elektricitetsn(cid:228)ten och f(cid:228)rdigst(cid:228)lla och f(cid:246)rb(cid:228)ttra gas(cid:246)verf(cid:246)rings- och distributions- n(cid:228)ten. I synnerhet b(cid:246)r s(cid:229)dana sammankopplingar priorite- ras som kommer att bidra till att avreglera elektricitets- och gasmarknaderna och som kommer att drivas i enlighet med f(cid:246)rdragets konkurrensregler. (cid:151) Energieeffektivitet: Ett mer effektivt utnyttjande av energi m(cid:229)ste stimuleras genom teknik som kan leda till betydande allm(cid:228)nna kostnadsminskningar och minskad energiintensi- tet. I syfte att undvika on(cid:246)diga (cid:246)kningar av energiproduk- tionskapacitet b(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rderna inledningsvis inriktas p(cid:229) efter- fr(cid:229)gan. M(cid:229)linriktat st(cid:246)d kan utnyttjas f(cid:246)r att fr(cid:228)mja produk- tion av energisn(cid:229)l utrustning, uppmuntra sm(cid:229) och medels- tora f(cid:246)retag att skaffa denna, och fr(cid:228)mja anv(cid:228)ndning av s(cid:229)dan utrustning i hush(cid:229)llen och i offentliga byggnader. St(cid:246)d till i energisn(cid:229)l och nys- kapande teknik, s(cid:229)som kraftv(cid:228)rme eller kraftkylning, kan kopplas till frivilliga avtal, energirevision, utnyttjande av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r m(cid:228)rkning och spridande av b(cid:228)sta metoder. Investering i energisn(cid:229)l teknik kan med f(cid:246)rdel (cid:229)tf(cid:246)ljas av utbildnings(cid:229)tg(cid:228)rder. industrins investeringar (cid:151) F(cid:246)rnybar energi: Investeringar i f(cid:246)rnybar energi gynnar utveckling av lokala resurser och bidrar till minskat bero- ende av energiimport samtidigt som det skapar nya lokala arbetstillf(cid:228)llen. M(cid:229)linriktat st(cid:246)d skulle kunna anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rv(cid:228)rv av utrustning f(cid:246)r f(cid:246)rnybar energi i sm(cid:229)- och medelstora f(cid:246)retag, exempelvis inom turistsektorn, d(cid:228)r det finns betydande potential f(cid:246)r utnyttjande av f(cid:246)rnybar energi. I kommissionens vitbok om en gemenskapsstrategi och handlingsplan f(cid:246)r f(cid:246)rnybar energi, uppmanas medlems- staterna att s(cid:246)rja f(cid:246)r att minst 12 % av den totala budgeten f(cid:246)r delprogrammen inom energiomr(cid:229)det anv(cid:228)nds till att st(cid:246)dja f(cid:246)rnybar energi. Alternativ energik(cid:228)lla P(cid:229) (cid:246)n DØsirade (Guadeloupe) har 20 vindgeneratorer, var och en med en kapacitet p(cid:229) 25 kW, uppf(cid:246)rts p(cid:229) 270 meters h(cid:246)jd riktade mot (cid:246)ppna havet. H(cid:228)rmed kan man producera elektricitet genom vindkraft s(cid:229) att man kan tillgodose 80 % av (cid:246)ns behov. Denna installation, som (cid:228)r bel(cid:228)gen i ett turist- omr(cid:229)de, medf(cid:246)r ocks(cid:229) en (cid:229)rlig besparing p(cid:229) cirka 220 ton br(cid:228)nnolja och (cid:228)r milj(cid:246)v(cid:228)nlig eftersom den (cid:228)r tyst och inte f(cid:246)rorenar. Ett projekt f(cid:246)r f(cid:246)rnybar energi i (cid:214)sterrike Projekt som avser f(cid:246)rnybar energi har ing(cid:229)tt som en ny- i m(cid:229)nga program f(cid:246)r landsbygdsutveckling skapande del som medfinansierats av strukturfonderna. I exempelvis Salms (Tyrolen, (cid:214)sterrike) st(cid:246)djer programmet f(cid:246)r lands- bygdsutveckling en (cid:246)vergripande strategi f(cid:246)r f(cid:246)rnybar energi f(cid:246)r ett litet isolerat samh(cid:228)lle. Projektet innefattar ett system f(cid:246)r att producera v(cid:228)rme och elektricitet som baseras p(cid:229) br(cid:228)nning av (cid:246)verskottstr(cid:228)flis. F(cid:246)r framtida behov finns pla- ner p(cid:229) att installera solv(cid:228)rmesystem. Energin anv(cid:228)nds b(cid:229)de inom n(cid:228)ringsverksamhet (cid:150) i silos f(cid:246)r att lagra r(cid:229)varor (cid:150) och i hush(cid:229)llen. C. Telekommunikationer: mot informationssamh(cid:228)llet Informationssamh(cid:228)llets snabba utveckling har (cid:246)ppnat nya m(cid:246)j- ligheter till ekonomisk utveckling. Det har givit f(cid:246)retagen st(cid:246)rre valm(cid:246)jligheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller lokalisering och kan hj(cid:228)lpa regio- ner, inklusive avl(cid:228)gset bel(cid:228)gna och landsbygdskommuner, att locka till sig och beh(cid:229)lla verksamheter som ger viktiga bidrag till h(cid:246)gkvalitativa arbetstillf(cid:228)llen. En effektiv basinfrastruktur f(cid:246)r telekommunikationer (cid:228)r en vik- tig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till informationssamh(cid:228)llet. Offentligt st(cid:246)d spelar dock h(cid:228)r en mindre central roll (cid:228)n n(cid:228)r det g(cid:228)ller andra typer av infrastruktur f(cid:246)r ocks(cid:229) i mindre gyn- nade regioner (cid:228)r investeringar i telekommunikationssektorn i de flesta fall potentiellt l(cid:246)nsamma. ¯tg(cid:228)rder inom denna sektor b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:228)mst finansieras genom telekommunikationsf(cid:246)reta- gens egna resurser eller genom l(cid:229)n, eventuellt genom EIB. Utanf(cid:246)r de mindre utvecklade regionerna (cid:228)r gemenskapen i allm(cid:228)nhet v(cid:228)lf(cid:246)rsedd med infrastruktur f(cid:246)r energiproduktion. F(cid:246)ljaktligen tenderar investeringar p(cid:229) detta omr(cid:229)de att fokusera p(cid:229) sm(cid:229)skaliga innovativa infrastrukturprojekt. Prioriterade (cid:229)t- g(cid:228)rder omfattar investeringar f(cid:246)r att fr(cid:228)mja anv(cid:228)ndning av f(cid:246)r- nybar energi, investeringsst(cid:246)d f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)ppen av sva- veldioxid och koldioxid, energirevision, och fr(cid:228)mjande av effek- tiv energihush(cid:229)llning i sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, byar och st(cid:228)der. I detta sammanhang skulle lokala och regionala ener- giorgan kunna utnyttjas i h(cid:246)gre grad. st(cid:246)d till telekommunikationssektorn bed(cid:246)ms Om offentligt n(cid:246)dv(cid:228)ndigt m(cid:229)ste det ges enligt (cid:246)verblickbara regler som syftar till att f(cid:246)rhindra snedvridning av konkurrensen samtidigt som allm(cid:228)nna medel ansl(cid:229)s till omr(cid:229)den d(cid:228)r investeringar inte skulle g(cid:246)ras p(cid:229) marknadsvillkor. Offentligt st(cid:246)d (cid:228)r i allm(cid:228)nhet endast motiverat n(cid:228)r det inte finns n(cid:229)gra nya konkurrenskraftiga till- handah(cid:229)llare av fasta ledningar, om den befintliga infrastruk- turen inte kan klara modern standard i fr(cid:229)ga om tal- och data- kommunikation eller n(cid:246)dv(cid:228)ndiga investeringar f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra fasta n(cid:228)t inte annars skulle g(cid:246)ras. C 267/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 Utveckling av informationssamh(cid:228)llet (cid:228)r inte bara en fr(cid:229)ga om att tillhandah(cid:229)lla l(cid:228)mplig h(cid:229)rdvara utan om att integrera tek- niken i en enhetlig politik f(cid:246)r att utnyttja de ekonomiska, sociala och kulturella f(cid:246)rdelarna av kommunikations- och infor- mationsrevolutionen. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder som finansieras av strukturfonderna i s(cid:229) h(cid:246)g grad som m(cid:246)jligt utnyttja de verkliga aff(cid:228)rsf(cid:246)rdelar som informationssamh(cid:228)llet inneb(cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rings- livet, och s(cid:228)rskilt f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, och samtidigt stimulera och underl(cid:228)tta f(cid:246)r vanliga medborgare att utnyttja de nya informationsn(cid:228)ten. H(cid:228)rvid b(cid:246)r f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder ing(cid:229): (cid:151) Stimulans av nya tj(cid:228)nster och nyskapande till(cid:228)mp- ningar Viktiga omr(cid:229)den inkluderar elektroniskt handel och utnytt- jande av Internet som ett aff(cid:228)rsverktyg, inklusive utveckling av elektroniskt datautbyte, liksom till(cid:228)mpningar som under- l(cid:228)ttar distansarbete. H(cid:228)r finns ocks(cid:229) f(cid:246)rdelar att h(cid:228)mta f(cid:246)r offentliga myndigheter, s(cid:229)som elektroniskt tillhandah(cid:229)llande av offentliga tj(cid:228)nster och information. Parallellt med dessa insatser, kan medvetande- och kunskapsh(cid:246)jande (cid:229)tg(cid:228)rder inklusive breda genom pilot- och demonstrationsprojekt samr(cid:229)d n(cid:229) ut till stora delar av den lokala befolkningen. Teknologi(cid:246)verf(cid:246)ring och erfarenhetsutbyte mellan lokala myndigheter i fr(cid:229)gor som r(cid:246)r informationssamh(cid:228)llet och spridande av b(cid:228)sta metoder, kampanjer etc. (cid:228)r ocks(cid:229) viktiga. (cid:151) Utbildning av potentiella anv(cid:228)ndare Utbildning (cid:228)r ett centralt krav f(cid:246)r att bygga upp de f(cid:228)rdig- heter som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att f(cid:229) nya ekonomiska verksam- heter att blomstra och anv(cid:228)ndarna att utnyttja f(cid:246)rdelarna med informationssamh(cid:228)llet p(cid:229) ett optimalt s(cid:228)tt. Detta inbe- griper distansutbildning genom elektroniska hj(cid:228)lpmedel (multimediepaket, till(cid:228)mpningar f(cid:246)r kombinerad undervis- ning och underh(cid:229)llning etc. ). Det (cid:228)r ocks(cid:229) viktigt att genom utbildning h(cid:246)ja kunskapsniv(cid:229)n i n(cid:228)ringslivet. Offentligt st(cid:246)d till infrastrukturer f(cid:246)r telekommunikationer p(cid:229) en fri marknad I Irland r(cid:228)ckte det inte med att avregleringen av telekom- munikationsmarknaden skapade en konkurrensutsatt milj(cid:246) f(cid:246)r att garantera tillg(cid:229)ng till avancerad telekommunikations- infrastruktur, s(cid:229)som t. ex. bredband, i avl(cid:228)gset bel(cid:228)gna eller ol(cid:246)nsamma omr(cid:229)den. Detta motiverade att ERUF genom ett (cid:246)ppet anbudsf(cid:246)rfarande d(cid:228)r alla telekommunikationsleve- rant(cid:246)rer kunde delta p(cid:229) j(cid:228)mst(cid:228)lld basis, beviljade st(cid:246)d f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av infrastruktur i enlighet med vissa kri- terier som fastst(cid:228)lldes i f(cid:246)rv(cid:228)g. Detta konkurrensutsatta an- budsf(cid:246)rfarande s(cid:228)kerst(cid:228)llde att projekt som inte skulle ha genomf(cid:246)rts om de enbart hade bed(cid:246)mts enligt aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga kriterier, nu kunde verkst(cid:228)llas och innebar att avl(cid:228)gset be- l(cid:228)gna omr(cid:229)den fick m(cid:246)jlighet att till fullo ta del av infor- mationssamh(cid:228)llet. Den d(cid:228)rmed f(cid:246)ljande f(cid:246)rb(cid:228)ttringen av in- frastrukturen har inneburit att fler st(cid:228)der och byar nu kom- mer att kunna delta i informations(cid:229)ldern och kopiera fram- g(cid:229)ngen i Ennis, den f(cid:246)rsta staden i Irland som tr(cid:228)dde in i informationseran. Detta pilotprojekt inr(cid:228)ttades som ett f(cid:246)r- s(cid:246)k f(cid:246)r att se vad som h(cid:228)nder n(cid:228)r medborgare f(cid:229)r full till- g(cid:229)ng till avancerade kommunikationstj(cid:228)nster. Konkurrenskraftiga b(cid:246)nder genom telematik Genom ett litet men framg(cid:229)ngsrikt projekt i mellersta Fin- land som organiseras av kommunen Joutsa erbjuds cirka femtio lokala b(cid:246)nder utbildning och hj(cid:228)lp f(cid:246)r att b(cid:228)ttre utnyttja sina persondatorer. Beroende p(cid:229) f(cid:246)rkunskaper f(cid:229)r deltagarna grundutbildning eller mer avancerade kurser i databaserad f(cid:246)rvaltning, produktionsplanering och n(cid:228)tverks- uppbyggnad. Vissa av dem l(cid:228)r sig att kombinera arbetet inom lantbruket med distansarbete. Den totala budgeten f(cid:246)r detta ett(cid:229)rsprojekt (cid:228)r omkring 130 000 euro varav strukturfonderna finansierar 60 %. D. Milj(cid:246): Infrastruktur f(cid:246)r att s(cid:246)rja f(cid:246)r en milj(cid:246) av h(cid:246)g kvalitet I en rapport med titeln (cid:148)Europas milj(cid:246): den andra bed(cid:246)m- ningen(cid:148) som Europeiska milj(cid:246)byr(cid:229)n nyligen offentliggjort, kon- stateras att de flesta medlemsstater p(cid:229)tagligt har minskat sina utsl(cid:228)pp av (cid:228)mnen som inverkar negativt p(cid:229) milj(cid:246)n och m(cid:228)nni- skors h(cid:228)lsa. Milj(cid:246)n i gemenskapen hotas dock fortfarande, fr(cid:228)mst n(cid:228)r det g(cid:228)ller kvaliteten p(cid:229) vatten, luft och jord. Milj(cid:246)- infrastruktur m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r inr(cid:228)ttas eller f(cid:246)rb(cid:228)ttras, s(cid:228)rskilt i de mindre utvecklade regionerna, inte minst eftersom h(cid:246)gkvalita- tiv milj(cid:246)infrastruktur utg(cid:246)r en viktig faktor f(cid:246)r regional sam- h(cid:228)llsekonomisk utveckling. Strukturfonderna och Sammanh(cid:229)llningsfonden b(cid:246)r fr(cid:228)mst bidra till att de milj(cid:246)standarder som fastst(cid:228)lls i relevanta gemenskaps- direktiv uppfylls, och s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller vattenhush(cid:229)llning och avfallshantering. I de medlemsstater som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d enligt Sammanh(cid:229)llningsfonden b(cid:246)r det finnas total sam- ordning mellan st(cid:246)d fr(cid:229)n den fonden och fr(cid:229)n ERUF. Och slutligen, i omr(cid:229)den som ligger i frarozonen f(cid:246)r naturkatastro- fer s(cid:229)som (cid:246)versv(cid:228)mningar, b(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r f(cid:246)rebyggande skydd av allm(cid:228)nheten stimuleras. De s(cid:228)rskilda prioriteringarna n(cid:228)r det g(cid:228)ller sektorerna f(cid:246)r vat- tenhush(cid:229)llning och avfallshantering (cid:228)r under n(cid:228)sta program- planeringsperiod f(cid:246)ljande (cid:151) Vatten: inom denna sektor b(cid:246)r milj(cid:246)infrastrukturen s(cid:228)ker- st(cid:228)lla tillg(cid:229)ng till tillr(cid:228)ckliga m(cid:228)ngder dricksvatten samt in- samling, rening och utsl(cid:228)pp av avfallsvatten i t(cid:228)torter. Pro- ligga i linje med principerna i det f(cid:246)reslagna jekten skall ramdirektivet f(cid:246)r vattenresurser som ber(cid:228)knas antas under 1999. N(cid:228)r det g(cid:228)ller dricksvatten b(cid:246)rst(cid:246)rre tonvikt l(cid:228)ggas vid att h(cid:246)ja effektiviteten inom befintlig infrastruktur i syfte att begr(cid:228)nsa f(cid:246)rluster (l(cid:228)ckage) och att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten p(cid:229) det vatten som levereras till konsumenterna. 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/7 I samband med utformningen av system f(cid:246)r avfallsvatten i stadsomr(cid:229)den, m(cid:229)ste s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet riktas p(cid:229) f(cid:246)l- jande inslag: utsl(cid:228)ppspunkternas bel(cid:228)genhet och den inver- kan som utsl(cid:228)ppen har p(cid:229) milj(cid:246)n, h(cid:229)llbart bortskaffande av avloppsslam producerat vid vattenrening, samt hantering av s(cid:246)tvatten och regnvatten. En viktig fr(cid:229)ga n(cid:228)r det g(cid:228)ller vattentj(cid:228)nster (cid:228)r behovet av riktig priss(cid:228)ttning f(cid:246)r att avspegla den faktiska bristen och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) vatten. S(cid:228)rskild h(cid:228)nsyn b(cid:246)r tas till integre- rade vattenprojekt, vilka b(cid:246)r beakta vattenkvalitet s(cid:229)v(cid:228)l som vattenkvantitet p(cid:229) flodb(cid:228)ddsniv(cid:229)n, inklusive den transnatio- nella dimensionen. (cid:151) Avfallshantering: H(cid:228)ri ing(cid:229)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r omh(cid:228)ndertagande och bortskaffande av fast, hush(cid:229)lls-, industri- och farligt avfall enligt gemenskapens politik och lagstiftning (t. ex. ge- menskapens strategi f(cid:246)r avfallshantering, ramdirektivet om avfall, direktivet om farligt avfall, f(cid:246)rordningen om bortfors- ling av avfall etc. ). Finansiering av avfallsinfrastrukturer b(cid:246)r f(cid:246)lja den fastst(cid:228)llda ordningsf(cid:246)ljden f(cid:246)r principer: (cid:151) F(cid:246)rebyggande av avfallsproduktion och av de skadliga effekterna av denna, (cid:151) ¯tervinning av avfall genom (cid:229)tervinning, gare rening f(cid:246)r att minimera f(cid:246)rekomsten av fosfater, under (cid:229)rets (cid:246)vriga m(cid:229)nader lagras i en befintlig f(cid:228)rskvattenreser- voar. Vatten kommer sedan att h(cid:228)mtas fr(cid:229)n denna reservoar f(cid:246)r att anv(cid:228)ndas under perioder d(cid:229) vattenbrist r(cid:229)der p(cid:229) grund av torka. F(cid:246)rutom det milj(cid:246)intresse som projektets integrerade natur f(cid:246)ranleder, ger det slutligen ytterligare milj(cid:246)f(cid:246)rdelar eftersom avloppsvattnet inte l(cid:228)ngre sl(cid:228)pps ut i Medelhavet. Sanering av f(cid:246)rorenade platser F(cid:246)roreningen i de fem nya delstaterna och i (cid:214)stberlin har varit betydande. F(cid:246)roreningar av vatten, luft och mark har varit stora, s(cid:228)rskilt p(cid:229) grund av avsaknad av lagstiftnings- skydd och inriktning p(cid:229) kortsiktiga ekonomiska m(cid:229)l under det tidigare centralstyrda systemet. Uppgiften att sanera mil- j(cid:246)n (cid:228)r enorm. EU:s finansiella st(cid:246)d bidrar till att ta itu med de strukturproblem som uppkommer i vissa omr(cid:229)den och bidrar d(cid:228)rmed till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten p(cid:229) platserna. ¯tg(cid:228)rderna best(cid:229)r ofta av sanering och (cid:229)tervinning av in- dustri- och milit(cid:228)ranl(cid:228)ggningar. I Parchim (Mecklenburg- Vorpommern), har ERUF bidragit till sanering och omstruk- turering av (cid:246)vergivna milit(cid:228)ranl(cid:228)ggningar. ¯tg(cid:228)rden omfat- tade nedmontering av ett stort br(cid:228)nsleupplag och d(cid:228)refter f(cid:246)ljande rening och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av grundvattnet vid en f(cid:246)re detta milit(cid:228)rflygplats varvid nyskapande och kostnadseffek- tiv teknik utnyttjades. Genom (cid:229)tg(cid:228)rden har hoten mot mil- j(cid:246)n undanr(cid:246)jts och f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar skapats f(cid:246)r uppr(cid:228)ttandet av en f(cid:246)retagspark. (cid:151) ¯teranv(cid:228)ndning eller s(cid:228)ker slutf(cid:246)rvaring, begr(cid:228)nsad till avfall som det inte g(cid:229)r att (cid:229)tervinna. TILL˜MPNING AV PRINCIPEN F(cid:214)RORENAREN BETALAR Ett centralt inslag i avfallsdirektiven (cid:228)r det krav som st(cid:228)lls p(cid:229) medlemsstaterna att uppr(cid:228)tta avfallsplaner som omfattar hela deras territorium. Antagande av s(cid:229)dana planer, vari skall anges en strategi f(cid:246)r att n(cid:229) de konkreta m(cid:229)len i na- tionell och regional avfallspolitik, b(cid:246)r vara en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r all gemenskapsfinansiering av infrastrukturer f(cid:246)r avfalls- hantering. F(cid:246)retr(cid:228)de b(cid:246)r, n(cid:228)r det (cid:228)r milj(cid:246)m(cid:228)ssigt riktigt, ges till verksamheter som avser (cid:229)tervinning av material framf(cid:246)r (cid:229)tervinning av energi. F(cid:246)rorenade platser som gamla avfallsupplag och icke god- k(cid:228)nda vattenutsl(cid:228)pp utg(cid:246)r ett betydande hot mot milj(cid:246)n och m(cid:228)nskliga verksamheter. Medlemsstaterna b(cid:246)r ta itu med denna fr(cid:229)ga genom att genomf(cid:246)ra l(cid:228)mpliga sanerings- (cid:229)tg(cid:228)rder. Rening av avloppsvatten Ett intressant projekt f(cid:246)r insamling och rening av avlopps- vatten som delfinansieras i Cagliari, Sardinien, kombinerar tre viktiga inslag, n(cid:228)mligen (cid:229)tervinning, bevarande och mil- j(cid:246)f(cid:246)rdelar. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta m(cid:246)jligg(cid:246)r reningssystemet (cid:229)ter- anv(cid:228)ndning av Cagliaris avloppsvatten f(cid:246)r bevattning under sommarm(cid:229)naderna. F(cid:246)r det andra kan vattnet, efter ytterli- Det har tydligt slagits fast att principen f(cid:246)rorenaren betalar skall till(cid:228)mpas (cid:246)vergripande i genomf(cid:246)randet av all gemen- skapspolitik. Kommissionens f(cid:246)rslag till reform av struktur- fonderna och (cid:246)versyn av Sammanh(cid:229)llningsfonden omfattar d(cid:228)rf(cid:246)r best(cid:228)mmelser om till(cid:228)mpning av principen f(cid:246)rorena- ren betalar i fondernas verksamheter. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande varie- rar till(cid:228)mpningen av principen betydligt mellan medlems- staterna och utan en sammanh(cid:228)ngande och homogen ram som g(cid:228)ller hela gemenskapen, finns en risk f(cid:246)r olika be- handling i genomf(cid:246)randet av gemenskapens finansiering. Kommissionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r inom kort att i ett tekniskt dokument frist(cid:229)ende fr(cid:229)n dessa riktlinjer, l(cid:228)gga fram riktlin- jer f(cid:246)r till(cid:228)mpning av principen f(cid:246)rorenaren betalar. Till- l(cid:228)mpningen kommer att fungera fr(cid:228)mst genom olika stora st(cid:246)dsatser f(cid:246)r de olika typerna av infrastrukturverksamheter som finansieras genom Sammanh(cid:229)llningsfonden och struk- Inom andra (cid:229)tg(cid:228)rdsomr(cid:229)den, s(cid:229)som industri turfonderna. finns och jordbruk d(cid:228)r det ocks(cid:229) ett behov av att till(cid:228)mpa principen. finns negativ milj(cid:246)p(cid:229)verkan, De faktorer som ligger till grund f(cid:246)r riktlinjerna (cid:228)r f(cid:246)ljande: (cid:151) Ett system med olika st(cid:246)dsatser b(cid:246)r fr(cid:228)mjas, varigenom milj(cid:246)kostnader som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till omh(cid:228)ndertagande av f(cid:246)rorening eller f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder skall betalas av den som orsakar f(cid:246)roreningen. C 267/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 (cid:151) Till(cid:228)mpning av principen f(cid:246)rorenaren betalar m(cid:229)ste vara f(cid:246)renlig med m(cid:229)len f(cid:246)r ekonomisk och social samman- h(cid:229)llning. (cid:151) Utveckling av riktlinjerna b(cid:246)r ske gradvis och avse de olika infrastruktursektorer som omfattas av gemenskaps- finansiering. (cid:151) Riktlinjerna b(cid:246)r beakta samh(cid:228)llets godk(cid:228)nnande av de- bitering. (cid:151) Riktlinjerna b(cid:246)r beakta f(cid:246)rdragets best(cid:228)mmelser om var- samt och rationellt utnyttjande av naturresurserna, s(cid:228)r- skilt vatten och energi. Kommissionen kommer att prioritera utveckling av en gem- sam ram f(cid:246)r allm(cid:228)n till(cid:228)mpning av principen f(cid:246)rorenaren betalar inom all gemenskapspolitik. E. Forskning, teknisk utveckling och innovation: moderni- sering av produktionsbasen Omfattande verksamhet inom omr(cid:229)den f(cid:246)r forskning och tek- nisk utveckling (FoTU) samt nyskapande (cid:228)r viktiga inslag i produktionsmilj(cid:246)n i de mest konkurrenskraftiga regionala eko- nomierna. Strukturst(cid:246)det b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r alltmer prioritera fr(cid:228)m- jande av kapacitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller FoTU och innovation p(cid:229) ett integrerat s(cid:228)tt inom fondernas alla omr(cid:229)den. I allm(cid:228)nhet kom- mer de framg(cid:229)ngsrika regionerna att vara de som ser strategiskt p(cid:229) innovation och erbjuder f(cid:246)retagen hj(cid:228)lp att integrera sina egna resurser och sakkunskap med de som finns inom statliga organ, h(cid:246)gskolor, organisationer f(cid:246)r f(cid:246)retagsst(cid:246)d och andra f(cid:246)retag f(cid:246)r att p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt f(cid:246)rvalta ny teknik, forskning och utveckling samt produkt- och processinnovation. F(cid:246)r att FoTU och innovation skall kunna p(cid:229)verka den ekono- miska utvecklingen p(cid:229) ett mer effektivt s(cid:228)tt, och s(cid:228)rskilt i de mindre utvecklade regionerna, under n(cid:228)sta planeringsperiod kr(cid:228)vs tydligt angivna politiska prioriteringar inom vart och ett av f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: (cid:151) Fr(cid:228)mjande av innovation: En l(cid:229)ng rad m(cid:229)linriktade verk- samheter b(cid:246)r ing(cid:229), inklusive nya former av finansiering (t. ex. riskkapital) f(cid:246)r att stimulera ig(cid:229)ngs(cid:228)ttning, bieffekter och innovativ utveckling, specialiserade f(cid:246)retagstj(cid:228)nster, tek- nologi(cid:246)verf(cid:246)ring och tillh(cid:246)rande tj(cid:228)nster, (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att stimulera produktivt samspel mellan f(cid:246)retag och h(cid:246)gskolor/ forskningsinstitut, b(cid:228)ttre utnyttjande av informationsteknik f(cid:246)r kommersiellt bruk och samh(cid:228)llsnytta och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att uppmuntra sm(cid:229) f(cid:246)retag att genomf(cid:246)ra FoTU f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. (cid:151) Uppr(cid:228)ttande av n(cid:228)tverk och industriellt samarbete: Det kunskapsfl(cid:246)de som sker genom teknologi(cid:246)verf(cid:246)ring och spridande av ny teknik (cid:228)r ocks(cid:229) ett viktigt bidrag f(cid:246)r att h(cid:246)ja regional konkurrenskraft. Strukturfonderna b(cid:246)r hj(cid:228)lpa s(cid:228)rskilt de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagen att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till de f(cid:228)rdigheter de beh(cid:246)ver f(cid:246)r att kunna v(cid:228)xa och f(cid:246)r att st(cid:228)rka de industriella och kommersiella sammanhang och f(cid:246)rs(cid:246)rjningskedjor som de ing(cid:229)r i. Samspelet med gemen- skapen och internationella n(cid:228)tverk som (cid:228)r specialiserade p(cid:229) FoTU och innovation b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttras ytterligare. (cid:151) Utveckling av m(cid:228)nsklig f(cid:246)rm(cid:229)ga: Inom omr(cid:229)det f(cid:246)r FoTU och innovation m(cid:229)ste uppm(cid:228)rksamhet riktas p(cid:229) livsl(cid:229)ngt l(cid:228)rande och fortl(cid:246)pande f(cid:246)rb(cid:228)ttring av f(cid:228)rdigheter och f(cid:246)r- m(cid:229)ga. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens behov, (cid:228)r det viktigt att f(cid:246)rvaltningsutvecklingsprogram in- f(cid:246)rs f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa dem att ta upp ny teknik och tillh(cid:246)rande organisationsmetoder. Regionens utbud av utbildnings- och fortbildningsm(cid:246)jligheter avg(cid:246)r om innovationsniv(cid:229)erna skall kunna f(cid:246)rb(cid:228)ttras. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r program f(cid:246)r utbildning och r(cid:246)rlighet f(cid:246)r akademiker, f(cid:246)retagsledare, vetenskapsm(cid:228)n och ingenj(cid:246)rer prioriteras. (cid:151) Konsolidering av (cid:229)tg(cid:228)rder som r(cid:246)r FoTU och innova- tion genom effektiv politisk ledning: Parallellt med de prioriteringar som n(cid:228)mnts ovan kr(cid:228)vs ocks(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttrad po- litisk ledning. Resultatinriktade program skulle kunna inf(cid:246)- ras i syfte att (cid:246)ka effektivitet och kvalitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)d till FoTU och innovation. Statistiska instrument p(cid:229) regional niv(cid:229) b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttras. Nya leveransmetoder som utnyttjar po(cid:228)ngsystem och m(cid:229)ttstockar skulle kunna (cid:246)verv(cid:228)gas f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra st(cid:246)dets effektivitet p(cid:229) ett systematiskt s(cid:228)tt. Uppr(cid:228)ttande av n(cid:228)tverk f(cid:246)r teknisk utveckling Ett n(cid:228)tverk som best(cid:229)r av (cid:229)tta teknikcenter (Baskien) har sedan 1992 erh(cid:229)llit st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF och ESF f(cid:246)r ink(cid:246)p av utrustning och f(cid:246)r forskningsprojekt. Verksamheterna r(cid:246)r information/telekom- tillverkning, f(cid:246)ljande sex sektorer: munikationer, materialteknik, milj(cid:246)/(cid:229)tervinning, industriell bioteknik och energi. I n(cid:228)tverket ing(cid:229)r (cid:229)rligen 1 100 fors- kare, av vilka cirka en femtedel erh(cid:229)ller st(cid:246)d, och 450 forsk- ningsprojekt. Syssels(cid:228)ttningen i tillh(cid:246)rande f(cid:246)retag uppg(cid:229)r till cirka 1 700 arbetstillf(cid:228)llen. Innovationsrevision Inom ramen f(cid:246)r en regional innovationsstrategi (Regional Innovation Strategy, RIS), utf(cid:246)rde 350 f(cid:246)retag i Wales en (cid:148)innovationsrevision(cid:148) med hj(cid:228)lp av f(cid:246)retagstj(cid:228)nster och (cid:246)ver 600 organisationer ingick i denna process. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt iden- tifierades n(cid:228)stan 70 nya projekt och strukturfondernas m(cid:229)l 2-program f(cid:246)r 1997(cid:150)1999 i industriella s(cid:246)dra Wales omfat- tar nu n(cid:228)stan 56 miljoner euro f(cid:246)r innovationsrelaterade projekt. 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/9 II. Konkurrenskraftiga f(cid:246)retag f(cid:246)r att skapa arbetstillf(cid:228)llen En f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r skapande av varaktiga arbetstillf(cid:228)llen och d(cid:228)rmed f(cid:246)r regional ekonomisk utveckling (cid:228)r att konkurrens- kraftiga f(cid:246)retag skapas eller expanderar. Alla strukturfonder bidrar till detta m(cid:229)l i de regioner som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d enligt m(cid:229)l 1 och 2, medan Europeiska socialfonden bidrar inom hela unionens territorium. Samtidigt som alla syssels(cid:228)tt- ningsk(cid:228)llor (cid:228)r viktiga b(cid:246)r den allt st(cid:246)rre roll som tj(cid:228)nstesek- torn, vilken har st(cid:229)tt f(cid:246)r st(cid:246)rre delen av syssels(cid:228)ttningstillv(cid:228)xten netto i unionen under senare (cid:229)r, spelar avspeglas i gemenska- pens program. M(cid:229)nga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att st(cid:246)dja f(cid:246)retag kommer att inbegripa beviljande av ekonomiskt st(cid:246)d eller andra f(cid:246)rdelar till f(cid:246)retag som sysslar med kommersiell verksamhet. I dessa fall b(cid:246)r pro- gramansvariga myndigheter se till att det st(cid:246)d som beviljas (cid:228)r f(cid:246)renligt med gemenskapens konkurrensregler. A. F(cid:246)retagsst(cid:246)d: prioritering av SMF St(cid:246)d som ges inom ramen f(cid:246)r strukturfonderna i syfte att inriktas p(cid:229) stimulera den produktiva sektorn m(cid:229)ste s(cid:228)rskilt sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (SMF) samtidigt som de stora f(cid:246)- retagens behov inte f(cid:246)rsummas, s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till de n(cid:228)ra band som ofta finns mellan dem och SMF. F(cid:246)ljande priorite- ringar g(cid:228)ller f(cid:246)r strukturfondernas f(cid:246)retagsst(cid:246)d: (cid:151) St(cid:246)d i form av kapitaltillskott minskar i betydelse: F(cid:246)r att utveckla f(cid:246)retagssektorn i allm(cid:228)nhet och stimulera etablering och utveckling av SMF i synnerhet, kr(cid:228)vs att de programansvariga myndigheterna vidtar en l(cid:229)ng rad olika (cid:229)tg(cid:228)rder. Av tradition har tonvikten legat p(cid:229) kapitaltillskott, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)llt att stimulera inre investeringar. I fram- tiden b(cid:246)r kapitaltillskott och s(cid:228)rskilt s(cid:229)dana som finansieras genom strukturfonderna, spela en mindre roll. N(cid:228)r det g(cid:228)l- ler den nuvarande programperioden (cid:228)r det i detta samman- hang v(cid:228)rt att notera fallet med Irland d(cid:228)r ERUF:s st(cid:246)d till inre investeringar upph(cid:246)rde 1998. Alternativa finansieringsk(cid:228)llor s(cid:229)som (cid:229)terbetalningspliktiga f(cid:246)rskott, riskkapital, l(cid:229)nekapital och r(cid:246)relsekapital, (cid:246)msesi- diga garantisystem etc. b(cid:246)r fr(cid:228)mjas (se ruta om finansie- ringsteknik nedan). Dubblering av st(cid:246)dsystem riktade till f(cid:246)retag, och s(cid:228)rskilt SMF, b(cid:246)r emellertid undvikas och detta kan kr(cid:228)va viss rationalisering i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra effektivi- teten. i de mindre effektiviteten inom leveranssystemet s(cid:228)rskilt utvecklade regionerna eller de som har en svag f(cid:246)retagstra- dition rekommenderas f(cid:246)ljande principer: (cid:151) Eftersom s(cid:229) m(cid:229)nga olika typer av f(cid:246)retag h(cid:246)r till grup- pen SMF b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttrad m(cid:229)linriktning med h(cid:228)nsyn till de s(cid:228)rskilda behoven inom varje kategori eller sektor av SMF prioriteras. Integrerade och tydligt identifierbara st(cid:246)dpaket f(cid:246)r SMF b(cid:246)r utvecklas och innefatta (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229)som l(cid:228)ttare tillg(cid:229)ng till finansiering, (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r f(cid:246)re- tagsst(cid:246)d och utbildning och b(cid:246)r anpassas till de behov som SMF har i de olika stadierna av f(cid:246)retagens livscykel (ig(cid:229)ngs(cid:228)ttning, tillv(cid:228)xt eller (cid:246)verf(cid:246)ring). Detta kr(cid:228)ver att ESF:s och ERUF:s (cid:229)tg(cid:228)rder integreras. St(cid:246)d b(cid:246)r ocks(cid:229) m(cid:229)linriktas p(cid:229) mikrof(cid:246)retag och p(cid:229) s(cid:228)rskilda grupper, s(cid:229)som unga eller kvinnliga f(cid:246)retagsledare eller de som kommer fr(cid:229)n mindre gynnade grupper. Slutligen b(cid:246)r gemenskapsprogrammen st(cid:246)dja nya produkter och me- toder, och detta kan inbegripa st(cid:246)d till skapandet av grupper av SMF inom s(cid:228)rskilda f(cid:246)retagssektorer. (cid:151) N(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r m(cid:246)jligt b(cid:246)r st(cid:246)det inriktas p(cid:229) kompetensomr(cid:229)- den d(cid:228)r den ber(cid:246)rda regionen har en realistisk m(cid:246)jlighet att str(cid:228)va mot en viss grad av specialisering och kon- kurrensf(cid:246)rdel. Emellertid kommer ett antal sektorer av allm(cid:228)n betydelse att prioriteras i n(cid:228)stan alla regioner. Dessa sektorer omfattar informationssamh(cid:228)llet, och tj(cid:228)nstesektorn i allm(cid:228)nhet, mot bakgrund av dessa om- r(cid:229)dens vikt f(cid:246)r skapande av arbetstillf(cid:228)llen. Den tillhan- dah(cid:229)ller avs(cid:228)ttning f(cid:246)r lokal produktion exempelvis inom hantverkssektorn, bidrar till att bevara de lokala samh(cid:228)llenas struktur och bidrar rent allm(cid:228)nt i bety- dande grad till att skapa arbetstillf(cid:228)llen. (cid:151) En (cid:246)vergripande strategi f(cid:246)r att utveckla produktions- sektorn kan inte bortse ifr(cid:229)n det (cid:246)msesidiga beroende som pr(cid:228)glar f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan st(cid:246)rre och mindre f(cid:246)- retag. St(cid:246)d till stora f(cid:246)retag b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r forts(cid:228)tta men knytas till det merv(cid:228)rde de ger den regionala ekonomin, s(cid:228)rskilt genom n(cid:228)tverk som uppr(cid:228)ttas med andra f(cid:246)re- tag och i synnerhet med SMF. Strategier f(cid:246)r utveckling av m(cid:228)nskliga resurser b(cid:246)r m(cid:229)linriktas p(cid:229) produktivitets- (cid:246)kningar inom s(cid:229)dana n(cid:228)tverk. (cid:151) Tillhandah(cid:229)llandet av st(cid:246)det f(cid:246)rb(cid:228)ttras: St(cid:246)rre uppm(cid:228)rk- samhet b(cid:246)r ocks(cid:229) l(cid:228)ggas vid de kvalitativa och organisato- riska aspekterna, s(cid:228)rskilt systemen f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av st(cid:246)d och den allm(cid:228)nna produktionsmilj(cid:246)n. I syfte att h(cid:246)ja (cid:151) Som en allm(cid:228)n regel b(cid:246)r g(cid:228)lla att om avtalsvillkoren f(cid:246)r st(cid:246)det, antingen det g(cid:228)ller en given verksamhets art eller varaktighet, inte uppfylls skall (cid:229)terbetalning av hela eller en del av kapitaltillskottet beg(cid:228)ras. D(cid:228)rtill skall gemen- skapsmedel i allm(cid:228)nhet inte anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att underl(cid:228)tta (cid:246)verf(cid:246)ring av produktion eller andra installationer inom unionens territorium. C 267/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 (cid:151) Den privata sektorns medverkan i formulering av stra- tegier efterstr(cid:228)vas: S(cid:229)som utv(cid:228)rderingar av tidigare bi- st(cid:229)nd har visat, kan kvaliteten p(cid:229) program f(cid:246)r utveckling av SMF-sektorn f(cid:246)rb(cid:228)ttras om dessa program utarbetas och genomf(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r ett brett partnerskap som om- fattar f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r privata f(cid:246)retag och organisationer f(cid:246)r f(cid:246)retagstj(cid:228)nster. Utnyttjandet av forskningsresultat p(cid:229) basis av samarbete mellan f(cid:246)retag och universitet b(cid:246)r p(cid:229) liknande s(cid:228)tt bygga p(cid:229) ett brett partnerskap (se ovan, del I. E). som finansieras fr(cid:229)n gemenskapens budget genom att i st(cid:246)r- sta m(cid:246)jliga m(cid:229)n utnyttja privata finansieringsk(cid:228)llor, s(cid:228)rskilt riskkapital och offentlig-privata partnerskap, som ett s(cid:228)tt b(cid:229)de att ut(cid:246)ka de resurser som finns tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r inve- steringar och att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att den privata sektorns sakkun- skap utnyttjas n(cid:228)r det g(cid:228)ller det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket programmen drivs. Fr(cid:229)nsett direkt st(cid:246)d till f(cid:246)retag i form i av investeringsst(cid:246)d och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r f(cid:246)retagsst(cid:246)d, b(cid:246)r (cid:246)kande betoning l(cid:228)ggas vid ar- betskraftens f(cid:228)rdigheter i allm(cid:228)nhet. Detta inneb(cid:228)r tydlig iden- tifiering av nuvarande och framtida flaskhalsar p(cid:229) den regio- nala arbetsmarknaden (brist p(cid:229) s(cid:228)rskilda f(cid:228)rdigheter) samt av risker f(cid:246)r frist(cid:228)llningar och arbetsl(cid:246)shet som m(cid:229)ste bem(cid:246)tas i ett tidigt skede. Dessa fr(cid:229)gor behandlas mer utf(cid:246)rligt i del 2 nedan. St(cid:246)dsystem f(cid:246)r mikrof(cid:246)retag I Portugal har programmet Fr(cid:228)mjande av regional utveck- ling (Promotion of regional development (PPDR)) finansierat ett st(cid:246)dsystem f(cid:246)r mikrof(cid:246)retag kallat RIME, vars m(cid:229)l (cid:228)r att st(cid:246)dja skapandet av arbetstillf(cid:228)llen i lokala samh(cid:228)llen som drabbats av avflyttningen fr(cid:229)n landsbygden och s(cid:228)rskilda utvecklingsproblem. Systemet syftar till att skapa eller mo- dernisera mikrof(cid:246)retag och sm(cid:229) f(cid:246)retag. Det prioriterar pro- jekt inom omr(cid:229)dena hantverksindustri, lokala tj(cid:228)nster och kvarterstj(cid:228)nster, landsbygdsturism och ekologi. Samarbete mellan stora och sm(cid:229) f(cid:246)retag Plato-projektet i m(cid:229)l 2-omr(cid:229)det Turnhout (Belgien) omfattar utl(cid:229)ning av chefer eller (cid:148)skydds(cid:228)nglar(cid:148) fr(cid:229)n stora f(cid:246)retag till SMF, och s(cid:228)rskilt till nya f(cid:246)retag s(cid:229) att de kan dra f(cid:246)rdel av dessa chefers st(cid:246)rre erfarenhet och kunskap. De utbildade cheferna fr(cid:229)n stora f(cid:246)retag har erbjudit hj(cid:228)lp inom omr(cid:229)den som t(cid:228)cker allt fr(cid:229)n marknadsf(cid:246)ringsr(cid:229)d till utbyggnadsstra- tegi. 265 SMF deltog under perioden 1996(cid:150)1998. Hj(cid:228)lp erbj(cid:246)ds b(cid:229)de inom ramen f(cid:246)r workshops och genom mer informella individuella kontakter. Detta projekt har varit s(cid:229) framg(cid:229)ngsrikt att det nyligen utvidgades till f(cid:246)retag i flera andra l(cid:228)nder s(cid:229)som Nederl(cid:228)nderna och Irland. Det har pla- cerat sig bland de allra b(cid:228)sta projekten n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skapa arbetstillf(cid:228)llen vilka nu t(cid:228)vlar inom den s. k. Job Chal- lenge som anordnas av Europeiska kommissionen. FINANSIERINGSL(cid:214)SNINGAR De nya f(cid:246)rordningarna om strukturfonderna betonar beho- vet att uppn(cid:229) b(cid:228)sta h(cid:228)vst(cid:229)ngseffekt fr(cid:229)n de verksamheter Riskkapital. Medlemsstaterna kommer att uppmuntras att (cid:228)gna s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet (cid:229)t att f(cid:246)lja resultaten s(cid:229) att de mer i detalj kan bed(cid:246)ma f(cid:246)ljande inslag: det bidrag som system f(cid:246)r finansieringsteknik ger till regional utveckling, den privata sektorns medverkan f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa till att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla projektens varaktighet, f(cid:246)rvaltning som sk(cid:246)ts av obe- roende yrkesverksamma som sj(cid:228)lva fattar l(cid:246)pande beslut, strikta projekturvalskriterier som st(cid:246)djer regionala utveck- lingsm(cid:229)l och finansiellt st(cid:246)d som skall kopplas till tillhan- dah(cid:229)llande av r(cid:229)dgivning och olika finansieringsinstrument till SMF i syfte att f(cid:246)rse dem med flexibelt och kontinuerligt st(cid:246)d under de olika stadierna i deras utveckling. I l(cid:228)mpliga fall kan st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska investeringsfonden beg(cid:228)ras. Inom (cid:229)tg(cid:228)rden Invest (Hainaut), tillhandah(cid:229)ller fyra riskkapi- talfonder startkapital eller kapital f(cid:246)r att s(cid:228)tta ig(cid:229)ng nya verksamheter samt f(cid:246)r att utveckla och diversifiera befintliga f(cid:246)retag. Dessa fonder kan ocks(cid:229) f(cid:246)rse f(cid:246)retag med de resur- ser de beh(cid:246)ver f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra investeringar eller genom- f(cid:246)ra resultat av industriforskning eller tekniska innovations- processer. Fonderna kan ocks(cid:229) ge st(cid:246)d (cid:246)ver gr(cid:228)nsen genom medverkan i interregionala projekt, inr(cid:228)ttande av interregio- nala f(cid:246)retag etc. St(cid:246)det har formen av kapitalinnehav, l(cid:229)n och utf(cid:228)rdande av konvertibler. Produkterna anpassas till varje enskilt fall f(cid:246)r att fylla de s(cid:228)rskilda behov som varje f(cid:246)retag har. Offentlig-privata partnerskap. Den privata sektorns medver- kan st(cid:229)r i direkt f(cid:246)rh(cid:229)llande till m(cid:246)jligheterna till l(cid:228)mplig avkastning, med godtagbar riskniv(cid:229). Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att den privata sektorn medverkar s(cid:229) tidigt som m(cid:246)jligt, s(cid:228)rskilt i planeringsstadiet i infrastrukturprojekt, att projektrisker f(cid:246)rdelas till dem som b(cid:228)st kan klara av dem s(cid:229)som tydligt anges i avtalshandlingarna, att de medborgare som direkt p(cid:229)verkas av systemet verkligen r(cid:229)dfr(cid:229)gas och medverkar innan systemet utformas i detalj, att det allm(cid:228)nnas intresse skyddas p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt genom avtal eller lagstiftning, att gemenskapens krav n(cid:228)r det g(cid:228)ller offentlig upphandling och konkurrens respekteras och att man f(cid:246)renar kravet att ERUF-(cid:229)taganden g(cid:246)rs inom den period som omfattas av det finansiella perspektivet med det faktum att den offent- liga/privata motpartens utgifter vanligtvis kommer att ligga klart utanf(cid:246)r denna period. Om s(cid:229) kr(cid:228)vs kan kommissionen utarbeta ett tekniskt dokument som illustrerar m(cid:246)jlig an- v(cid:228)ndning av denna finansieringsmetod. 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/11 Ett tydligt exempel p(cid:229) framg(cid:229)ngsrikt offentlig-privat part- nerskap (cid:228)r byggandet av bron Vasco da Gama (Portugal). Detta projekt, som syftar till att uppr(cid:228)tta en andra (cid:246)verfart (cid:246)ver floden Tejo i Lissabon, kostar cirka 900 miljoner euro och inleddes p(cid:229) basis av ett koncessionsavtal att bygga, (cid:228)ga, driva och (cid:246)verf(cid:246)ra. Koncessionen beviljades till Lusoponte, som (cid:228)r ett samriskf(cid:246)retag d(cid:228)r portugisiska, franska och brit- tiska byggnadsf(cid:246)retag ing(cid:229)r. Enligt koncessionsvillkoren skall Lusoponte f(cid:246)rutom att bygga bron, driva den i h(cid:246)gst 33 (cid:229)r innan (cid:228)garskapet (cid:246)verf(cid:246)rs till regeringen. Koncessionen om- fattar ocks(cid:229) att Lusoponte skall driva och underh(cid:229)lla den befintliga (cid:148)25 april(cid:148)-bron. Projektet finansieras av Samman- h(cid:229)llningsfonden, EIB och aktie(cid:228)garna varvid den portugi- siska regeringens bidrag sker i form av (cid:246)verf(cid:246)ring av avgif- ter fr(cid:229)n den befintliga bron. B. Tj(cid:228)nster f(cid:246)r f(cid:246)retagsst(cid:246)d: att hj(cid:228)lpa till att skapa och utveckla f(cid:246)retag Den betydelse som tj(cid:228)nster f(cid:246)r f(cid:246)retagsst(cid:246)d har f(cid:246)r att f(cid:246)retag, och s(cid:228)rskilt SMF, med framg(cid:229)ng skall skapas, v(cid:228)xa och (cid:246)ver- f(cid:246)ras (cid:228)r v(cid:228)l k(cid:228)nd. S(cid:229)dana tj(cid:228)nster g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r f(cid:246)retagen att st(cid:228)rka konkurrenskraften och f(cid:246)rb(cid:228)ttra f(cid:246)m(cid:229)gan att finna nya marknader. De bidrar ocks(cid:229) till att skapa likv(cid:228)rdiga f(cid:246)r- uts(cid:228)ttningar p(cid:229) omr(cid:229)den som (cid:228)r viktiga f(cid:246)r att (cid:246)ppna upp den inre marknaden, s(cid:229)som offentlig upphandling, d(cid:228)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag potentiellt kan spela en nyckelroll. ¯tg(cid:228)rder enligt strukturfonderna f(cid:246)r att st(cid:246)dja s(cid:229)dana tj(cid:228)nster b(cid:246)r innefatta st(cid:246)d till teknologi(cid:246)verf(cid:246)ring, marknadsf(cid:246)ring och avser organisation och ledning samt st(cid:246)d till inr(cid:228)ttande och utveckling av finansiella instrument s(cid:229)som startkapital, (cid:246)msesi- diga borgensf(cid:246)retag etc. F(cid:246)ljande omr(cid:229)den b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r priorite- ras: (cid:151) Identifiering av f(cid:246)retagens behov: Detta omfattar identi- fiering av den typ av tj(cid:228)nster som skall utvecklas och av de organ som b(cid:228)st kan fylla f(cid:246)retagens behov och st(cid:246)dja dem i genomf(cid:246)randet av deras utvecklingsplaner. SMF:s tenderar att f(cid:246)redra ett enda organ som fungerar som f(cid:246)rsta kon- taktpunkt d(cid:228)r de kan inh(cid:228)mta information och r(cid:229)d om m(cid:246)jligheter till st(cid:246)d samt uppr(cid:228)tta kontakter med andra specialiserade organ. Om dessa organ skall kunna ge effek- tivt bist(cid:229)nd, m(cid:229)ste m(cid:229)linriktad och skr(cid:228)ddarsydd infor- mation och tj(cid:228)nster f(cid:246)r SMF tillsammans med l(cid:228)mplig r(cid:229)d- givning finnas att tillg(cid:229). (cid:151) Utnyttjande av synergier: Det finns ett s(cid:228)rskilt utrymme f(cid:246)r ut(cid:246)kad samverkan mellan servicecenter, teknologi(cid:246)ver- f(cid:246)ringscenter, forskningscenter etc. , vilka ofta agerar p(cid:229) ett okoordinerat s(cid:228)tt. Samarbete kan bidra till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten p(cid:229) de tj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls, s(cid:228)rskilt genom effektiv utbildning av perso- teknikparker, universitet, nalen och spridande av b(cid:228)sta metoder (inklusive via Inter- net) samt stimulans till stark kundinriktning. (cid:151) F(cid:246)rst(cid:228)rkning av det internationella samarbetet: Denna prioritering syftar till att fr(cid:228)mja f(cid:246)retagssamarbete f(cid:246)r att utveckla verksamheternas europeiska och internationella in- slag i syfte att bygga upp en starkare position p(cid:229) den inre marknaden. Liksom offentligt f(cid:246)retagsst(cid:246)d, ger den privata f(cid:246)retagstj(cid:228)ns- tesektorn, som best(cid:229)r av data- och marknadsf(cid:246)ringstj(cid:228)nster, tekniska, rekryterings- och andra branschinriktade och kom- mersiella tj(cid:228)nster, ett viktigt bidrag n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:246)rb(cid:228)ttra f(cid:246)retagens konkurrenskraft, samtidigt som den sj(cid:228)lv st(cid:229)r f(cid:246)r betydande arbetstillf(cid:228)llen (denna sektor uppskattas st(cid:229) f(cid:246)r 10 % av den totala syssels(cid:228)ttningen i unionen). F(cid:246)retagstj(cid:228)nster har haft en tendens att koncentreras till de mer v(cid:228)lm(cid:229)ende och centralt bel(cid:228)gna regionera, eftersom det (cid:228)r i dessa omr(cid:229)den som efterfr(cid:229)gan p(cid:229) s(cid:229)dana tj(cid:228)nster har varit starkast. Program inom strukturfonderna b(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:246)ka identifiera hindren f(cid:246)r en j(cid:228)mnare f(cid:246)rdelning vad avser tillg(cid:229)ng till f(cid:246)re- tagstj(cid:228)nster. ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att uppn(cid:229) detta kan inkludera identi- fiering av efterfr(cid:229)gan p(cid:229) f(cid:246)retagstj(cid:228)nster i regionerna, utveck- ling av l(cid:228)mpliga m(cid:228)nskliga resurser och fr(cid:228)mjande av infor- mationssamh(cid:228)llet som ett instrument f(cid:246)r f(cid:246)retagsst(cid:246)d. Praktiskt f(cid:246)retagsst(cid:246)d Provnings- och certifieringscentret f(cid:246)r bilsektorn, IDIADA, (Katalonien), utvecklades (byggnation och utrustning) med hj(cid:228)lp av st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF-programmen som genomf(cid:246)rts i denna region sedan 1992. Centret best(cid:229)r av provningsbanor och laboratorier som ger f(cid:246)retag m(cid:246)jlighet att prova sina produkters prestanda och s(cid:228)kerhet samt godk(cid:228)nna delar och fordon. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande anv(cid:228)nder (cid:246)ver 275 f(cid:246)retag dessa anl(cid:228)ggningar som syssels(cid:228)tter 150 m(cid:228)nniskor. 150 f(cid:246)retags- och innovationscentra: integrerade tj(cid:228)nster f(cid:246)r skapande av f(cid:246)retag Ungef(cid:228)r 150 f(cid:246)retags- och innovationscentrer (Business and Innovation Centres, BIC) bedriver med framg(cid:229)ng organisato- riska modeller f(cid:246)r helt(cid:228)ckande system f(cid:246)r f(cid:246)retagsst(cid:246)d f(cid:246)r ig(cid:229)ngs(cid:228)ttande och utveckling av nyskapande f(cid:246)retag. Base- rade p(cid:229) offentlig-privata och lokala-regionala partnerskap fungerar dessa centrer som kontaktyta mellan f(cid:246)retagens behov och utbudet av specialiserade tj(cid:228)nster i regionerna. De bidrar ocks(cid:229) till f(cid:246)retagens internationalisering (mark- nadsf(cid:246)ring, interregionalt samarbete). Spridning av s(cid:229)dana centrer till alla omr(cid:229)den som erh(cid:229)ller st(cid:246)d och mer intensivt utnyttjande av dem vid genomf(cid:246)randet av regionala pro- gram skulle bidra till att ytterligare sprida goda metoder inom omr(cid:229)det f(cid:246)r skapande och utveckling av f(cid:246)retag. F(cid:246)- retags- och innovationscentrumen (cid:228)r genom samarbetsavtal l(cid:228)nkade till andra gemenskapsn(cid:228)tverk s(cid:229)som Teknikf(cid:246)rmed- lingscentrer, EuroInfoCenters eller LEADER-initiativets LAG- grupper. C 267/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 89 Territoriella syssels(cid:228)ttningspakter Ett tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt baserat p(cid:229) strategi och partnerskap (cid:229)ter- finns i de flesta handlingsplaner i de 89 territoriella syssel- s(cid:228)ttningspakter som t(cid:228)cker n(cid:228)stan 10 % av EU:s befolkning. (Forges de Clabecq) Syssels(cid:228)ttningspakten i West-Brabant resulterade i ett integrerat projekt som k(cid:228)nnetecknades av ett mycket brett partnerskap vari ingick alla stora akt(cid:246)rer p(cid:229) platsen liksom fackf(cid:246)reningarna. (cid:151) Milj(cid:246)f(cid:246)rvaltning: Finansiellt st(cid:246)d b(cid:246)r ges i synnerhet till SMF s(cid:229) att de kan utnyttja milj(cid:246)tj(cid:228)nster s(cid:229)som milj(cid:246)revi- sion. (cid:151) Industriomr(cid:229)den: Rehabilitering av f(cid:246)rfallna industriomr(cid:229)- den b(cid:246)r prioriteras framf(cid:246)r exploatering av or(cid:246)rda platser. C. Omr(cid:229)den med s(cid:228)rskilda m(cid:246)jligheter: milj(cid:246), turism och kultur, social ekonomi De (cid:229)tg(cid:228)rder som diskuterats ovan syftar till att (cid:246)ka f(cid:246)retagens, och s(cid:228)rskilt SMF, konkurrenskraft och d(cid:228)rmed f(cid:246)rb(cid:228)ttra deras m(cid:246)jlighet att skapa arbetstillf(cid:228)llen. Erfarenheterna av de nuva- rande programmen har visat att det finns vissa sektorer d(cid:228)r denna syssels(cid:228)ttningsskapande potential (cid:228)r mycket stor, men hittills underutnyttjad. Riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningl(cid:228)gger des- sutom s(cid:228)rskild betoning p(cid:229) behovet att utnyttja nya m(cid:246)jligheter att skapa arbetstillf(cid:228)llen. De tre omr(cid:229)den som behandlas nedan och som fr(cid:228)mst (cid:229)terfinns inom tj(cid:228)nstesektorn, ger exempel p(cid:229) n(cid:229)gra av de m(cid:246)jligheter som finns att skapa ytterligare arbets- tillf(cid:228)llen. Milj(cid:246)f(cid:246)rb(cid:228)ttring: ett bidrag till konkurrenskraft Milj(cid:246)kvalitet (cid:228)r en viktig faktor n(cid:228)r det g(cid:228)ller regional utveck- ling och konkurrenskraft. Om milj(cid:246)kvalitet integreras i produk- tiva investeringar s(cid:228)kerst(cid:228)lls rationellt utnyttjande av natur- resurser och ekonomiska resultat och konkurrenskraft f(cid:246)rb(cid:228)tt- ras samtidigt som syssels(cid:228)ttningen bibeh(cid:229)lls och skapas. Milj(cid:246)- relaterade produkter eller metoder (cid:246)ppnar dessutom ytterligare m(cid:246)jligheter f(cid:246)r regionerna eftersom de i sig sj(cid:228)lva utg(cid:246)r k(cid:228)llor till nya arbetstillf(cid:228)llen. S(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder som kombinerar mil- j(cid:246)f(cid:246)rb(cid:228)ttringar och investeringar i industri och tj(cid:228)nster b(cid:246)r omfatta f(cid:246)ljande inslag: (cid:151) F(cid:246)rebyggande tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt: Fondernas st(cid:246)d till aff(cid:228)rs- verksamheter (s(cid:228)rskilt i SMF) b(cid:246)r fr(cid:228)mja investeringar som f(cid:246)rebyggande tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt. Detta kan pr(cid:228)glas av ett uppmuntras genom att h(cid:246)gre st(cid:246)dsatser st(cid:228)lls till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r denna typ av investeringar. H(cid:228)rvid b(cid:246)r effektivt och h(cid:229)llbart utnyttjande av naturresurser, minimering av avfall, (cid:229)tervinning, minskning av luftf(cid:246)roreningar och inf(cid:246)rande av en h(cid:229)llbar produktpolitik prioriteras. Fonderna kan dess- utom st(cid:246)dja utveckling och marknadsf(cid:246)ring av nyskapande milj(cid:246)v(cid:228)nliga produkter och tj(cid:228)nster. (cid:151) Utbildning: Detta (cid:228)r mycket viktigt f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kun- skaperna i milj(cid:246)relaterade fr(cid:229)gor inom f(cid:246)retagssektorn och f(cid:246)r att fr(cid:228)mja nyanst(cid:228)llningar (eller omstrukturering). I allm(cid:228)nhet behandlas statligt st(cid:246)d inom milj(cid:246)omr(cid:229)det positivt enligt EU:s konkurrensregler. I syfte att underl(cid:228)tta f(cid:246)rberedel- serna av s(cid:229)dana st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder, har kommissionen utarbetat rikt- linjer f(cid:246)r statligt st(cid:246)d f(cid:246)r milj(cid:246)skydd. Turism och kultur: f(cid:246)rdelar f(cid:246)r lokal utveckling (cid:151) H(cid:229)llbar turism av god kvalitet: Turismen (cid:228)r en av de ledande tillv(cid:228)xtindustrierna i Europa liksom i hela v(cid:228)rlden, b(cid:229)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller produktionsvolym och syssels(cid:228)ttning. Turismen representerar allts(cid:229) en viktig ekonomisk tillg(cid:229)ng f(cid:246)r ett stort antal regioner, landsbygdskommuner och st(cid:228)der i gemenskapen. En v(cid:228)l avv(cid:228)gd och h(cid:229)llbar utveckling av turismen b(cid:246)r st(cid:246)djas i synnerhet genom f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: (cid:151) Modernisering av turistrelaterad infrastruktur och f(cid:246)r- b(cid:228)ttring av dennas effektivitet. (cid:151) F(cid:246)rb(cid:228)ttring av f(cid:228)rdigheter och yrkesm(cid:228)ssiga kunskaper f(cid:246)r att p(cid:229) ett b(cid:228)ttre s(cid:228)tt kunna uppfylla turisternas f(cid:246)r- v(cid:228)ntningar och industrins behov. (cid:151) Stimulans av partnerskap mellan f(cid:246)retag, offentligt-pri- vat samarbete och uppbyggnad av n(cid:228)tverk f(cid:246)r att uppn(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttrad integration av de olika tj(cid:228)nster som ing(cid:229)r i (cid:148)turistkedjan(cid:148). Utveckling av turismen b(cid:246)r planeras med stor noggrannhet s(cid:229) att h(cid:228)nsyn tas till hur stor belastning den t(cid:228)nkta turist- orten klarar av i fr(cid:229)ga om milj(cid:246)p(cid:229)verkan, samt social och ekonomisk p(cid:229)verkan. Om former av turism som (cid:228)r h(cid:229)llbara och av h(cid:246)g kvalitet skall kunna stimuleras (cid:228)r det v(cid:228)sentligt att milj(cid:246)h(cid:228)nsyn och bevarande av natur- och kulturarv in- tegreras i utvecklingsplanerna. (cid:151) Ren teknik: Medlemsstaterna b(cid:246)r fr(cid:228)mja (cid:229)tg(cid:228)rder som kan p(cid:229)skynda (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n gammal, f(cid:246)rorenande teknik och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att rena utsl(cid:228)pp till ny milj(cid:246)v(cid:228)nligt teknik. (cid:151) Kultur: ett omr(cid:229)de f(cid:246)r ekonomisk tillv(cid:228)xt: Kultur (cid:228)r n(cid:228)ra knuten till turism eftersom en regions kulturarv inte bara bidrar till utveckling av en lokal eller regional identitet utan ocks(cid:229) drar till sig turister. Kulturen erbjuder s(cid:229)lunda m(cid:246)jligheter till ytterligare syssels(cid:228)ttning, en faktor som (cid:228)r av stor betydelse f(cid:246)r eftersatta regioner i gemenskapen med 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/13 en stor koncentration av kulturpotential. Den kulturella di- mensionen b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r integreras i turistutvecklingsstrategi- erna. Erfarenhetsutbyten mellan regioner eller lokala myn- digheter bidrar till att (cid:246)verf(cid:246)ra kunskaper om kultur och s(cid:228)tt att utveckla kulturturism och att finna gemensamma l(cid:246)sningar. En regions kulturpotential kommer att g(cid:246)ra den mer attraktiv f(cid:246)r investerare utifr(cid:229)n. Kultur intar ocks(cid:229) av egen kraft en allt viktigare plats i det privata n(cid:228)ringslivet, med betydande potential f(cid:246)r tillv(cid:228)xt och skapande av arbetstillf(cid:228)llen. Medlemsstaterna b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) ett b(cid:228)ttre s(cid:228)tt utnyttja syssels(cid:228)ttningspotentialen inom nyskapande och kreativa kulturprodukter, t. ex. p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r kulturanknutna online tj(cid:228)nster, media och informations- samh(cid:228)llet eller design och inkludera (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) dessa om- r(cid:229)den i sina regionala program. Slutligen (cid:228)r flexibel utbild- ning inom kulturrelaterade yrken b(cid:229)de en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att kultursektorerna skall fungera och bidrar till att bevara eller modernisera traditionella verksamheter samt bygger upp helt nya f(cid:228)rdigheter, som till exempel (cid:228)r kopplade till informationssamh(cid:228)llet. Det finns en l(cid:229)ng rad olika organisationer, s(cid:229)som kooperativ, (cid:246)msesidiga bolag, f(cid:246)reningar och stiftelser, liksom f(cid:246)retag och enskilda som s(cid:246)rjer f(cid:246)r sina medlemmar eller som inr(cid:228)ttas f(cid:246)r att betj(cid:228)na grupper i samh(cid:228)llet med gemensamma behov. Vissa agerar i konkurrensutsatta marknader (kreditf(cid:246)retag, (cid:246)msesidiga f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)reningar etc. ) medan andra tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster som ligger n(cid:228)rmare den offentliga sektorn, som exempelvis h(cid:228)lsov(cid:229)rd och omsorgstj(cid:228)nster, stadsdelstj(cid:228)nster, sport- och fri- tidsaktiviteter. ˜ven om de enheter som utg(cid:246)r den sociala ekonomin skapas f(cid:246)r att uppfylla s(cid:228)rskilda sociala behov, ger de ocks(cid:229) ett viktigt ekonomiskt bidrag, s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om syssels(cid:228)ttning. F(cid:246)r n(cid:228)r- varande uppskattas att ungef(cid:228)r 5 % av den totala syssels(cid:228)tt- ningen i Europeiska unionen (cid:229)terfinns inom den sociala ekono- min och det finns klara m(cid:246)jligheter till ytterligare tillv(cid:228)xt. Turism integrerad i lokal ekonomi Den utbyggnad av turismen som erh(cid:246)ll st(cid:246)d av strukturfon- derna i Piemonte fokuserade p(cid:229) fyra strategiska omr(cid:229)den med h(cid:246)g turistpotential (cid:150) Lago Maggiore, skidsportomr(cid:229)det Val di Susa, staden Turin och Canavese-borgarna. Turistut- vecklingsprojekten antog ett integrerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt ge- nom att finansiera en blandning av infrastrukturer som (cid:246)kar den lokala dragningskraften, f(cid:246)rb(cid:228)ttra st(cid:246)dsystemen f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora turistf(cid:246)retag och turistfr(cid:228)mjande program. Merv(cid:228)rde gavs b(cid:229)de genom bra partnerskap mellan lokala och regionala myndigheter och den st(cid:246)rre effekt som upp- n(cid:229)ddes genom konce-ntration av inom brgr(cid:228)nsade omr(cid:229)den. verksamheter Bevarande av kulturarv Under (cid:229)tminstone fem (cid:229)rhundraden har ett stort antal till- verkningsanl(cid:228)ggningar drivna av vatten fr(cid:229)n k(cid:228)llor i bergen varit bel(cid:228)gna i Lousios-dalen i Peloponnesos i Grekland. Inom det operativa programmet f(cid:246)r Peloponnesos 1994(cid:150)99, har en grupp byggnader rekonstruerats och maskiner reno- verats. Ett vattenkraftsmuseum under bar himmel har (cid:246)pp- nats och fungerar b(cid:229)de som en turist- och utbildnings- anl(cid:228)ggning. MusØet ger bes(cid:246)karna kunskaper om vattenkraft och produktion av svartkrut och l(cid:228)der. Turister kan vandra l(cid:228)ngs stigarna invid Lousios, som har (cid:246)ppnats och som noggrant bevaras. Projektet som helhet har givit upphov till betydande utveckling i regionen p(cid:229) grund av det stora antal bes(cid:246)kande turister och skolbarn som det dragit till sig. Grundat p(cid:229) erfarenheten med nationella st(cid:246)dsystem och pilot- projekt inom gemenskapen liksom handlingsplanerna inom vissa av de territoriella syssels(cid:228)ttningspakterna, b(cid:246)r priorite- ringarna f(cid:246)r st(cid:246)d till denna sektor ligga inom f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: (cid:151) Aktivt st(cid:246)d till skapande och utveckling av tj(cid:228)nstef(cid:246)re- tag: Detta inbegriper dels identifiering av lovande nya verk- samhetssektorer och dels tillhandah(cid:229)llande av l(cid:228)mpliga st(cid:246)dtj(cid:228)nster s(cid:229)som information och r(cid:229)dgivning liksom fi- nansiellt och tekniskt st(cid:246)d till potentiella och befintliga tj(cid:228)nstef(cid:246)retag. (cid:151) Organisation och varaktighet: N(cid:228)r tj(cid:228)nstef(cid:246)retag v(cid:228)l (cid:228)r etablerade beh(cid:246)ver de, och s(cid:228)rskilt om de syssels(cid:228)tter m(cid:228)n- niskor som (cid:228)r nya p(cid:229) arbetsmarknaden, under en period ofta st(cid:246)d och s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rvaltning och utbildning. Det slutliga m(cid:229)let b(cid:246)r i allm(cid:228)nhet vara att tj(cid:228)nsten bedrivs varaktigt. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r det offentliga st(cid:246)det gradvis minska med beaktande av de s(cid:228)rskilda behov som finns f(cid:246)r den ber(cid:246)rda tj(cid:228)nsten. Social ekonomi: nya syssels(cid:228)ttningsskapande tj(cid:228)nster Inte alla som (cid:228)r engagerade i n(cid:228)ringsverksamheter kan s(cid:229) enkelt f(cid:246)ras in under antingen den offentliga eller den privata sektorn. De (cid:229)tg(cid:228)rder som medlemsstaterna vidtagit f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa ungdomsarbetsl(cid:246)shet och social utslagning liksom insatser f(cid:246)r att utveckla lokala tj(cid:228)nster har givit organisationer och f(cid:246)retag inom sektorn f(cid:246)r social ekonomi m(cid:246)jlighet att tr(cid:228)da fram som nya och viktiga partner till regionala och lokala myndigheter. Det (cid:246)vergripande m(cid:229)let f(cid:246)r st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna b(cid:246)r vara att bekr(cid:228)fta och st(cid:228)rka detta partnerskap. C 267/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 Innovativ barnomsorg I ett fattigt omr(cid:229)de i Belfast kommer ett projekt som ur- sprungligen var inriktat p(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ldrar till sm(cid:229) barn att resul- tera i ett kommersiellt barnomsorgsf(cid:246)retag som kommer att subventionera en forts(cid:228)ttning p(cid:229) projektet efter det att det ERUF-finansierade programmet avslutats. Den lokala utveck- lingsgruppen syftar till att bryta sm(cid:229)barnsf(cid:246)r(cid:228)ldrars isole- ring genom att uppmuntra dem och fr(cid:228)mst m(cid:246)drarna att ta med barnen till de lokala lekcentra. Genom gruppen f(cid:229)r m(cid:246)drarna hj(cid:228)lp att avsluta sin egen utbildning f(cid:246)r att kunna hj(cid:228)lpa sina barn och vissa av dessa m(cid:246)drar forts(cid:228)tter till h(cid:246)gre utbildning, inklusive barnomsorg. ERUF har finansie- rat tv(cid:229) nya byggnader som rymmer m(cid:229)nga verksamheter, och d(cid:228)r den ena av dem ligger n(cid:228)ra stadens kommersiella centrum. Denna byggnad (cid:228)r avsedd att inrymma ett in- komstgenererande barnomsorgscentrum som i sin tur st(cid:246)d- jer nyckelverksamheten i den andra byggnaden som p(cid:229) grund av sitt l(cid:228)ge inte skulle kunna locka till sig f(cid:246)r(cid:228)ldrar fr(cid:229)n medelklassen med m(cid:246)jlighet att betala f(cid:246)r tj(cid:228)nsten. N(cid:228)r byggnaden (cid:228)r f(cid:228)rdigst(cid:228)lld kommer n(cid:229)gra m(cid:246)drar att ha avslutat sin utbildning i barnav(cid:229)rd och kan b(cid:246)rja arbeta i centret. DEL 2: DEN EUROPEISKA SYSSELS˜TTNINGSSTRATEGIN: EN CENTRAL PRIORITET F(cid:214)R GEMENSKAPEN Europeiska socialfonden (cid:228)r gemenskapens viktigaste finansiella instrument n(cid:228)r det g(cid:228)ller utveckling av m(cid:228)nskliga resurser inom hela unionens territorium och inom alla strukturfonder- nas prioriterade m(cid:229)l. Fonden har tv(cid:229) uppgifter. ¯ ena sidan str(cid:228)var den efter att f(cid:246)rb(cid:228)ttra syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheterna p(cid:229) den inre marknaden och att d(cid:228)rigenom bidra till att h(cid:246)ja lev- nadsstandarden. Och som en av strukturfonderna, str(cid:228)var den (cid:229) andra sidan efter att n(cid:229) dessas (cid:246)vergripande m(cid:229)l att st(cid:228)rka den ekonomiska och sociala sammanh(cid:229)llningen. De prioriteringar som anges nedan g(cid:228)ller f(cid:246)r hela unionens territorium, (cid:228)ven om det finns regionala s(cid:228)rdrag som m(cid:229)ste beaktas. Det kommer ocks(cid:229) att vara viktigt att s(cid:228)kerst(cid:228)lla komplementaritet och sam- verkan mellan (cid:229)tg(cid:228)rder som st(cid:246)ds av ESF och landsbygds(cid:229)tg(cid:228)r- der som finansieras utanf(cid:246)r m(cid:229)l 1 och 2. (huvudsakligen, men inte uteslutande ESF) f(cid:246)r att bidra till (cid:246)kad syssels(cid:228)ttning och ekonomisk och social sammanh(cid:229)ll- ning. (cid:151) Att fungera som programplanerings- och ekonomiskt in- strument, genom vilket Europeiska socialfonden kan ingripa ekonomiskt och (cid:246)vergripande i ett visst geografiskt omr(cid:229)de (inom hela medlemsstaten utanf(cid:246)r m(cid:229)l 1-omr(cid:229)den) f(cid:246)r att st(cid:246)dja nationella handlingsplaner f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning. Verksamheter p(cid:229) detta omr(cid:229)de kommer ocks(cid:229) att utvecklas inom ramen f(cid:246)r gemenskapsinitiativet f(cid:246)r m(cid:228)nskliga resurser. I. M(cid:229)l 3: En referensram f(cid:246)r utveckling av m(cid:228)nskliga re- surser f(cid:246)r fler och b(cid:228)ttre jobb Med h(cid:228)nsyn till Europeiska socialfondens uppgift att st(cid:246)dja (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:246)ka syssels(cid:228)ttningen, (cid:228)r den det viktigaste fi- nansiella instrumentet p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa med- lemsstaterna att utarbeta och genomf(cid:246)ra riktlinjerna f(cid:246)r syssel- s(cid:228)ttning inom den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin. Denna strategi ger den ram (cid:151) inom vilken medlemsstaternas arbetsmarknadspolitiska prioriteringar (cid:246)verf(cid:246)rs till nationella (cid:229)tg(cid:228)rdsplaner, (cid:151) som v(cid:228)gleder de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga dessa prioriteringar, inklusive de som st(cid:246)ds genom m(cid:229)l 3, samt (cid:151) som b(cid:246)r g(cid:228)lla f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsrelaterade verksamheter inom hela gemenskapen och i varje medlemsstat. Det m(cid:229)ste sj(cid:228)lvfallet finnas (cid:246)verensst(cid:228)mmelse mellan syssels(cid:228)tt- ningsstrategin s(cid:229)som den avspeglas i de nationella (cid:229)tg(cid:228)rdspla- nerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning och de prioriteringar f(cid:246)r utveckling av m(cid:228)nskliga resurser som st(cid:246)ds av ESF. I slutsatserna fr(cid:229)n topp- m(cid:246)tet i Wien rekommenderades ocks(cid:229) att reformen av ESF skulle anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att st(cid:228)rka st(cid:246)det till syssels(cid:228)ttningsstrategin. De nationella (cid:229)tg(cid:228)rdsplanerna kombinerar nationell strategi f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning och nationella politiska instrument med gemen- skapens prioriteringar i fr(cid:229)ga om sammanh(cid:229)llning och syssel- s(cid:228)ttning. Inom denna ram har kommissionen f(cid:246)reslagit att m(cid:229)l 3 i struk- turfonderna, som st(cid:246)der anpassning och modernisering av ut- bildning, yrkesutbildning och syssels(cid:228)ttning, b(cid:246)r ha f(cid:246)ljande uppgifter: I den f(cid:246)reslagna strategin f(cid:246)r m(cid:228)nskliga resurser (cid:229)terfinns ge- nomg(cid:229)ende f(cid:246)ljande tre allm(cid:228)nna inslag som (cid:228)r av s(cid:228)rskild vikt: (cid:151) Att fungera som politisk referensram f(cid:246)r alla (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja m(cid:228)nskliga resurser inom en medlemsstats hela terri- torium, oavsett vilket m(cid:229)l det r(cid:246)r sig om. Den anger p(cid:229) vilka s(cid:228)tt medlemsstaten avser utnyttja strukturfonderna (cid:151) Den syssels(cid:228)ttningspotential som informationssamh(cid:228)llet in- neb(cid:228)r m(cid:229)ste utnyttjas i hela samh(cid:228)llets intresse. (cid:151) Ett tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som integrerar lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)n och kvinnor (cid:228)r v(cid:228)sentligt. 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/15 (cid:151) Europeiska socialfondens bidrag till att fr(cid:228)mja lokal utveck- ling, exempelvis via de territoriella syssels(cid:228)ttningspakterna, m(cid:229)ste ut(cid:246)kas. Detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt skulle g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att p(cid:229) l(cid:228)mplig territoriell niv(cid:229) slutf(cid:246)ra och f(cid:246)rst(cid:228)rka de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits inom ramen f(cid:246)r de nationella (cid:229)t- g(cid:228)rdsplanerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning. Genom de fem (cid:229)tg(cid:228)rdsomr(cid:229)den som anges i ESF-f(cid:246)rordningen fastst(cid:228)lls de sektorer inom vilka medlemsstaterna b(cid:246)r vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att st(cid:246)dja de fyra pelarna i riktlinjerna f(cid:246)r syssel- s(cid:228)ttning. H(cid:228)r b(cid:246)r ocks(cid:229) erinras om att (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja utbildning och syssels(cid:228)ttning i f(cid:246)retagen kan utg(cid:246)ra statligt st(cid:246)d och m(cid:229)ste f(cid:246)lja konkurrensreglerna. A. Aktiv arbetsmarknadspolitik f(cid:246)r att fr(cid:228)mja syssels(cid:228)tt- ningen P(cid:229) detta omr(cid:229)de b(cid:246)r medlemsstaterna visa hur de omvandlar de aktiva och preventiva strategier som erfordras i syssels(cid:228)ttnings- riktlinjerna till konkreta f(cid:246)rslag till (cid:229)tg(cid:228)rder. Aktivering och f(cid:246)rebyggande vilar p(cid:229) skr(cid:228)ddarsytt st(cid:246)d baserat p(cid:229) individuella egenskaper. S(cid:229)dan m(cid:229)linriktning kr(cid:228)ver tidig identifiering av m(cid:228)nniskor i riskzonen och b(cid:246)r kombinera en l(cid:229)ng rad olika (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229)som diagnostiska intervjuer, utbild- ning knuten till en personlig handlingsplan, yrkesv(cid:228)gledning och arbetsf(cid:246)rmedling samt provtj(cid:228)nstg(cid:246)ring. Det kommer att bli viktigt att erbjuda arbetsl(cid:246)sa m(cid:228)nniskor utbildning eller andra aktiva (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r arbetsmarknads- anpassning innan de blir l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa. Att fr(cid:228)mja anst(cid:228)ll- barheten hos ungdomar (cid:228)r ett viktigt inslag f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa ungdomsarbetsl(cid:246)shet, och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r av stor vikt att ung- domar utrustas med st(cid:246)rre f(cid:246)rm(cid:229)ga att anpassa sig till tekniska och ekonomiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar och med f(cid:228)rdigheter som (cid:228)r re- levanta p(cid:229) arbetsmarknaden, i till(cid:228)mpliga fall genom att utbild- ning genomf(cid:246)rs eller utvecklas under en l(cid:228)rlingsperiod. Regionala och lokala arbetsf(cid:246)rmedlingar spelar en viktig roll f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga utslagning liksom att flaskhalsar uppst(cid:229)r i fr(cid:229)ga om de f(cid:228)rdigheter som efterfr(cid:229)gas, och f(cid:246)r att st(cid:246)dja anpassning till strukturell f(cid:246)r(cid:228)ndring. Dessa arbetsf(cid:246)rmedlingar b(cid:246)r exem- pelvis g(cid:229) i t(cid:228)ten n(cid:228)r det g(cid:228)ller att granska befintliga f(cid:228)rdigheter och ungdomarnas yrkesm(cid:228)ssiga kvalifikationsniv(cid:229)er, liksom an- st(cid:228)lldas utbildningsbehov och arbetsl(cid:246)sas omskolningsbehov. Detta (cid:228)r helt avg(cid:246)rande b(cid:229)de f(cid:246)r att utveckla utbildnings- och integrationsverksamheter som (cid:228)r anpassade till s(cid:228)rskilda eller individuella behov och att anpassa utbudet av fortbildning till de lokala och regionala f(cid:246)retagens behov. Arbetsf(cid:246)rmedlingarna spelar d(cid:228)rf(cid:246)r en s(cid:228)rskilt viktig roll i de regioner som genomg(cid:229)r strukturomvandling. Inom detta omr(cid:229)de (cid:229)terfinns (cid:229)tg(cid:228)rder som skulle kunna ut- nyttja ESF p(cid:229) ett mer nyskapande s(cid:228)tt (cid:228)n vad som tidigare varit fallet. De skulle exempelvis kunna inkludera en rad olika tj(cid:228)ns- ter s(cid:229)som f(cid:246)rberedande yrkesutbildning, yrkesv(cid:228)gledning, ge- menskapssyssels(cid:228)ttning, arbetsf(cid:246)rmedling, anst(cid:228)llningsst(cid:246)d och syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d, varvid alla dessa (cid:229)tg(cid:228)rder kombineras inom ett smidigt och helt(cid:228)ckande tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt. B. Ett samh(cid:228)lle som inbegriper alla och st(cid:229)r (cid:246)ppet f(cid:246)r alla I den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin anges att medlemssta- terna skall prioritera fr(cid:228)mjande av en arbetsmarknad som st(cid:229)r (cid:246)ppen f(cid:246)r alla. I detta sammanhang b(cid:246)r s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksam- het riktas p(cid:229) de behov som funktionshindrade, etniska mino- riteter och andra grupper eller m(cid:228)nniskor som kan vara miss- gynnade har, och p(cid:229) att inf(cid:246)ra l(cid:228)mplig f(cid:246)rebyggande och aktiv politik f(cid:246)r att s(cid:246)rja f(cid:246)r att de integreras i arbetsmarknaden. Men det (cid:228)r emellertid ofta om(cid:246)jligt att minska arbetsl(cid:246)sheten och f(cid:246)rb(cid:228)ttra ((cid:229)ter)integration av s(cid:229)dana grupper p(cid:229) arbets- marknaden utan att andra former av utest(cid:228)ngning undanr(cid:246)js. Utest(cid:228)ngning har vanligen ett flertal orsaker, varf(cid:246)r endast ett integrerat och (cid:246)vergripande tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (cid:228)r effektivt som integrationsstrategi. Det (cid:228)r viktigt att utnyttja den icke-statliga sektorns m(cid:246)jligheter p(cid:229) detta omr(cid:229)de, eftersom den kan be- finna sig n(cid:228)rmare de ber(cid:246)rda m(cid:228)nniskornas verkliga behov (cid:228)n offentliga organ. Mobilisering av lokala grupper och deras pro- jekt kan ocks(cid:229) vara ett effektivt s(cid:228)tt att n(cid:229) dem som riskerar utest(cid:228)ngning eller redan drabbats av detta. I kommissionens utkast till f(cid:246)rordning om ESF betonas dessa s(cid:228)tt att effektivt bem(cid:246)ta problemen med utest(cid:228)ngning oavsett dess orsaker. Goda metoder inom projekt f(cid:246)r samh(cid:228)llsintegrering I Portugal, st(cid:246)djer delprogrammet Integrar, som under pe- rioden 1994(cid:150)1999 erh(cid:246)ll 279 miljoner euro fr(cid:229)n ESF, fler- dimensionella projekt som efterstr(cid:228)var social och ekono- misk utveckling av underpriviligierade samh(cid:228)llen och grup- per. Detta ligger i linje med den h(cid:246)ga prioritet som rege- ringen (cid:229)satt den nationella strategin f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa social utslagning, varvid Integrar finansierar aktiva utbildnings- och orienterings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa som erh(cid:229)ller inkomstst(cid:246)d fr(cid:229)n regeringen. Integrar str(cid:228)var efter att st(cid:246)dja (cid:229)tg(cid:228)rder utformade f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga faktorer som leder till utslagning och fr(cid:228)mja intr(cid:228)de p(cid:229) arbetsmarknaden, s(cid:229)som yrkesutbildning, och (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att st(cid:228)rka sam- riktade mot socialt under- h(cid:228)llsintegrering och som (cid:228)r priviligierade samh(cid:228)llen och sociala grupper. Samtidigt som delprogrammet till(cid:228)mpar ett (cid:246)vergripande tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt, ing(cid:229)r bland de viktigaste (cid:229)tg(cid:228)rderna ocks(cid:229) s(cid:228)rskilda insatser f(cid:246)r att informera m(cid:229)lgrupperna som ofta har sv(cid:229)rast att f(cid:229) information, att underl(cid:228)tta integration eller f(cid:246)rhindra utslagning, och f(cid:246)r att utbilda yrkesverksamma ingriper inom missgynnade grupper f(cid:246)r att som direkt C 267/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 l(cid:246)sa dessa gruppers s(cid:228)rskilda problem. De nyskapande in- slagen i programmet (cid:228)r f(cid:246)ljande: a) ¯tg(cid:228)rder steget f(cid:246)re traditionella utbildnings- och syssel- s(cid:228)ttnings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r m(cid:228)nniskor med sv(cid:229)righeter att delta i dessa traditionella (cid:229)tg(cid:228)rder (exempelvis bostads-, utbild- nings-, och socialbidrag f(cid:246)r de mest utsatta grupperna, s(cid:228)rskilda utbildningsprogram f(cid:246)r funktionshindrade) vilka i sin tur leder till h(cid:246)gre deltagande och b(cid:228)ttre resultat f(cid:246)r dessa inom traditionella m(cid:228)nniskor. arbetsmarknads(cid:229)tg(cid:228)rder b) Antagande av en metodik varmed hela samh(cid:228)llet utveck- las, vilket avspeglar ett erk(cid:228)nnande av att problemen har sin grund i omr(cid:229)det och av deras sociala dimension. C. Att fr(cid:228)mja anst(cid:228)llningsbarhet, f(cid:228)rdigheter och r(cid:246)rlighet genom livsl(cid:229)ngt l(cid:228)rande Detta omr(cid:229)de innefattar strategier f(cid:246)r att bredda tilltr(cid:228)det till utbildning, st(cid:246)dja diversifiering och ut(cid:246)kade m(cid:246)jligheter till yrkesutbildning samt f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra utbildningssystemens kva- litet. I syfte att f(cid:246)rst(cid:228)rka utveckling av en kvalificerad och anpass- ningsbar arbetskraft b(cid:246)r m(cid:246)jligheterna till livsl(cid:229)ngt l(cid:228)rande f(cid:246)r- b(cid:228)ttras, s(cid:228)rskilt inom omr(cid:229)det f(cid:246)r informations- och kommuni- kationsteknik. I detta sammanhang b(cid:246)r uppm(cid:228)rksamhet riktas p(cid:229) utveckling av nationellt erk(cid:228)nda utbildningsbevis som ger flexibilitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller fortsatta studier. Utbildningens kvalitet (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r ungdomars m(cid:246)jligheter att tr(cid:228)da in p(cid:229) arbetsmarknaden. Utbildningssystemen b(cid:246)r vara b(cid:228)ttre utrustade f(cid:246)r att ge m(cid:228)nniskor m(cid:246)jligheter att anpassa sig och integrera sig i arbetsmarknaden, och s(cid:228)rskilt f(cid:246)r att f(cid:246)rse varje individ med de grundl(cid:228)ggande minimif(cid:228)rdigheter som kr(cid:228)vs (s(cid:228)rskilt l(cid:228)s-, skriv- och r(cid:228)knekunnighet). Ungdomar med inl(cid:228)rningssv(cid:229)righeter b(cid:246)r f(cid:229) s(cid:228)rskild hj(cid:228)lp. F(cid:246)rb(cid:228)ttring av f(cid:228)rdigheter genom grundutbildning kan st(cid:246)djas om det finns en tydlig koppling till f(cid:246)rb(cid:228)ttring av arbetsmarknadens funktion eller den enskildes m(cid:246)jligheter att erh(cid:229)lla arbete. I de regioner som sl(cid:228)par efter i utvecklingen, (cid:228)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av kapacitet och effektivitet inom utbildningssystemen som helhet ett viktigt inslag n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:246)rb(cid:228)ttra dessa regioners konkurrenskraft. Konsekvent investering i denna sektor under en l(cid:228)ngre tid har visat sig ge utm(cid:228)rkta resultat. D. Utveckling av anpassningsf(cid:246)rm(cid:229)ga och entrepren(cid:246)r- skap P(cid:229) detta omr(cid:229)de b(cid:246)r medlemsstaterna visa hur de i samarbete med arbetsmarknadens parter kan kombinera sina insatser f(cid:246)r att modernisera arbetets organisation och former, och ge ar- betskraften m(cid:246)jligheter att b(cid:228)ttre anpassa sig till ekonomisk f(cid:246)r(cid:228)ndring. F(cid:246)r att skapa fler och b(cid:228)ttre arbetstillf(cid:228)llen kommer det ocks(cid:229) bli viktigt att st(cid:246)dja entrepren(cid:246)rskap och b(cid:228)ttre m(cid:246)j- ligheter till yrkesutbildning. ¯tg(cid:228)rder som vidtas med st(cid:246)d av ESF b(cid:246)r fokusera p(cid:229) att hj(cid:228)lpa enskilda m(cid:228)nniskor att anpassa sig till de f(cid:246)r(cid:228)ndringar som ny teknik och nya marknadsvillkor ger upphov till och s(cid:228)rskilt anst(cid:228)llda som riskerar att bli arbetsl(cid:246)sa. I detta sammanhang (cid:228)r det viktigt att s(cid:246)ka f(cid:246)rutse vilka f(cid:228)rdigheter som beh(cid:246)vs, liksom att tillhandah(cid:229)lla yrkesutbildning och r(cid:229)dgivning till anst(cid:228)llda i sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder kr(cid:228)ver f(cid:246)rst(cid:228)rkta partnerskap samt full medverkan och samarbete fr(cid:229)n arbetsmarknadens parter, liksom inf(cid:246)rande av nya s(cid:228)tt att f(cid:246)r- dela arbetstiden bland olika yrkesgrupper och att f(cid:246)rena yrkes- liv och familjeliv. Det kommer att bli n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att knyta (cid:229)tg(cid:228)rder och f(cid:246)r- faringss(cid:228)tt som syftar till integration, yrkesutbildning (grund- utbildning eller fortbildning) och omskolning till (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att st(cid:246)dja ekonomisk utveckling och omvandling. Detta g(cid:228)ller b(cid:229)de i fr(cid:229)ga om f(cid:246)retagsst(cid:246)d (exempelvis f(cid:246)r innovation) och grundf(cid:246)ruts(cid:228)ttningar s(cid:229)som forskning och teknisk utveckling (exempelvis utveckling av en regional strategi f(cid:246)r innovation och teknisk utveckling). Ett s(cid:229)dant dynamiskt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (cid:228)r s(cid:228)rskilt viktigt i regioner som genomg(cid:229)r strukturomvandling. I syfte att fr(cid:228)mja entrepren(cid:246)rskap och skapande av syssels(cid:228)tt- ning b(cid:246)r en kombination av (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) efterfr(cid:229)gesidan (s(cid:229)som tillhandah(cid:229)llande av subventioner eller annat st(cid:246)d s(cid:229) att indi- vider kan bli egenanst(cid:228)llda eller starta sina egna f(cid:246)retag) och (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) tillg(cid:229)ngssidan (s(cid:229)som m(cid:229)linriktad information, yr- kesutbildning och handledning) vidtas. F(cid:246)retagarutbildning och m(cid:229)linriktade st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r f(cid:246)retagare (cid:228)r ocks(cid:229) viktiga. F(cid:246)retagsverksamhet, inklusive egenanst(cid:228)llning, kan ocks(cid:229) st(cid:246)d- jas och medlemsstaterna b(cid:246)r fr(cid:228)mja (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att till fullo utnyttja de m(cid:246)jligheter som erbjuds genom syssels(cid:228)ttningsska- pande p(cid:229) lokal niv(cid:229), inom den sociala ekonomin, p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r milj(cid:246)teknik, i landsbygdsomr(cid:229)den och inom nya verksam- heter kopplade till behov som marknaden inte (cid:228)nnu tillfreds- st(cid:228)llt. Partnerskap och planering i m(cid:229)l 4 i Sverige Under perioden 1994(cid:150)1999 str(cid:228)var m(cid:229)l 4 efter att under- l(cid:228)tta arbetskraftens anpassning till industriell f(cid:246)r(cid:228)ndring. En viktig orsak till framg(cid:229)ngen f(cid:246)r m(cid:229)l 4 i Sverige ligger i aktiv och gemensam medverkan fr(cid:229)n b(cid:229)de f(cid:246)retagsledning och anst(cid:228)llda i planering och genomf(cid:246)rande av projekten. I detta partnerskap l(cid:228)gger man vikt vid att b(cid:229)da parter erk(cid:228)nner de f(cid:246)rdelar f(cid:246)r(cid:228)ndringen kommer att medf(cid:246)ra. M(cid:229)l 4 har lett till ett n(cid:228)ra samarbete mellan arbetsmarknadens parter och myndigheterna som inte fanns tidigare. Man har kunnat visa 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/17 att cirka 80 % av de deltagande f(cid:246)retagen inte tidigare har erh(cid:229)llit n(cid:229)got offentligt st(cid:246)d eller r(cid:229)dgivning. Med 173 miljoner euro (cid:228)r det svenska m(cid:229)l 4-programmet huvudsakligen inriktat p(cid:229) nyskapande anpassnings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r anst(cid:228)llda inom sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag med en personalstyrka som understiger 50 personer. Programmet genomf(cid:246)rs i tv(cid:229) faser: utarbetande av individuella f(cid:246)retags- planer samt utbildning inf(cid:246)r f(cid:246)r(cid:228)ndringen av nyckelan- st(cid:228)llda/chefer och kompetensutveckling av f(cid:246)retagets an- st(cid:228)llda och av dem som riskerar att f(cid:246)rlora arbetet. Vissa studier visar att 80 % av de anst(cid:228)llda har medverkat i en gemensam analys. En annan orsak till att programmet varit s(cid:229) framg(cid:229)ngsrikt (cid:228)r att (cid:229)tg(cid:228)rdsplanen utarbetas av f(cid:246)retaget sj(cid:228)lvt och baserats p(cid:229) individuella behov. Enligt den svenska principen leder medbest(cid:228)mmande till verklig anpassning, ocks(cid:229) n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs i den andra fasen. E. Positiva (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r kvinnor Samtidigt som det (cid:228)r viktigt att j(cid:228)mst(cid:228)lldhet mellan k(cid:246)nen beaktas inom alla (cid:229)tg(cid:228)rder som erh(cid:229)ller st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfon- derna, kr(cid:228)vs s(cid:228)rskilda positiva (cid:229)tg(cid:228)rder som ett komplement. Dessa s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder skall baseras p(cid:229) (cid:151) en analys av skillnaderna mellan kvinnor och m(cid:228)n inom de ber(cid:246)rda sektorerna och omr(cid:229)dena samt av s(cid:228)rskilda hinder f(cid:246)r att policy(cid:229)tg(cid:228)rder skall ge lika f(cid:246)rdelar, och (cid:151) m(cid:229)l som uppst(cid:228)lls baserade p(cid:229) denna analys och som syftar till att eliminera dessa oj(cid:228)mlikheter. Indikatorer b(cid:246)r d(cid:228)refter fastst(cid:228)llas f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att (cid:246)vervaka och utv(cid:228)rdera framstegen n(cid:228)r det g(cid:228)ller j(cid:228)mlikhet. Program och (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r utformas f(cid:246)r att helt och h(cid:229)llet undanr(cid:246)ja de s(cid:228)rskilda k(cid:246)nsbundna hindren f(cid:246)r lika tilltr(cid:228)de och medverkan i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att diskriminerande effek- ter neutraliseras, att j(cid:228)mlikhet mellan k(cid:246)nen fr(cid:228)mjas och att kvinnor och m(cid:228)n deltar i samma omfattning i beslutsfattande strukturer. Detta kan uppn(cid:229)s genom (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvinnors karri(cid:228)rm(cid:246)jligheter och tilltr(cid:228)de till h(cid:246)gre poster, r(cid:228)tta till obalansen mellan antalet kvinnor och m(cid:228)n i vissa branscher och yrken, st(cid:246)dja anst(cid:228)llning av kvinnor och att (cid:246)ka antalet kvinnor som startar f(cid:246)retag. N(cid:228)r det g(cid:228)ller detta omr(cid:229)de kommer det att bli viktigt att inte bara f(cid:246)rlita sig till utbildnings(cid:229)tg(cid:228)rder utan anv(cid:228)nda alla m(cid:246)j- ligheter som de tillg(cid:228)ngliga godk(cid:228)nda (cid:229)tg(cid:228)rderna erbjuder f(cid:246)r att st(cid:246)dja en (cid:246)vergripande, positiv strategi. Medlemsstaterna b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r s(cid:228)kerst(cid:228)lla att aktiva arbetsmarknads(cid:229)tg(cid:228)rder st(cid:228)lls till kvinnors f(cid:246)rfogande i proportion till andelen arbetsl(cid:246)sa kvinnor, att s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet riktas p(cid:229) de hinder som de kvinnor st(cid:228)lls inf(cid:246)r som (cid:246)nskar starta nya f(cid:246)retag eller bli egenanst(cid:228)llda och att kvinnor kan dra nytta av en flexibel organisation av arbete. Denna positiva strategi b(cid:246)r spegla de viktigaste m(cid:229)len i den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin och komplettera de all- m(cid:228)nna (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra arbetskraftens an- st(cid:228)llningsbarhet. Att st(cid:228)rka anst(cid:228)llningsbarhet och entrepren(cid:246)rskap bland kvinnor I Spanien startade kommunen Santa PerpØtua de Magoda och arbetsgivarorganisationen ett program f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa kvinnor med deras yrkesval och att finna arbete genom en integrerad metod varigenom man f(cid:246)rde samman kvin- nornas behov med de behov som de lokala f(cid:246)retagen inom regionen hade. Man b(cid:246)rjade med att tillhandah(cid:229)lla infor- mation om tillg(cid:228)ngliga karri(cid:228)rm(cid:246)jligheter och d(cid:228)refter f(cid:246)ljde enskild r(cid:229)dgivning och gruppm(cid:246)ten f(cid:246)r kvinnor. Efter detta p(cid:229)b(cid:246)rjades sj(cid:228)lva yrkesutbildningen som bestod av 400(cid:150)500 timmar och inkluderade b(cid:229)de praktik och teori inom omr(cid:229)den som offentliga tj(cid:228)nster eller teknisk admi- nistration. Ett av de st(cid:246)rre hinder som kvinnor st(cid:229)r inf(cid:246)r n(cid:228)r de (cid:246)nskar intr(cid:228)da p(cid:229) arbetsmarknaden (cid:228)r bristen p(cid:229) barnomsorg. I LiŁge (Belgien) finansierade ESF tillsyn f(cid:246)r barn vars m(cid:246)drar deltog i yrkesutbildning. Kvinnor (cid:228)r en minoritet bland f(cid:246)retagarna. I Finland har ESF st(cid:246)tt projekt f(cid:246)r att stimulera kvinnor till att starta egna f(cid:246)retag. Detta projekt erbj(cid:246)d arbetsl(cid:246)sa kvinnor (cid:246)ver 25 (cid:229)r sex m(cid:229)naders utbildning i hur man startar f(cid:246)retag och fyra veckors praktik i ett f(cid:246)retag. II. S(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder i m(cid:229)l 1- och m(cid:229)l 2-regioner Den europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin genomf(cid:246)rs inte bara genom nationella (cid:229)tg(cid:228)rder. Regionala och lokala myndigheter har en viktig roll att spela n(cid:228)r det g(cid:228)ller att genomf(cid:246)ra sys- sels(cid:228)ttningsriktlinjerna inom deras egna kompetensomr(cid:229)den. Det finns d(cid:228)rf(cid:246)r utrymme f(cid:246)r en utpr(cid:228)glat regional dimension i genomf(cid:246)randet av dessa riktlinjer, vilken kan (cid:246)verf(cid:246)ras till konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder genom regionala program enligt m(cid:229)l 2. De mest framst(cid:229)ende inslagen i en s(cid:229)dan programplanering inom omr(cid:229)det f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning och utveckling av m(cid:228)nskliga resurser (cid:228)r f(cid:246)ljande: (cid:151) Den m(cid:229)ste motsvara en lokal eller regional bed(cid:246)mning av befintliga behov och vara ett resultat av ett lokalt baserat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt. (cid:151) De verksamheter som st(cid:246)djs b(cid:246)r integreras med verksam- heter som st(cid:246)ds av andra strukturfonder. (cid:151) Den m(cid:229)ste undvika all risk f(cid:246)r dubbel finansiering av (cid:229)t- g(cid:228)rder eller f(cid:246)rfaranden som finansieras enligt m(cid:229)l 3. C 267/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 I de regioner som omfattas av m(cid:229)l 2, b(cid:246)r identifiering av behovet av yrkesutbildning och f(cid:228)rdigheter g(cid:229) hand in hand med fastst(cid:228)llande av m(cid:229)l f(cid:246)r utveckling eller omstrukturering av f(cid:246)retag som mottar investeringsst(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna. Under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de kompletterar de allm(cid:228)nna (cid:229)tg(cid:228)rderna enligt m(cid:229)l 3, kan detta exempelvis innefatta s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder inom f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: (cid:151) Utveckling av l(cid:228)mpliga utbildnings- och integrations(cid:229)tg(cid:228)rder och anpassning av utbudet av fortbildning till de behov som v(cid:228)xer fram inom lokala och regionala f(cid:246)retag, inom ramen f(cid:246)r omvandling eller inf(cid:246)r omstrukturering enligt m(cid:229)l 2. (cid:151) Att p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt stimulera och fylla de utbildningsbehov som f(cid:246)retag i m(cid:229)l 2-regioner har (st(cid:246)d till f(cid:246)retag f(cid:246)r att utbilda unga eller omskola anst(cid:228)llda till nya f(cid:228)rdigheter samtidigt som nya verksamheter utvecklas s(cid:229)som framtag- ning av nya produkter eller metoder samtidigt som mark- nadens behov tillgodoses, inklusive att ta h(cid:228)nsyn till behov av teknisk utbildning). (cid:151) St(cid:246)d till lokala och regionala myndigheter i deras uppgift att fr(cid:228)mja identifiering och formulering av f(cid:246)retagens behov samt hj(cid:228)lp till att anpassa utbildnings- och arbetsf(cid:246)rmed- lingssystem s(cid:229) att de fyller lokala och regionala behov. Dessa verksamheter, baserade p(cid:229) ett lokalt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt, kan ocks(cid:229) inkluderas i (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas i m(cid:229)l 1-omr(cid:229)den. DEL 3: STADS- OCH LANDSBYGDSUTVECKLING OCH DESS BIDRAG TILL BALANSERAD UTVECKLING INOM HELA TER- RITORIET En harmonisk utveckling inom hela gemenskapsomr(cid:229)det sker parallelt med st(cid:246)rre ekonomisk integration och (cid:246)kande globa- lisering av marknaderna. Denna utveckling p(cid:229)verkas ocks(cid:229) av gemenskapens politik p(cid:229) olika omr(cid:229)den. Detta (cid:228)r fallet f(cid:246)r strukturfondernas (cid:229)tg(cid:228)rder, s(cid:228)rskilt genom deras st(cid:246)d till stadsutveckling inom ett integrerat regionalt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt och till landsbygdsutveckling i dess dubbla roll som bidragande till gemenskapens jordbruksmodell och till ekonomisk och social sammanh(cid:229)llning. Det (cid:228)r inte sj(cid:228)lvklart att detta st(cid:246)d leder till en mer balanserad utveckling inom hela gemenskapens territorium. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att stimulera en integrerad metod som syftar till att fr(cid:228)mja samverkan mellan utveckling i stad och p(cid:229) landsbygd i syfte att uppn(cid:229) en mer balanserad territoriell utveckling. delar av unionen liksom i vissa storstadsomr(cid:229)den m(cid:229)ste struk- turfondernas st(cid:246)d f(cid:246)r att minska skillnaderna mellan gemen- skapens centrala omr(cid:229)den och dess randomr(cid:229)den forts(cid:228)tta. Varje regions utvecklingsstrategi m(cid:229)ste ocks(cid:229) beakta de v(cid:228)gle- dande riktlinjerna och inf(cid:246)rliva dem i en bredare helhetssyn om inte endast g(cid:228)ller landet i fr(cid:229)ga utan unionen som helhet. P(cid:229) samma s(cid:228)tt (cid:228)r det viktigt att ta h(cid:228)nsyn till gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande effekter n(cid:228)r investeringsprioriteringar fastst(cid:228)lls, s(cid:228)rskilt inom transportsektorn. Utvecklingen i varje region kommer s(cid:229)lunda gradvis att stimu- lera framv(cid:228)xt av ett (cid:246)kande antal ekonomiskt integrerade om- r(cid:229)den som (cid:228)r j(cid:228)mnare f(cid:246)rdelade inom unionen och en gradvis utveckling fr(cid:229)n den nuvarande modellen med centrum och randomr(cid:229)den till ett gemenskapsomr(cid:229)de med flera centra. A. Utveckling av stadsomr(cid:229)den inom ramen f(cid:246)r en inte- grerad regionalpolitik Stadsomr(cid:229)den spelar en viktig roll i gemenskapens ekonomi. T(cid:228)torterna (cid:228)r centra f(cid:246)r kommunikationer, handel, kreativitet, nyskapande och kulturarv men de konsumerar ocks(cid:229) mer (cid:228)n sin besk(cid:228)rda del av energi och icke-f(cid:246)rnybara naturresurser och producerar oproportionerligt stora m(cid:228)ngder avfall och f(cid:246)rore- I synnerhet medelstora st(cid:228)der p(cid:229)verkar ocks(cid:229) lands- ningar. bygdsomr(cid:229)dena p(cid:229) ett h(cid:246)gst p(cid:229)tagligt s(cid:228)tt. Kommissionens nyligen utgivna meddelande (cid:148)H(cid:229)llbar utveck- ling av stadsomr(cid:229)den i Europeiska unionen: en (cid:229)tg(cid:228)rdsram(cid:148) (s(cid:228)rskild (cid:229)tg(cid:228)rd nr 1, 8 och 18) anger ramen f(cid:246)r de insatser som strukturfonderna kommer att st(cid:246)dja i stadsomr(cid:229)den. Som en del av den integrerade strategin f(cid:246)r utveckling eller regional omstrukturering, b(cid:246)r dessa insatser syfta till f(cid:246)ljande fyra fri- st(cid:229)ende m(cid:229)l: (cid:151) Att uppn(cid:229) st(cid:246)rre v(cid:228)lst(cid:229)nd och syssels(cid:228)ttning i stadsomr(cid:229)den genom att ut(cid:246)ka st(cid:228)dernas roll som regionala tillv(cid:228)xtpoler. (cid:151) Att st(cid:246)dja social integration, r(cid:228)ttvisa och (cid:229)terv(cid:228)xt i stads- omr(cid:229)den. (cid:151) Att skydda och f(cid:246)rb(cid:228)ttra stadsmilj(cid:246)n som ett s(cid:228)tt att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra livskvaliteten, skydda folkh(cid:228)lsan och v(cid:228)rna lokala och globala ekosystem (inklusive h(cid:229)llbara transportsystem, f(cid:246)r- nybara energik(cid:228)llor och rationellt energiutnyttjande). (cid:151) Att bidra till system f(cid:246)r sund f(cid:246)rvaltning i st(cid:228)der och lokalt. Medlemsstaterna har utarbetat ett f(cid:246)rslag till informellt doku- ment med v(cid:228)gledande riktlinjer f(cid:246)r l(cid:229)ngsiktig utveckling av gemenskapens territorium (Europeiskt spatialt utvecklingsper- spektiv). Med h(cid:228)nsyn till koncentrationen av verksamheter i I b(cid:229)de m(cid:229)l 1- och m(cid:229)l 2-regioner, b(cid:246)r detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt inneb(cid:228)ra att de olika programplaneringsdokumenten enligt strukturfonderna inneh(cid:229)ller integrerade (cid:229)tg(cid:228)rdspaket form av integrerade stadsutvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r regionens st(cid:246)rsta stadsomr(cid:229)den. S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att ge ett viktigt bidrag i 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/19 till en integrerad metod f(cid:246)r regional utveckling eller omstruk- turering. I synnerhet upprustning av eftersatta stadsomr(cid:229)den kan erh(cid:229)lla s(cid:228)rskilt st(cid:246)d genom en integrerad omr(cid:229)desinriktad metod som liknar den som utvecklats av gemenskapsinitiativet Urban. De erfarenheter som dess mest nyskapande (cid:229)tg(cid:228)rder liksom ett tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som bygger p(cid:229) partnerskap har givit f(cid:246)rtj(cid:228)nar att ges allm(cid:228)n spridning. Dessutom b(cid:246)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som st(cid:246)ds av ESF enligt m(cid:229)l 3 f(cid:229) en betydande effekt n(cid:228)r det g(cid:228)ller social sammanh(cid:229)llning ocks(cid:229) i de st(cid:228)der som inte omfattas av m(cid:229)l 1 och 2. Upprustning av ett stadsomr(cid:229)de i sv(cid:229)righeter Offentligt och privat st(cid:246)d har erbjudits till Aulnay-sous-Bois i omr(cid:229)det ˛le de France som har 5 000 kommunala bost(cid:228)- der med ett stort antal problem. Detta st(cid:246)d sker i form av ett stort stadsprojekt som inkluderar upprustning och kom- pletterande (cid:229)tg(cid:228)rder som st(cid:246)ds genom Urban. En av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder str(cid:228)var efter att minska otrygghet samtidigt som inv(cid:229)narna erbjuds nya tj(cid:228)nster i form av stadsdelskontor med personal, mobila tj(cid:228)nster och kontorslokaler f(cid:246)r lokala f(cid:246)reningar. Det finns ocks(cid:229) ett initiativ f(cid:246)r att samla in skrymmande f(cid:246)rem(cid:229)l och avfall f(cid:246)r (cid:229)tervinning. B. Landsbygdsutveckling f(cid:246)r modernisering, diversifiering och milj(cid:246)skydd Samtidigt som vissa av unionens mest dynamiska regioner har en landsbygdspr(cid:228)gel, finns det m(cid:229)nga andra landsbygdsomr(cid:229)- den som brottas med socioekonomiska problem vilka ofta (cid:228)r akuta. Dessa problem avspeglas i sviktande befolkningsstruk- turer, otillr(cid:228)ckliga syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter och brist p(cid:229) vik- tiga tj(cid:228)nster. M(cid:229)nga av sv(cid:229)righeterna kan sp(cid:229)ras till effekterna av omfattande strukturf(cid:246)r(cid:228)ndringar som skett under flera tiotal (cid:229)r, och s(cid:228)rskilt jordbrukets minskade ekonomiska betydelse f(cid:246)r regionala inkomster och syssels(cid:228)ttning. Idag beh(cid:246)ver tre fj(cid:228)rde- delar av gemenskapens lantbrukare deltidsarbete f(cid:246)r ytterligare inkomstk(cid:228)llor. Samtidigt utg(cid:246)r landsbygdsomr(cid:229)den fortfarande ungef(cid:228)r fyra femtedelar av gemenskapens territorium, och jordbruket st(cid:229)r f(cid:246)r det st(cid:246)rsta utnyttjandet av marken och f(cid:246)rblir en viktig ekonomisk sektor i m(cid:229)nga regioner. Jordbrukssektorns flerdimensionella roll erk(cid:228)nns dessutom allt- mer. F(cid:246)rutom den ekonomiska roll som jordbruket, skogsbru- ket och andra produktiva verksamheter spelar, fyller jordbruket en viktig social roll genom att tillhandah(cid:229)lla kvalitetsprodukter och erbjuda stadsborna m(cid:246)jligheter till fritidsaktiviteter och avkoppling. Jordbruket (cid:228)r ocks(cid:229) en viktig faktor f(cid:246)r att v(cid:228)rna milj(cid:246)kvaliteten och kulturarvet. Landsbygdsomr(cid:229)dena (cid:228)r ytterst viktiga f(cid:246)r utvecklingen av gemenskapens territorium. N(cid:228)r det g(cid:228)ller EU som helhet, har landsbygdspolitiken en viktig uppgift f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att gemenskapens jordbruksmodell (cid:228)r h(cid:229)llbar. Som s(cid:229)dan utg(cid:246)r landsbygdspolitiken den andra pela- ren i den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta kr(cid:228)ver ett tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt med tv(cid:229) sp(cid:229)r, varvid st(cid:246)d av s(cid:229)v(cid:228)l utveckling av en flerdimensionell jordbrukssektor som av det bredare so- ciala och territoriella sammanhang i vilket jordbrukssektorn existerar st(cid:246)ds. I de omr(cid:229)den som (cid:228)r v(cid:228)rst drabbade, n(cid:228)mligen de som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade enligt m(cid:229)l 1 och 2, b(cid:246)r landsbygdspolitiken str(cid:228)va efter att b(cid:229)de utveckla en konkurrenskraftig jordbruks- sektor som anv(cid:228)nder milj(cid:246)v(cid:228)nliga produktionsmetoder och att st(cid:246)dja diversifiering av lantbruksf(cid:246)retagen och landsbygdseko- nomin till nya verksamheter och nya m(cid:246)jligheter till arbetstill- f(cid:228)llen. En s(cid:229)dan landsbygdsutveckling f(cid:246)rblir ett viktigt inslag i sammanh(cid:229)llningspolitiken och kompletterar samtidigt den ge- mensamma jordbrukspolitikens (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r modernisering och reform av marknadspolitiken. I dessa st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den b(cid:246)r strukturfonderna och ga- rantisektionen i EUGFJ st(cid:246)dja diversifiering inom en konkur- renskraftig ekonomisk struktur p(cid:229) landsbygden baserad p(cid:229) sti- mulans av nya verksamheter genom integrerade program. F(cid:246)l- jande omr(cid:229)den kommer att prioriteras inom dessa program: (cid:151) En starkare jordbrukssektor: f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att jord- bruket och skogsbruket (cid:228)r konkurrenskraftigt genom att st(cid:246)dja investeringar i modernisering, inklusive bearbetning och marknadsf(cid:246)ring av jordbruks- och skogsbruksproduk- ter, att str(cid:228)va efter l(cid:228)gre kostnader och f(cid:246)rb(cid:228)ttrad produkt- kvalitet, att (cid:246)ka det v(cid:228)rde som jordbruket tillf(cid:246)r samt att bevara jordbruksf(cid:246)retagen (fr(cid:228)mst genom att se till att de kan tas (cid:246)ver av unga lantbrukare) och landsbygdsmilj(cid:246)n (inklusive (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r milj(cid:246)v(cid:228)nligt jordbruk). (cid:151) F(cid:246)rb(cid:228)ttring av landsbygdsomr(cid:229)denas konkurrenskraft: genom att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tilltr(cid:228)de till och fr(cid:228)mja diversifiering till nya verksamheter och genom att skapa arbetstillf(cid:228)llen. Detta omfattar utveckling av turism och sm(cid:229) f(cid:246)retag, av vilka de flesta producerar n(cid:228)rap(cid:229) unika h(cid:246)gkvalitativa pro- dukter. Andra m(cid:246)jligheter finns inom omr(cid:229)det f(cid:246)r f(cid:246)rnybar energi, inklusive energiutvinning fr(cid:229)n hush(cid:229)llsavfall i lands- bygdsomr(cid:229)den i n(cid:228)rheten av stora t(cid:228)torter. (cid:151) Bevarande av milj(cid:246)n och av Europas kulturlandskap: milj(cid:246)skyddet m(cid:229)ste vara en prioritet inom landsbygdspoli- tiken, och inkludera bevarandet av landsbygd och natur- resurser, fr(cid:228)mjande av traditionella landsbygdsomr(cid:229)den, bondg(cid:229)rdsturism och upprustning av byar. De allm(cid:228)nna landsbygdsstrategierna kan inte p(cid:229) egen hand l(cid:246)sa alla de problem som landsbygdsomr(cid:229)dena st(cid:229)r inf(cid:246)r och s(cid:228)r- skilt inte med h(cid:228)nsyn till deras lokala omfattning. Genom det nya gemenskapsinitiativet f(cid:246)r landsbygdsomr(cid:229)den kommer de allm(cid:228)nna programmen att ges en m(cid:246)jlighet till kompletterande C 267/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 9. 1999 (cid:229)tg(cid:228)rder som st(cid:246)djer insatser som utformas och genomf(cid:246)rs av partnerskap verksamma p(cid:229) lokal niv(cid:229). Syftet (cid:228)r att stimulera framv(cid:228)xt och utveckling av nya modeller f(cid:246)r landsbygdsutveck- ling som d(cid:228)refter sprids genom n(cid:228)tverk, och att fr(cid:228)mja sam- arbete mellan lokala akt(cid:246)rer i olika regioner och medlemsstater. Nya jordbruksverksamheter i norra Italien F(cid:246)r att st(cid:246)dja de inv(cid:229)nare som drabbats av sjunkande in- komster fr(cid:229)n det traditionella jordbruket, s(cid:246)kte man i Val Bormida i norra Italien nyskapande l(cid:246)sningar baserade p(cid:229) utnyttjande av regionens potential som leverant(cid:246)r av v(cid:228)xter f(cid:246)r l(cid:228)kemedelsbruk. Med st(cid:246)d av EU:s program f(cid:246)r lands- bygdsutveckling, st(cid:246)ddes tv(cid:229) nya projekt som innebar ink(cid:246)p av utrustning f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra automatiserad bearbetning och f(cid:246)rpackning av torkade v(cid:228)xter samt forskning f(cid:246)r in- troduktion av nya sorter och f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvalitetskon- trollen. I mitten av 1990-talet n(cid:229)dde produktionen av eteriska oljor 1 500 kg j(cid:228)mf(cid:246)rt med 120 kg cirka tio (cid:229)r tidigare sam- tidigt som kvalitetsm(cid:228)rkningen (cid:148)biologisk produkt(cid:148) erh(cid:246)lls vilket s(cid:228)krade en b(cid:228)ttre marknadsposition och h(cid:246)gre int(cid:228)k- ter. Som ett resultat av detta har nya avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter utvecklats i regionen vilket har skapat 7 nya arbetstillf(cid:228)llen. Projektet har ocks(cid:229) bidragit till att bevara det naturliga land- skapet i denna bergsmilj(cid:246) och lett till att totalt 100 hektar mindre b(cid:246)rdig mark har odlats upp. St(cid:246)d till landsbygdskommuner i Nordrhein-Westfalen Ett av de problem som landsbygdsomr(cid:229)den brottas med (cid:228)r tendensen att viktiga ekonomiska och sociala tj(cid:228)nster samlas centralt, samtidigt som tj(cid:228)nsterna inom de allm(cid:228)nna trans- portmedel som s(cid:246)rjer f(cid:246)r tilltr(cid:228)det till t(cid:228)torter och st(cid:228)der allt mer begr(cid:228)nsas. I vissa medlemsstater har m(cid:229)l 5b-program erbjudit st(cid:246)d f(cid:246)r att (cid:229)teruppr(cid:228)tta grundl(cid:228)ggande tj(cid:228)nster p(cid:229) landsbygden. I exempelvis den lilla tyska staden Ottenhau- sen i Nordrhein-Westfalen lades det lokala bageriet och specerihandeln ner 1995 varefter byborna var beroende av tj(cid:228)nster ett stycke d(cid:228)rifr(cid:229)n vilket gav upphov till s(cid:228)rskilda sv(cid:229)righeter f(cid:246)r dem som var mindre r(cid:246)rliga. Med st(cid:246)d av lokalborna och med EUGFJ-finansiering (cid:246)ppnades en ny byaff(cid:228)r som dock vilar p(cid:229) en annan grund (cid:228)n den tidigare eftersom den tillhandah(cid:229)ller flera tj(cid:228)nster i en enda lokal. Aff(cid:228)ren tillhandah(cid:229)ller nu livsmedel och hush(cid:229)llsartiklar, lo- kala jordbruksprodukter och ekologiska produkter liksom viktiga tj(cid:228)nster: den fungerar som postkontor, centralt om- bud f(cid:246)r skoreparationer och kemtv(cid:228)tt samt ger r(cid:229)dgivning i milj(cid:246)fr(cid:229)gor. Grundl(cid:228)ggande tj(cid:228)nster som (cid:228)r s(cid:228)rskilt viktiga f(cid:246)r (cid:228)ldre och m(cid:246)drar med sm(cid:229) barn, tillhandah(cid:229)lls d(cid:228)rmed lokalt. Samtidigt fr(cid:228)mjas de lokalt producerade jordbruks- produkterna, och all denna verksamhet har inhysts i ett stall som inte l(cid:228)ngre anv(cid:228)nds varigenom man p(cid:229) samma g(cid:229)ng har (cid:229)terst(cid:228)llt en del av byns arkitektoniska arv. Vatten(cid:229)tervinning p(cid:229) Kanarie(cid:246)arna Bristen p(cid:229) vatten, det h(cid:246)ga priset p(cid:229) vatten och den oj(cid:228)mna f(cid:246)rdelningen av vattenresurserna p(cid:229) (cid:246)arna utg(cid:246)r ett hinder f(cid:246)r utvecklingen p(cid:229) Kanarie(cid:246)arna. Mer (cid:228)n 80 % av det vat- ten som finns kommer fr(cid:229)n underjordiska k(cid:228)llor. Dessa underjordiska reserver har p(cid:229) senare tid minskat vilket har (cid:228)ndrat j(cid:228)mvikten mellan de volymer som kommer fr(cid:229)n k(cid:228)llorna och de som regnvattnet ger och har lett till (cid:246)kande salthalt. P(cid:229) de (cid:246)ar som har minst nederb(cid:246)rd, har det blivit n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att avsalta havsvatten f(cid:246)r att tillgodose befolkningens behov. Jordbruket konsumerar 60 % av till- g(cid:228)ngligt vatten. Bristen p(cid:229) vatten och dess d(cid:229)liga kvalitet kombinerat med konkurrensen fr(cid:229)n en expanderande turistsektor (cid:228)r tv(cid:229) av orsakerna till den minskande jordbruksverksamheten. P(cid:229) (cid:246)n Teneriffa, har man i en studie granskat den tekniska och ekonomiska genomf(cid:246)rbarheten av en mer komplett rening av behandlat vatten och dess anv(cid:228)ndning p(cid:229) olika omr(cid:229)den. Efter det att studien slutf(cid:246)rts beslutade myndigheterna att med finansiellt bist(cid:229)nd fr(cid:229)n EUGFJ finansiera installation av ett fj(cid:228)rrstyrt vattendistributionsn(cid:228)t, samt terti(cid:228)r rening och filtrering av bevattningsvatten. Denna investering ger jord- brukssektorn tilltr(cid:228)de till en ny vattenresurs. Det har ocks(cid:229) bidragit till turismen, bibeh(cid:229)llandet av gr(cid:246)na ytor och f(cid:246)r- b(cid:228)ttrad livskvalitet. C. Samverkan mellan stads- och landsbygdsomr(cid:229)den: ba- lanserad utveckling Om b(cid:228)sta m(cid:246)jliga f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar f(cid:246)r utveckling skall r(cid:229)da i gemenskapen m(cid:229)ste st(cid:228)der och landsbygdsomr(cid:229)den komplet- tera varandra. Den samverkan som fr(cid:228)mjas i regioner som erh(cid:229)ller st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfond-erna m(cid:229)ste gynna en utveckling mot flera centra och d(cid:228)rmed mot ett mer balanserat territo- rium inom EU. M(cid:228)nniskor i landsbygdsomr(cid:229)den m(cid:229)ste f(cid:229) till- tr(cid:228)de till de specialisttj(cid:228)nster som endast t(cid:228)torter kan erbjuda. Stadsinnev(cid:229)narna m(cid:229)ste f(cid:246)rses med livsmedel och naturtill- g(cid:229)ngar, och de m(cid:246)jligheter till turism och fritidsaktiviteter som landsbygden kan erbjuda. Strukturfondernas bidrag till integrerad territoriell utveckling m(cid:229)ste underst(cid:246)djas av st(cid:246)d till n(cid:228)tverk mellan olika stadscentra och f(cid:246)rb(cid:228)ttrade band mellan st(cid:228)der och landsbygdsomr(cid:229)den f(cid:246)rebygga dubblering av arbete som utformas b(cid:229)de f(cid:246)r att och f(cid:246)r att fr(cid:228)mja en modell f(cid:246)r markutnyttjande som (cid:228)r mer effektiv och tar st(cid:246)rre h(cid:228)nsyn till h(cid:229)llbar utveckling. Utveck- lingen av stadscentras roll, s(cid:228)rskilt medelstora stadscentra, (cid:228)r av s(cid:228)rskild betydelse i sparsamt befolkade omr(cid:229)den. De (cid:228)r de enda tj(cid:228)nstemottagningsplatser som n(cid:229)r upp till tr(cid:246)skelniv(cid:229)erna f(cid:246)r ekonomisk l(cid:246)nsamhet. Samordning med nationella program kan ocks(cid:229) visa sig n(cid:246)dv(cid:228)ndigt om regionerna endast delvis omfattas av program som erh(cid:229)ller st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna. De regioner som omfattas av m(cid:229)l 1 (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt stora i geo- grafiska termer f(cid:246)r att utg(cid:246)ra l(cid:228)mpliga ramar f(cid:246)r att (cid:246)vergri- pande tillv(cid:228)gag(cid:229)ngs(cid:228)tt d(cid:228)r stadsomr(cid:229)den och landsbygdsomr(cid:229)- den kompletterar varandra. Denna metod b(cid:246)r ocks(cid:229) anv(cid:228)ndas inom m(cid:229)l 2-omr(cid:229)den, d(cid:228)r den underl(cid:228)ttas av anv(cid:228)ndning av ett samlat programplaneringsdokument f(cid:246)r det nya m(cid:229)l 2. Detta b(cid:246)r utnyttjas f(cid:246)r att f(cid:246)rbereda strategier som str(cid:228)var efter ba- lans mellan landsbygds- och stadsomr(cid:229)den p(cid:229) regional niv(cid:229). 22. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 267/21 f(cid:246)r stads- och Inf(cid:246)rlivandet av integrerade tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt landsbygdsutveckling i de olika programplaneringsdokumenten i strukturfonderna undanr(cid:246)jer inte behovet av regionala pro- gram. Dessa tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt, som tar h(cid:228)nsyn till de specifika egenskaperna hos olika delar inom en enda region, b(cid:246)r ist(cid:228)llet ge en bas f(cid:246)r globala och integrerade regionala strategier. De integrerade tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tten b(cid:246)r bidra till att skapa om- r(cid:229)den med dynamisk integration p(cid:229) internationell niv(cid:229), fr(cid:228)mst genom effektiv gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande, nationell och regional in- frastruktur. Gemenskapsinitiativet fullborda denna process genom att st(cid:246)dja transeuropeiskt, och s(cid:228)rskilt gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande, samarbete f(cid:246)r att uppn(cid:229) balanserad utveck- ling av unionens territorium. Interreg III b(cid:246)r K˜NSLIGA OMR¯DEN OCH KUSTOMR¯DEN Om strukturprogrammen t(cid:228)cker k(cid:228)nsliga omr(cid:229)den och kus- tomr(cid:229)den, (cid:228)r det viktigt att de i samverkan med andra sektoriella program s(cid:228)kerst(cid:228)ller h(cid:229)llbar utveckling av dessa omr(cid:229)den. Inom ramen f(cid:246)r en regional ekonomisk strategi kan strukturfonder st(cid:246)dja de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att skydda dessa omr(cid:229)den, inklusive finansiering av infrastruk- tur f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttrat tilltr(cid:228)de till dessa omr(cid:229)den och fr(cid:228)mjande av (cid:148)natur-turism(cid:148). Prioriterade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning av kustomr(cid:229)den omfat- tar minskad f(cid:246)rorening och (cid:229)terst(cid:228)llande av skadade omr(cid:229)- den, kontroll av str(cid:228)nder, utgr(cid:228)vningar och andra verksam- heter som (cid:228)ndrar vattenomr(cid:229)den och havsbotten, samt be- varande av naturliga habitat. kan utpl(cid:229)na kapacitetsminskningar och till och med resul- tera i en (cid:228)nd(cid:229) st(cid:246)rre obalans mellan fiskeanstr(cid:228)ngning och resurser. (cid:151) P(cid:229) den tekniska niv(cid:229)n m(cid:229)ste anv(cid:228)ndning av mer selektiva fiskeredskap och metoder prioriteras, s(cid:229) att kvaliteten p(cid:229) den fisk som f(cid:229)ngas och bevaras ombord f(cid:246)rb(cid:228)ttras sam- tidigt som arbetsf(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)rb(cid:228)ttras och s(cid:228)kerheten h(cid:246)js. Inom resten av den produktiva sektorn (vattenbruk, bearbet- ning av produkter) har samlade (cid:229)tg(cid:228)rder som tar h(cid:228)nsyn till hela sektorns intressen en mycket st(cid:246)rre prioritet (cid:228)n investe- ringar i f(cid:246)retag. Kamp mot milj(cid:246)problem, f(cid:246)rb(cid:228)ttrad produkt- kvalitet och marknadsf(cid:246)ring av (cid:246)verskottsarter eller underut- nyttjade arter prioriteras ocks(cid:229). Strukturpolitiken inom fiskesektorn utg(cid:246)r ocks(cid:229) ett inslag i sammanh(cid:229)llningspolitiken. ¯ ena sidan (cid:228)r gemenskapens st(cid:246)d till denna sektor fr(cid:228)mst inriktat p(cid:229) regioner som (cid:228)r st(cid:246)dbe- r(cid:228)ttigade enligt de regionala m(cid:229)len i strukturfonderna. ¯ andra sidan syftar st(cid:246)det till att avhj(cid:228)lpa de socioekonomiska sv(cid:229)rig- heter i kustomr(cid:229)den som beror p(cid:229) omstruktureringen i fiskeri- sektorn. ¯tg(cid:228)rderna (cid:228)r inriktade p(cid:229) att skapa arbetstillf(cid:228)llen och diversifiera verksamheter i de mest lovande omr(cid:229)dena genom gemensamt st(cid:246)d fr(cid:229)n olika strukturfonder. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r viktigt att s(cid:246)rja f(cid:246)r att de olika strukturfonderna samverkar s(cid:229) att deras kombinerade verkan blir effektiv. D. S(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r omr(cid:229)den d(cid:228)r fiske bedrivs Bearbetning av produkter (Belgien) Projekt f(cid:246)r att st(cid:246)dja fiskerisektorn Strukturpolitik inom fiskerisektorn (inklusive vattenbruk och bearbetning och marknadsf(cid:246)ring av dessa produkter) (cid:228)r ett viktigt inslag i den gemensamma fiskeripolitiken. Den str(cid:228)var efter att v(cid:228)gleda och p(cid:229)skynda omstruktureringen av sektorn genom rationalisering och modernisering av produktionsmedel och andra (cid:229)tg(cid:228)rder som kommer att f(cid:229) best(cid:229)ende effekt. N(cid:228)r det g(cid:228)ller fiskeflottorna m(cid:229)ste programmen ta h(cid:228)nsyn till f(cid:246)ljande prioriteringar (cid:151) De fler(cid:229)riga utvecklingsprogrammen f(cid:246)r fiskeflottorna (FUP IV fram till 2001 och d(cid:228)refter FUP V) f(cid:246)rblir referensbas f(cid:246)r ramen f(cid:246)r fiskekapacitet. Genomf(cid:246)rande av dessa program (inklusive det framtida FUP V) m(cid:229)ste s(cid:229)lunda prioriteras. (cid:151) Det (cid:228)r ocks(cid:229) n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att undvika o(cid:246)nskade effekter. Otillr(cid:228)cklig f(cid:246)rnyelse kan leda till att flottorna f(cid:246)r(cid:229)ldras i omfattande grad, medan tekniska framsteg (cid:229) andra sidan I Antwerpen har ett dussin fiskbearbetningsf(cid:246)retag som (cid:228)r bel(cid:228)gna i nerg(cid:229)ngna byggnader i stadsk(cid:228)rnan omorganiserat sig i fyra nya f(cid:246)retag i ett industriomr(cid:229)de i n(cid:228)rheten av transportmedel. Sedan dess har de nya f(cid:246)retagens oms(cid:228)tt- ning (cid:246)kat p(cid:229)tagligt. Vattenbruk (F(cid:246)renade kungariket) West Coast Aquaculture Ltd som (cid:228)r baserat i Argyll (Skott- land) har erh(cid:229)llit st(cid:246)d f(cid:246)r att bygga och utrusta ett nytt toppmodernt system med cirkulerande vatten f(cid:246)r tillv(cid:228)xt av ung piggvar och f(cid:246)r att diversifiera f(cid:246)r att undvika alltf(cid:246)r stort beroende av odlad Atlantlax. I slutet av (cid:229)r 2000 f(cid:246)r- v(cid:228)ntar sig f(cid:246)retaget att sk(cid:246)rda cirka 450 ton piggvar per (cid:229)r. Kollektiv exploatering av kustlinjen (Spanien) I Galicien har flera projekt som syftar till att kustfiskare kollektivt exploaterar kustlinjen gjort det m(cid:246)jligt att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra bevarandet av resurserna (musslor) och genomf(cid:246)ra kvalitetskontroll av fiskeriprodukterna