title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1759/99 af Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) til Kommissionen. Kommissionens politik (GD VIII) til fattigdomsbekæmpelse i udviklingslande.

eurovoc_concepts:
ACP countries
Burkina Faso
Development Assistance Committee
EDF
developing countries
foreign aid
impact study
operation of the Institutions
poverty
support policy

text: C 225 E/16 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Kommissionen bedes derfor oplyse, hvilke kriterier den har benyttet ved sin afgłrelse om kun at bevilge 40 mia. escudos (cid:229)rligt til udvikling af landbrugsdistrikter, n(cid:229)r det er velkendt, at Portugal er det land, som er mest berłrt af den tiltagende liberalisering af landbrugsmarkederne, og at de portugisiske landm(cid:230)nds indkomster er stadigt faldende. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. november 1999) Kommissionen traf 8. september 1999 en beslutning om den vejledende fordeling p(cid:229) medlemsstaterne af bevillinger til udvikling af landdistrikter under Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL(cid:146)s Garantifond) for perioden 2000-2006. Fordelingen blev foretaget under hensyn til antallet af landbruget. landbrugsbedrifter, Portugal er p(cid:229) dette grundlag blevet tildelt et (cid:229)rligt belłb p(cid:229) 200 mio. €. landdistriktbefolkningen og besk(cid:230)ftigelsesfrekvensen i landbrugsarealet, fire foranstaltninger: finansiering af Det skal bem(cid:230)rkes, at dette (cid:229)rlige belłb kun skal anvendes til fłrtidspensionering, miljłforanstaltninger i landbruget, skovrejsning p(cid:229) landbrugsarealer og stłtte til ugunstigt stillede omr(cid:229)der. Alle andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikter finansieres under EUGFL(cid:146)s Udviklingssektion inden for rammerne af den samlede strukturfondsstłtte til Portugal. Det skal ogs(cid:229) understreges, at det (cid:229)rlige belłb udgłr en stigning p(cid:229) 46,5 % i forhold til (cid:229)rsgennemsnittet for den foreg(cid:229)ende periode (1994-99) for de samme foranstaltninger. Der skal i łvrigt głres opm(cid:230)rksom p(cid:229) den fleksibilitet, der anvendes ved tildelingen af bevillingerne. Kommissionen er rede til, inden for gr(cid:230)nserne af de samlede tilg(cid:230)ngelige ressourcer og over en tre(cid:229)rig periode, at tilpasse beslutningen om tildeling af bevillinger pr. medlemsstat i overensstemmelse med artikel 46, stk. 3, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af land- distrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (1). Hertil kommer, at efter de regler for gennemfłrelse af programmer til udvikling af landdistrikterne, som Kommissionen vedtog i juli 1999, kan ressourcer, der har et vist omfang i forhold til de oprindelige beregninger og ikke er blevet anvendt af medlemsstaterne i lłbet af et (cid:229)r, overfłres til medlemsstater, der har brug for supplerende stłtte (inden for rammerne af deres program- meringsdokumenter). Denne fleksibilitet vil głre det muligt at imłdeg(cid:229) uforudsete situationer, blot skal medlemsstaterne for hele perioden overholde gr(cid:230)nserne for deres bevilling som fastsat i den g(cid:230)ldende beslutning fra Kommissionen. I artikel 4 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17. maj 1999 om fastl(cid:230)ggelse af f(cid:230)lles regler for den f(cid:230)lles landbrugspolitiks ordninger for direkte stłtte (2) er der fastsat en graduering af betalingerne under den f(cid:230)lles markedsordning, som głr det muligt at łge bevillingerne til de fire n(cid:230)vnte foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. (1) (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999. EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/018) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1759/99 af Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Kommissionens politik (GD VIII) til fattigdomsbek(cid:230)mpelse i udviklingslande Udviklingskommiss(cid:230)r Nielson understregede i sine skriftlige svar p(cid:229) Europa-Parlamentets spłrgeskema, at arbejdet m(cid:229)tte centreres omkring udryddelsen af fattigdom. Kan Kommissionen give n(cid:230)rmere oplysninger om den hidtidige og fremtidige strategi for fattigdoms- bek(cid:230)mpelsen i udviklingslande, navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r fłlgende aspekter: 1. Hvilke aktionsomr(cid:229)der indg(cid:229)r i GD VIII(cid:146)s politik for fattigdomsbek(cid:230)mpelse (f. eks. grunduddannelse, undervisning, sundhed, infrastrukturer som vand, kloakering og veje, socialsikringsordninger, fłdeva- reforsyning osv. )? 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/17 2. Skelnes der mellem direkte og indirekte fattigdomsbek(cid:230)mpelse (makrołkonomiske foranstaltninger, institutionsr(cid:229)dgivning, politisk r(cid:229)dgivning)? 3. Hvor er fattigdomsbek(cid:230)mpelse placeret organisatorisk i GD VIII, og hvilket personale har denne administrative enhed til r(cid:229)dighed? 4. Hvilke finansielle midler har GD VIII haft til r(cid:229)dighed til fattigdomsbek(cid:230)mpelse i de seneste fem (cid:229)r? 5. Kan Kommissionen oplyse antallet af fattige, som de seneste fem (cid:229)r bevisligt har haft fordel af foranstaltningerne til direkte fattigdomsbek(cid:230)mpelse (gennem hvilke programmer/projekter og i hvilke lande)? 6. Passer de p(cid:229)stande, der frems(cid:230)ttes i DAC Scoping Study of »Donor Poverty Reduction Policies and Practices« fra marts 1999 om, at der er behov for en grundig revision af s(cid:229)vel definitionen p(cid:229) som politik og praksis i forbindelse med fattigdomsbek(cid:230)mpelse, ogs(cid:229) p(cid:229) GD VIII? 7. Er der foretaget konsekvensundersłgelser af effektiviteten af foranstaltningerne til direkte fattigdoms- bek(cid:230)mpelse, og hvordan er de fattiges egen vurdering af disse foranstaltninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (16. november 1999) F(cid:230)llesskabets holdning til fattigdomsbek(cid:230)mpelse er anfłrt i meddelelsen af 1993 (1), som revideret i 1. et arbejdsdokument, der blev forelagt R(cid:229)det i maj 1998 (2). Fattigdomsbek(cid:230)mpelsen er form(cid:229)let med alle operationerne. Den hidtidige strategi har best(cid:229)et i en direkte fattigdomsbek(cid:230)mpelse via grundl(cid:230)ggende sociale ydelser, bl. a. anvendelse af counterpart-midler fra strukturtilpasningsstłtte. Denne strategi er imidlertid blevet forbedret yderligere ved systematisk integrering af fattigdomsbek(cid:230)mpelsen inden for alle sektorer. For łjeblikket p(cid:229)t(cid:230)nkes det at opstille en handlingsplan med retningslinjer og resultatindikatorer, under hensyntagen til resultaterne af arbejdet i en arbejdsgruppe under KomitØen for Udviklingsbistand (DAC) p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Endvidere er nye retningslinjer for levnedsmiddelsikkerhed og fattigdomsbek(cid:230)m- pelse under forberedelse. Inden for sundhedssektoren afholdtes for nylig et ekspertmłde, hvor der blev n(cid:229)et til enighed om at neds(cid:230)tte en arbejdsgruppe om sundhedsspłrgsm(cid:229)l og fattigdomsbek(cid:230)mpelse. Endelig głres der ogs(cid:229) en indsats for at fattigdomsbek(cid:230)mpelsen bliver en mere integreret del i udviklingen af landdistrikterne, miljł og undervisning. Eftersom der hidtil ikke er gjort nogen formel forskel, er der planer om at (cid:230)ndre projektprofilen for 2. programmer, s(cid:229) det bliver muligt at sondre mellem direkte og indirekte fattigdomsbek(cid:230)mpelse. 3. Samtlige ansatte i Generaldirektoratet for Udvikling er ansvarlige for, at dette m(cid:229)l bliver n(cid:229)et. Direktoratet for b(cid:230)redygtig udvikling er dog formelt ansvarlig for at dette m(cid:229)l tilstr(cid:230)bes systematisk p(cid:229) alle niveauer. Direktoratet best(cid:229)r af fem kontorer, hvoraf Øt (Social udvikling og udvikling af de menneske- lige ressourcer) har v(cid:230)ret s(cid:230)rlig berłrt. Det overvejes imidlertid, hvordan kapaciteten kan łges p(cid:229) dette omr(cid:229)de ved hj(cid:230)lp af fornyelser, som f. eks. kontaktpunkter i andre kontorer og en help-desk for at stłtte operationerne direkte. 4. Ifłlge nylige beregninger udgłr udgifterne til grundl(cid:230)ggende ydelser til sundhed og uddannelse til landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) ca. 20 % i overensstemmelse med den i Kłbenhavn i 1995 I 1997 udgjorde betalinger til Den Europ(cid:230)iske Udviklingsfond (EUF) til social indg(cid:229)ede forpligtelse. infrastruktur og tjenesteydelser, herunder den offentlige sektor og civilsamfund, 196 mio. EUR (16 %), og 222 mio. EUR (18 %) til strukturtilpasningsstłtte. Andre programmer, som ogs(cid:229) har bidraget til bek(cid:230)m- pelse af fattigdom, vedrłrer vandforsyning, finansiering, udvikling af landdistrikter, fłdevaresikkerhed og transport, men uden n(cid:230)rmere undersłgelser er det vanskeligt at afgłre, hvor stor en del der har bidraget direkte til bek(cid:230)mpelse af fattigdom. C 225 E/18 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 fattigdom. For at Ingen bistandsorganisation er i stand til nłjagtigt at bedłmme, hvor stor virkning deres indsats har 5. haft p(cid:229) bek(cid:230)mpelsen af lłse dette problem deltager Kommissionen derfor i en arbejdsgruppe inden for DAC og har foresl(cid:229)et en metode, der głr det lettere at bedłmme resultaterne af bek(cid:230)mpelsen af fattigdom. Med denne metode forsłger man at samle b(cid:229)de kvalitative og kvantitative oplysninger om fattigdom og knytte disse til den indsats, der głres. Denne metode vil blive drłftet i DAC- arbejsgruppen i Edinburgh den 13. og 14. oktober 1999, hvorefter det vil blive afgjort, hvordan metoden skal udvikles. 6. Undersłgelsen har vist, at den i 1993 definerede holdning til bek(cid:230)mpelse af fattigdom fortsat er effektiv, men at der kr(cid:230)ves en stor indsats for at gennemfłre den. Dette fremg(cid:229)r af Kommissionens eget arbejdsdokument fra 1998. Kommissionen deltager nu aktivt i DAC-arbejdsgruppen, der foretager en grundig revision med henblik p(cid:229) udarbejdelse af retningslinier inden juni 2000. 7. Dette er pr(cid:230)cis hensigten med den metode, som er ved at blive udviklet, da den kombinerer de fattiges egen vurdering af fattigdom og oplysninger fra andre kilder. I Burkina Faso gennemfłrtes et pilotforsłg, der bekr(cid:230)ftede metodens anvendelighed. Meningen med forsłget var imidlertid ikke, at det skulle v(cid:230)re en udtłmmende konsekvensundersłgelse af foranstaltningerne i Burkina Faso, eftersom flere indirekte og direkte foranstaltninger, tekniske problemer fłrst skulle lłses (cid:129) bl. a. betydningen af forbindelsen mellem kvalitative og kvantitative data, samt i hvilken grad resultaterne beroede p(cid:229) disse foranstaltninger eller andre eksterne faktorer. KOM(93) 518 endelig udg. (1) (2) Dok. 8541/98 af 12. 5. 1998. (2000/C 225 E/019) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1771/99 af Horst Schnellhardt (PPE-DE) til Kommissionen (11. oktober 1999) Om: Sammenk(cid:230)dning af godkendelsen af strukturfondsprogrammer og medlemsstaternes udl(cid:230)gning af beskyttede omr(cid:229)der efter flora-/fauna-, habitat- og fuglebeskyttelsesdirektiverne Med skrivelse af 23. 6. 1999 til Forbundsrepublikken Tysklands faste repr(cid:230)sentation ved Den Europ(cid:230)iske Union oplyste kommissionsmedlemmerne Monika Wulf-Mathies og Ritt Bjerregaard, at de tyske struktur- fondsprogrammer for stłtteperioden 2000-2006 under henvisning til strukturfondsrammeforordningens artikel 12 muligvis ikke kunne godkendes. Finder Kommissionen det i denne forbindelse retm(cid:230)ssigt og hensigtsm(cid:230)ssigt at głre godkendelsen af de tyske strukturfondsprogrammer og (cid:141)planer afh(cid:230)ngig af, om udl(cid:230)gningen af beskyttede omr(cid:229)der efter flora-/fauna-, habitat- og fuglebeskyttelsesdirektiverne er gennemfłrt i fuldt omfang? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (18. november 1999) Som det m(cid:229) v(cid:230)re det (cid:230)rede medlem bekendt, var arbejdet med at opstille en liste over lokaliteter af f(cid:230)llesskabsbetydning (Natura 2000) planlagt til at skulle v(cid:230)re f(cid:230)rdig i juni 1998, og det g(cid:230)lder b(cid:229)de omr(cid:229)derne i henhold til R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1) og R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (2), men det er blevet forsinket, fordi flere medlemslande endnu ikke har fremlagt deres forslag (tidsfristen var juni 1995). Den manglende udv(cid:230)lgelse af lokaliteterne, som har betydning i strukturfondssammenh(cid:230)ng, har betydet, at der er opst(cid:229)et problemer og forsinkelser i gennemfłrelsen af de nuv(cid:230)rende programmer. Der verserer desuden for łjeblikket en r(cid:230)kke domstolssager mod flere medlemslande p(cid:229) grund af mangelfuld fremsendelse af forslag til beskyttede omr(cid:229)der


title: WRITTEN QUESTION P-1797/99 by Maria Sanders-ten Holte (ELDR) to the Commission. Age discrimination against foreign pilots in France.

eurovoc_concepts:
France
age discrimination
civil aviation
common transport policy
crew
international convention
transport licence

formats: html pdf print

text: C 203 E/50 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 Can the Commission confirm or deny that the UK violated the 13 September embargo on the sale of arms to Indonesia in the light of reports that three British Hawk warplanes were delivered secretly to Indonesia last week? If these reports are correct, can the Commission explain what action will be taken against the United Kingdom(cid:146)s breach of the embargo? Does it recognise the urgent need for the EU to strengthen the 1998 Code of Conduct on the export of arms and, more importantly, the adoption of measures to prevent any attempts to circumvent the Code of Conduct? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (20 October 1999) Trade in arms has, up to now, on the basis of Article 296 of the EC Treaty (ex Article 223) been exempted from the scope of application of Treaty rules, thereby preventing Community action. The arms trade is currently discussed in the context of the Common foreign and security policy (CFSP), with which the Commission is fully associated. The Commission possesses neither the authority nor the means to confirm or deny possible violations of embargoes. Full responsibility for the licensing of arms exports belongs to national governments. The Code has completed one year of existence and, as acknowledged in the first annual report, initial experiences of the Member States from its operation during this period are positive. It is undeniable, however, that there are grounds for continued strengthening of the code and its implementation. The aim of the annual review process is to identify such potential improvements. Naturally, any amendments to the Code need the support of all Member States. (2000/C 203 E/060) WRITTEN QUESTION P-1797/99 by Maria Sanders-ten Holte (ELDR) to the Commission Subject: Age discrimination against foreign pilots in France (1 October 1999) An article in The Times of 2 September headed (cid:145)French age rule clips wings of British pilots(cid:146) says that the French government operates an age limit of 60 for commercial pilots, whereas the age limit in other Member States is 65. As a result, commercial pilots aged between 60 and 65 are denied access to French airspace because of differences in age limits. This discrepancy prevents people from exercising their fundamental rights, in this instance the right not to be discriminated against on grounds of age. The question of discrimination on grounds of age is of topical importance in view of the forthcoming talks on a European charter of fundamental rights. 1. 2. 3. Is the Commission aware of this situation? Does the Commission agree that this situation could be damaging to the commercial pilots affected? Are such discrepancies in rules between Member States undesirable? 4. What does the Commission intend to do about this state of affairs? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (26 October 1999) The Commission can inform the Honourable Member that it is fully aware of the situation in France with regard to age limits for pilots. The Commission does not condone this situation but is unable to intervene at present because currently flight crew licences are recognised for the purpose of overflying and landing of flights, provided they are issued in accordance with Annex I to the Chicago Convention. This Annex contains a standard which prohibits the exercise of pilot-in-command duties on international civil 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/51 commercial flights beyond the age of 60 years and carries a recommendation that over-sixties should not fulfil co-pilot duties on such flights. Accordingly, while certain states have filed a (cid:145)difference(cid:146) to Annex I to the Convention in order to allow their own licences to remain valid for exercising duties on board commercial airplanes beyond this limit, there are no powers which can oblige other states to accept this difference for the overflight of their territory. The Joint aviation authorities (JAA) work on the harmonisation of flight crew licensing rules produced a compromise which would allow licences to remain valid for exercising duties on board commercial airplanes until their holders are 65, provided that they operate such duties on multi-crew airplanes where the other pilot is aged less than 60 years. Nevertheless such a compromise is not binding on JAA member states and they still can decide not to accept overflight of their territory by commercial planes in which the pilot in command is more than 60 years of age. The Commission is currently working on a proposal to harmonise standards and requirements for flight crew licensing throughout the Community. This proposal will clearly have to pass through the normal Community process, and issues such as the age limit can be further discussed in the Parliament and the Council. (2000/C 203 E/061) WRITTEN QUESTION P-1798/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (1 October 1999) Subject: Application of the partnership principle in the drawing up of the 2000-2006 Regional Develop- ment Plan for Spain(cid:146)s Objective 1 Autonomous Communities, such as Galicia I have already written to Mr Michel Barnier, Commissioner, to point out that, in drawing up and adopting its 2000-2006 Regional Development Plan for Spain(cid:146)s Objective 1 region, the Spanish central government did not apply the partnership principle since social and economic operators were not involved and there was no provision for democratic participation by the parliaments of the Autonomous Communities concerned, which were even prevented from exercising their political and economic powers. How does the Commission intend to ensure that the partnership principle is upheld and that the Autonomous Communities (such as Galicia) are able to exercise their powers in the drawing up of the 2000-2006 Regional Development Plan and the administration of the 2000-2006 Community Support Framework, which will provide most of the funding to be invested in economic development, job creation and transport networks during the period in question? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (28 October 1999) The Commission has not yet received the regional development plan to which the Honourable Member refers. As soon as it does, it will examine the document attentively, especially as regards compliance with the principle of partnership provided for in Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (1). Articles 15 and 16 of the above Regulation stipulate respectively that (cid:145)the plans shall be submitted by the Member State to the Commission after consultation with the partners(cid:146) and that they should include (cid:145)an account of arrangements made to consult partners(cid:146). (1) OJ L 161, 26. 6. 1999


title: Communication from the Commission to the European Parliament pursuant to the second subparagraph of Article 251 (2) of the EC-Treaty on the Common Position of the Council on the proposal for a European Parliament and Council Decision adopting a programme of community action (THE DAPHNE programme)(2000-2003) on preventive measures to fight violence against children, young persons and women

eurovoc_concepts:
EU action
child protection
crime against individuals
position of women
social policy
violence


title: Reglamento (CE) n° 2105/1999 de la Comisión, de 1 de octubre de 1999, que fija el precio de compra máximo de la mantequilla para la 247a licitación efectuada con arreglo a la licitación permanente a que se refiere el Reglamento (CEE) n° 1589/87

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
intervention price
maximum price
purchase price

formats: pdf print

text: L 257/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 10. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2105/1999 DE LA COMISIÓN de 1 de octubre de 1999 que fija el precio de compra máximo de la mantequilla para la 247a licitación efectuada con arreglo a la licitación permanente a que se refiere el Reglamento (CEE) no 1589/87 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la leche y de los productos lácteos (1), cuya última modificación la constituye el Regla- mento (CE) no 1587/96 (2), y, en particular, el párrafo primero del apartado 1 y el apartado 3 del artículo 7 bis, Considerando lo siguiente: (1) El artículo 5 del Reglamento (CEE) no 1589/87 de la Comisión, de 5 de junio de 1987, relativo a la compra de mantequilla mediante licitación por parte de los orga- nismos de intervención (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 124/1999 (4), establece que, teniendo en cuenta las ofertas recibidas por cada licitación, deberá fijarse un precio máximo de compra en función del precio de intervención aplicable o bien se decidirá no dar curso a la licitación. (2) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de la leche y de los productos lácteos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El precio máximo de compra para la 247a licitación efectuada con arreglo al Reglamento (CEE) no 1589/87 y para la cual el plazo de presentación de ofertas terminó el 28 de septiembre de 1999 queda fijado en 295,38 EUR/100 kg. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 2 de octubre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 1 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) DO L 146 de 6. 6. 1987, p. 27. (4) DO L 16 de 21. 1. 1999, p. 19


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1739/99 från Umberto Bossi (TDI) till kommissionen. Direktiv 96/9/EG.

eurovoc_concepts:
EC Directive
Italy
appeal to the Court (EU)
data protection
database
intellectual property
national implementing measure

text: 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/87 N(cid:228)r det g(cid:228)ller omlastningsstationen i Vilaboa har denna hela tiden varit en av de nio omlastningsstationer som planerats inom ramen f(cid:246)r det projekt som (cid:246)verl(cid:228)mnades till kommissionen f(cid:246)r medfinansiering och dess placering beslutades av de myndigheter som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r projektet. Kommissionen godk(cid:228)nde projektet efter att under utredningen av (cid:228)rendet ha tittat p(cid:229) kostnaderna och de samh(cid:228)llsekonomiska f(cid:246)rdelarna f(cid:246)r projektet som helhet och om det var f(cid:246)renligt med gemenskapens politik, s(cid:228)rskilt ur milj(cid:246)synpunkt. Under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de villkor som kr(cid:228)vs enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inr(cid:228)ttandet av en sammanh(cid:229)llningsfond (1) (cid:228)r uppfyllda anser kommissionen inte att Sogama-projektet och omlastningsstationen i Vilaboa b(cid:246)r stoppas. (1) EGT L 130, 25. 5. 1994. (2000/C 170 E/099) SKRIFTLIG FR¯GA E-1739/99 fr(cid:229)n Umberto Bossi (TDI) till kommissionen (1 oktober 1999) ˜mne: Direktiv 96/9/EG Har Italien inf(cid:246)rlivat direktiv 96/9/EG (1) av den 11 mars 1996 om r(cid:228)ttsligt skydd f(cid:246)r databaser, och p(cid:229) vilket s(cid:228)tt har detta i s(cid:229) fall skett? Vilka l(cid:228)nder har hittills inte vidtagit n(cid:229)gra nationella genomf(cid:246)rande(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r detta direktiv? (1) EGT L 77, 27. 3. 1996, s. 20. Svar avgivet av F. Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 november 1999) Italien har inf(cid:246)rlivat parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om r(cid:228)ttsligt skydd av databaser (1) genom (cid:148)decreto legge(cid:148) nr 169 av den 6 maj 1999 (2). Kommissionen studerar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande denna text. Kommissionen har beslutat att vid domstolen anh(cid:228)ngigg(cid:246)ra Greklands, Irlands, Luxemburgs och Portugals uraktl(cid:229)tenhet att inom angivna tidsgr(cid:228)nser inf(cid:246)rliva direktivet. EGT L 77, 27. 3. 1996. (1) (2) Gazzetta Ufficiale nr 138 av den 15 juni 1999. (2000/C 170 E/100) SKRIFTLIG FR¯GA P-1740/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (30 september 1999) ˜mne: Sv(cid:229)righeter f(cid:246)r ungdomar fr(cid:229)n Europeiska unionen att forts(cid:228)tta sina studier i Jugoslavien efter bombningarna M(cid:229)nga ungdomar fr(cid:229)n Europeiska unionen, i synnerhet fr(cid:229)n Grekland, hade p(cid:229)b(cid:246)rjat studier i Jugoslavien innan krigsman(cid:246)vrarna inleddes. I dag st(cid:229)r dessa studerande och deras familjer inf(cid:246)r h(cid:246)gst allvarliga problem eftersom landets milj(cid:246) har f(cid:246)rorenats, det r(cid:229)der brist p(cid:229) dricksvatten, infrastrukturerna har kollapsat, sjuk- och h(cid:228)lsov(cid:229)rden (cid:228)r problematisk, transportsystemet och m(cid:246)jligheterna att f(cid:246)rflytta sig (cid:228)r f(cid:246)renat med enorma problem, det r(cid:229)der brist p(cid:229) br(cid:228)nsle och brottsligheten (cid:246)kar (cid:129) allt detta i ett samh(cid:228)lle som fallit s(cid:246)nder efter kriget. Det (cid:228)r inte mer (cid:228)n naturligt att m(cid:229)nga studerande tvekar att (cid:229)terv(cid:228)nda till Jugoslavien och d(cid:228)rigenom riskerar att i framtiden se sina studier avbrutna


title: Verordening (EG) nr. 2105/1999 van de Commissie van 1 oktober 1999 tot vaststelling van de maximumaankoopprijs van boter voor de 247e inschrijving in het kader van de in Verordening (EEG) nr. 1589/87 bedoelde permanente inschrijving

text: L 257/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 10. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 2105/1999 VAN DE COMMISSIE van 1 oktober 1999 tot vaststelling van de maximumaankoopprĳs van boter voor de 247e inschrĳving in het kader van de in Verordening (EEG) nr. 1589/87 bedoelde permanente inschrĳving DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, (2) wordt vastgesteld of kan worden besloten geen gevolg te geven aan de inschrĳving; de in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in over- eenstemming met het advies van het Comité van beheer voor melk en zuivelproducten, Gelet op Verordening (EEG) nr. 804/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector melk en zuivelproducten (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1587/96 (2), en met name op artikel 7 bis, lid 1, eerste alinea, en lid 3, Overwegende hetgeen volgt: (1) in artikel 5 van Verordening (EEG) nr. 1589/87 van de Commissie van 5 juni 1987 inzake de aankoop, via inschrĳving, van boter door de interventiebureaus (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 124/ 1999 (4), is bepaald dat, rekening houdende met de voor elke inschrĳving ontvangen offertes, op basis van de een maximumaankoopprĳs geldende interventieprĳs HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de 247e inschrĳving die wordt gehouden in het kader van Verordening (EEG) nr. 1589/87 en waarvan de termĳn voor de indiening van de offertes op 28 september 1999 is verstreken, wordt de maximumaankoopprĳs vastgesteld op 295,38 EUR/ 100 kg. Deze verordening treedt in werking op 2 oktober 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 oktober 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 13. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 21. (3) PB L 146 van 6. 6. 1987, blz. 27. (4) PB L 16 van 21. 1. 1999, blz. 19


title: Comunicazione della Commissione al Parlamento europeo a norma dell'articolo 251, paragrafo 2, secondo comma del trattato CE relativa alla posizione comune definita dal Consiglio il 21.5.1999 in vista dell'adozione della direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri in materia di assicurazione della responsabilità civile risultante dalla circolazione degli autoveicoli che modifica le direttive 73/239/CEE e 88/357/CEE(Quarta direttiva assicurazione autoveicoli)

eurovoc_concepts:
EC Directive
approximation of laws
insurance indemnity
motor vehicle insurance
third-party insurance


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1756/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Rådet. Endnu et mord på en græsk-cypriot i det besatte område.

eurovoc_concepts:
Cyprus
common foreign and security policy
international human rights law
occupied territory
political violence

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/37 4. Hvor hłje er de udgifter til d(cid:230)kning af personaleomkostningerne, som de enkelte medlemsstater skal betale for udsendelsen? 5. Har Forbundsrepublikken Tyskland givet de łvrige medlemsstater sikkerhed for, at de vil stille hovedparten af personalet til r(cid:229)dighed samt b(cid:230)re stłrstedelen af personaleomkostningerne? 6. Har enkelte medlemsstater erkl(cid:230)ret, at de ikke vil bidrage til d(cid:230)kning af omkostningerne for udsendelsen af dette personale? 7. Hvordan skal udsendelsen af dette personale finansieres i de kommende (cid:229)r? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (9. november 1999) 1. Staben til den s(cid:230)rlige koordinator for stabilitetspakten er endnu ikke fuldst(cid:230)ndig sammensat. Denne omfatter for łjeblikket 20 personer: tre vice-special-koordinatorer (Nederlandene, Finland, De Forenede Stater); en kabinetschef (Tyskland); en vice-kabinetschef og talsmand (Det Forenede Kongerige); en r(cid:229)dgiver (Italien); en personlig assistent (Tyskland), en revisor (Det Forenede Kongerige (cid:129) forelłbig); en ekspert (formandskab: Finland (cid:129) indtil 31. december 1999); 8 eksperter (Danmark, Tyskland, Frankrig, (cid:216)strig, Sverige, Schweiz, Slovenien, De Forenede Stater); en sekret(cid:230)r (Nederlandene/Kommissionen); 1 ekspert for regionale anliggender (Makedonien, bosat i Berlin, stillet gratis til r(cid:229)dighed). Ni andre stabsmedlemmer, herunder en ekspert for finansielle anliggender, en ekspert og syv sekret(cid:230)rer, der endnu ikke er udpeget. 2. , 3. og 4. De samlede personaleomkostninger for udsendelsen af Hombach og hans stab over f(cid:230)llesskabsbudgettet udgłr 168 419 EUR for perioden august- december 1999 (eksklusive udgifter til tjenesterejser). Dette belłb omfatter ikke lłnninger og s(cid:230)rlige godtgłrelser til de udsendte medarbejdere i form af naturalydelser fra medlemsstaterne. Kommissionen har ingen oplysninger om de samlede udgifter til denne udstationering og er derfor ude af stand til at give et skłn over de samlede personaleomkost- ninger. Nej. Der er ingen s(cid:230)rlige bestemmelser om antallet af eller om procentsatsen for det personale, der 5. skal aflłnnes af Tyskland eller en anden stat. Nej. Ingen af medlemsstaterne har udelukket muligheden for at udsende personale til staben samt 6. b(cid:230)re de dertil hłrende omkostninger. 7. I den p(cid:229)g(cid:230)ldende f(cid:230)lles aktion (1999/523/FUSP, artikel 1, stk. 3) fasts(cid:230)ttes det, at »EU stiller de nłdvendige personalem(cid:230)ssige og logistiske midler til r(cid:229)dighed for den s(cid:230)rlige udsending og yder hermed et v(cid:230)sentligt bidrag til hans hverv ogs(cid:229) som s(cid:230)rlig koordinator. Den Europ(cid:230)iske Union forventer, at de andre deltagere i stabilitetspagten ogs(cid:229) yder et vist bidrag til dens gennemfłrelse«. F(cid:230)llesskabets bidrag til den fremtidige finansiering af stabilitetspagten błr fasts(cid:230)ttes dels efter behov og dels efter de łvrige deltageres villighed til at yde et s(cid:229)dant bidrag. (2000/C 203 E/046) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1756/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til R(cid:229)det (1. oktober 1999) Om: Endnu et mord p(cid:229) en gr(cid:230)sk-cypriot i det besatte omr(cid:229)de Det nye, afskyelige mord p(cid:229) Stellios Harpas, en gr(cid:230)sk-cypriot, der boede i det besatte omr(cid:229)de p(cid:229) Cypern, beg(cid:229)et af tyrkiske tilflyttere, har vakt alvorlig bekymring og skabt en stemning af panik blandt de gr(cid:230)sk- cypriotiske indbyggere i »enklaverne«. Under henvisning til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 10. 4. 1997 (B4-0286/97) (1) p(cid:229) ny »kraftigt fordłmmer det ulovlige bes(cid:230)ttelsesstyres alvorlige og vedvarende kr(cid:230)nkelser af den p(cid:229)g(cid:230)ldende befolk- ningsgruppes menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder samt dets uforsonlige holdning« og »efterlyser et langt stłrre engagement hos FN samt Den Europ(cid:230)iske Unions institutioner, herunder is(cid:230)r R(cid:229)det og Kommissionen, med henblik p(cid:229) udformning og iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af s(cid:229)danne foranstaltninger, der skłnnes nłdvendige, herunder humanit(cid:230)re foranstaltninger, og som kan forbedre levevilk(cid:229)rene for befolk- ningsgruppen i enklaverne«, bedes R(cid:229)det besvare fłlgende: C 203 E/38 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Hvad agter R(cid:229)det at foretage sig efter det nylige mord med henblik p(cid:229) at sikre indbyggerne i »enklaverne« mulighed for et fredeligt ophold i deres hjemegn? Mener R(cid:229)det, at der kan oprettes et komplet og permanent overv(cid:229)gningscenter i Rizokarpaso af hensyn til gr(cid:230)sk-cyprioternes sikkerhed i »enklaverne«? (1) EFT C 132 af 28. 4. 1997, s. 226. Svar (24. januar 2000) R(cid:229)det har ikke modtaget nogle officielle oplysninger om den h(cid:230)ndelse, som det (cid:230)rede medlem henviser til. S(cid:229) vidt det kan konstateres (cid:129) og som spłrgsm(cid:229)let i sig selv antyder (cid:129) har Stelios Charpas(cid:146) voldelige dłd ingen forbindelse med de aktiviteter, der udłves af repr(cid:230)sentanterne for det styre, der kontrollerer det nordlige Cypern. Tv(cid:230)rtimod lader det til, at de samarbejdede med Republikken Cyperns myndigheder om at tr(cid:230)ffe hensigtsm(cid:230)ssige foranstaltninger efter Stelios Charpas(cid:146) dłd. Hvad ang(cid:229)r oprettelsen af et permanent overv(cid:229)gningscenter i Rizokarpaso, har R(cid:229)det tillid til, at De Forenede Nationer vil tage behłrigt hensyn til alle relevante aspekter og tr(cid:230)ffe den rigtige beslutning. (2000/C 203 E/047) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1757/99 af Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) til Kommissionen Om: Omstrukturering af GD XIV og VI (1. oktober 1999) Kan Kommissionen informere om det forslag, som formanden for Kommissionen, Prodi, har fremsat om en eventuel sammenl(cid:230)gning af Kommissionens generaldirektorat VI (Landbrug) og XIV (Fiskeri) til Øt samlet generaldirektorat? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. november 1999) Kommissionen er ved at underg(cid:229) en omfattende omstrukturering, s(cid:229)ledes at den kan betjene EU-borgerne bedre og mere rationelt. Denne struktur er baseret p(cid:229) 36 generaldirektoratet (GD(cid:146)er) og tjenester, herunder Generaldirektoratet for Landbrug og Generaldirektoratet for Fiskeri, som fortsat vil v(cid:230)re s(cid:230)rskilte generaldirektorater under kommiss(cid:230)r Fischler. Der blev udn(cid:230)vnt en ny generaldirektłr for Generaldirektoratet for Fiskeri den 1. oktober 1999, hvilket bekr(cid:230)fter Franz Fischlers udtalelse under hłringen i Parlamentet i september 1999. Ved en eventuel fremtidig reform af Kommissionen vil der naturligvis blive taget hensyn til de synspunkter, som Parlamentet allerede har fremsat vedrłrende reformspłrgsm(cid:229)l. (2000/C 203 E/048) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1760/99 af Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Udviklingsprojektet »P(cid:244)les de DØveloppement Rural« (PPDR) i Cameroun, som gennemfłres af GD VIII Kommissionen bedes besvare nedenst(cid:229)ende spłrgsm(cid:229)l i forbindelse med projektet »P(cid:244)les de DØveloppe- ment Rural«: 1. 2. I hvilken fase (planl(cid:230)gning, gennemfłrelse) befinder projektet sig? Er der foretaget evalueringer, og i givet fald af hvem (internt i Kommissionen og/eller uafh(cid:230)ngigt)?


title: Regulamento (CE) n° 2103/1999 da Comissão, de 1 de Outubro de 1999, que fixa o preço mínimo de venda de leite em pó desnatado em relação ao 138° concurso especial efectuado no âmbito do concurso permanente referido no Regulamento (CEE) n° 3398/91

eurovoc_concepts:
award of contract
minimum price
sale
skimmed milk powder

text: 2. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 257/11 REGULAMENTO (CE) N. o 2103/1999 DA COMISSÃO de 1 de Outubro de 1999 que fixa o preço mínimo de venda de leite em pó desnatado em relação ao 138. o concurso especial efectuado no âmbito do concurso permanente referido no Regulamento (CEE) n. o 3398/91 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Euro- peia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, relativo à organização comum de mercado no sector do leite e dos produtos lácteos (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1587/96 (2), e, nomeadamente, o n. o 5 do seu artigo 7. o, Considerando o seguinte: (1) (2) Nos termos do Regulamento (CEE) n. o 3398/91 da Comissão, de 20 de Novembro de 1991, relativo à venda por concurso de leite em pó desnatado destinado ao fabrico de alimentos compostos (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 124/1999 (4), os organismos de intervenção puseram em concurso permanente certas quantidades de leite em pó desnatado que detinham; Nos termos do artigo 8. o deste regulamento, tendo em conta as ofertas recebidas em relação a cada concurso especial, é fixado um preço mínimo de venda ou decide-se não dar seguimento ao concurso; o montante da garantia de transformação deve ser determinado (3) (4) tendo em conta a diferença entre o preço de mercado do leite em pó desnatado e o preço mínimo fixado; Convém fixar, em função das ofertas recebidas, o preço mínimo de venda ao nível referido a seguir e deter- minar-se em consequência a garantia de transformação; As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Leite e dos Produtos Lácteos, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Em relação ao 138. o concurso especial, efectuado a título do Regulamento (CEE) n. o 3398/91 e cujo prazo para apresen- tação das ofertas expirou em 28 de Setembro de 1999, o preço mínimo de venda e a garantia de transformação são fixados do seguinte modo: — preço mínimo de venda: — garantia de transformação: 199,52 EUR/100 kg 40,00 EUR/100 kg. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 2 de Outubro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 1 de Outubro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 320 de 22. 11. 1991, p. 16. (4) JO L 16 de 21. 1. 1999, p. 19


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/99 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Fléchardin tapaus ‐ Onko Euroopan komissiossa muitakin vastaavia tapauksia?.

text: C 303 E/12 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/010) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Herbert B(cid:246)sch (PSE) komissiolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: FlØchardin tapaus (cid:129) Onko Euroopan komissiossa muitakin vastaavia tapauksia? Nk. FlØchardin tapauksessa, jossa oli kysymys voin vientiin entiseen Neuvostoliittoon liittyv(cid:228)st(cid:228) petoksesta, Euroopan komission virkamiehet huolehtivat yhteis(cid:246)n oikeuden vastaisesti siit(cid:228), ett(cid:228) rangaistusvakuus- maksu, joka olisi oikeastaan ollut 17,6 miljoonaa euroa, alennettiin 3 miljoonaan euroon. Vastuun t(cid:228)st(cid:228) asiasta oli ottanut silloisen komission puheenjohtajan Delors(cid:146)n kabinetti. Komissaari Fischler ei talousarvion valvontavaliokunnan asianomaiselle esittelij(cid:228)lle 28. 7. 1999 ja 27. 8. 1999 l(cid:228)hett(cid:228)miss(cid:228)(cid:228)n kirjeiss(cid:228) ole antanut selv(cid:228)(cid:228) vastausta siihen, oliko t(cid:228)m(cid:228) tapaus poikkeus vai ei. Komission korkeat virkamiehet kertoivat talousarvion valvontavaliokunnassa pidetyss(cid:228) kuulemisessa, ettei t(cid:228)m(cid:228)n tapauksen k(cid:228)sittely ollut mitenk(cid:228)(cid:228)n ep(cid:228)tavallinen. He viittasivat my(cid:246)s muiden vastaavanlaisten tapausten olemassaoloon. Voiko komissio antaa t(cid:228)ydellisen luettelon viimeisten kymmenen vuoden aikana esiintyneist(cid:228) vastaavista tapauksista sek(cid:228) ilmoittaa, miss(cid:228) tapauksissa perinn(cid:228)st(cid:228) luovuttiin ja mink(cid:228)laisista summista kulloinkin oli kysymys? Voiko komissio ilmoittaa, ovatko my(cid:246)s n(cid:228)it(cid:228) tapauksia koskevien t(cid:228)rkeimpien kokousten p(cid:246)yt(cid:228)kirjat kadonneet, kuten FlØchardin tapauksessa? Voiko komissio ilmoittaa, miten suurista summista on oltava kysymys, jotta tapauksia eiv(cid:228)t ratkaise virkamiehet vaan ne annetaan komissaarikollegion ratkaistaviksi? Aikooko komissio vastedeskin t(cid:228)llaisissa tapauksissa antaa virkamiestens(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), sovelletaanko voimassa olevaa yhteis(cid:246)n oikeutta vai ei, kuten FlØchardin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1999) 1. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitseman ns. FlØchardin tapauksen osalta komissio viittaa vastauk- siin, jotka se on jo antanut edustaja Mulderin ja talousarvion valvontavaliokunnan t(cid:228)m(cid:228)n asian k(cid:228)sittelyn yhteydess(cid:228) esitt(cid:228)miin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Kysymys koskee s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), 2. vakuuden. joiden mukaisesti j(cid:228)senvaltio vapauttaa tai pid(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) yrityksen antaman Komission yksik(cid:246)t voivat puuttua tapauksiin, joiden osalta perint(cid:228)menettelyss(cid:228) on otettu tai voidaan ottaa huomioon suhteellisuuden periaate. EMOTR:n tukiosaston ja v(cid:228)lillisten menojen osalta saatavien kirjanpito ja hallinnointi kuuluvat j(cid:228)senvalti- joiden on pidett(cid:228)v(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vien kirjanpitomenettelyjen mukaista p(cid:228)(cid:228)kirjaa oiden maksajavirastoille, velallisista sek(cid:228) ilmoitettava s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti komissiolle EMOTR:n tilien tarkastamisen ja hyv(cid:228)ksymisen yhteydess(cid:228) peritt(cid:228)vien saatavien tilanne. Koska mahdolliset saatavista luopumiset voivat johtaa arviointivaikeuksiin, j(cid:228)senvaltioilla on mahdollisuus kuulla komission yksikk(cid:246)j(cid:228) ennen luopumisesta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228). T(cid:228)ll(cid:246)in asiassa voidaan edet(cid:228) kolmella mahdollisella tavalla: (cid:129) Jos kyseess(cid:228) on periaatteellinen ongelma (joka voi joissakin tapauksissa paljastaa my(cid:246)s voimassa olevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n heikkouksia), komission yksik(cid:246)t voivat laatia komission erityisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kuultu- aan asianomaisia yksik(cid:246)it(cid:228) ja saatuaan niiden suostumuksen. T(cid:228)llaisella p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) voidaan paitsi ratkaista j(cid:228)senvaltion komission k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi tuoma tapaus my(cid:246)s k(cid:228)sitell(cid:228) kaikkia muita mahdollisesti esiin tulevia samanlaisia tapauksia. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on j(cid:228)senvaltioita velvoittava 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/13 (cid:129) Jos kysymyksess(cid:228) on yksitt(cid:228)istapaus, komission yksik(cid:246)t antavat useimmiten (kuultuaan asianomaisia yksik(cid:246)it(cid:228) ja saatuaan niiden suostumuksen) tulkitsevan lausunnon, jossa j(cid:228)senvaltiolle selvitet(cid:228)(cid:228)n, miten kyseinen saatava olisi k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) lausunto ei kuitenkaan sido j(cid:228)senvaltioita, joilla s(cid:228)ilyy hallintovastuu, ja jotka voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) joko noudattaa lausuntoa tai j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) noudattamatta sit(cid:228). (cid:129) Jos kyse on v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksest(cid:228) tai petoksesta, sovelletaan asetuksen 595/91 5 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) menettely(cid:228). Omien varojen suhteen voi olla kysymys sellaisten todettujen mutta perim(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tettyjen, erilliseen kirjanpitoon merkittyjen perinteisten omien varojen (erityisesti tullit ja sokerimaksut) saataville asettamista koskevasta vapautuksesta, joiden periminen on k(cid:228)ynyt mahdottomaksi muista kuin j(cid:228)senvaltiosta johtuvista syist(cid:228). Komission yksik(cid:246)t tutkivat j(cid:228)senvaltioiden ilmoittamat t(cid:228)llaiset tapaukset ja esitt(cid:228)v(cid:228)t mahdolliset huomautuksensa asianomaiselle j(cid:228)senvaltiolle kuuden kuukauden kuluessa. Muiden tapausten osalta varainhoitoasetuksen 29 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erityisest(cid:228) menettelyst(cid:228), joka mah- dollistaa todetusta saatavasta luopumisen. T(cid:228)ll(cid:246)in luopumisesta j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n yksik(cid:246)iden v(cid:228)linen kuuleminen. Jos t(cid:228)m(cid:228)n kuulemisen tuloksena p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n yhteisymm(cid:228)rrykseen, varainhoidon valvoja hyv(cid:228)ksyy luopumisen ja se merkit(cid:228)(cid:228)n komission kirjanpitoon. Viimeksi kuluneiden kolmen varainhoitovuoden (1996(cid:129)1998) aikana (10 vuoden tilastoja ei ole saatavilla) t(cid:228)ll(cid:228) menettelyll(cid:228) on peruutettu noin 1 900 yhteis(cid:246)n talousarvion saatavaa, joiden yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 1 337 miljoonaa euroa. Peruutetusta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228): (cid:129) 900 miljoonaa euroa liittyy korvauksiin, jotka on peritty takaisin osana EMOTR:n menoja, jotka eiv(cid:228)t kuulu tukiosaston suoraan hallinnoimiin menoihin; (cid:129) 38 miljoonaa euroa liittyy useisiin EAKR:n perint(cid:228)menettelyihin, jotka on ensin peruutettu ja sen j(cid:228)lkeen yhdistetty peritt(cid:228)viksi yhdell(cid:228) kertaa; (cid:129) noin 4 miljoonaa euroa johtuu komission l(cid:228)hetyst(cid:246)jen vuokratakuista; 350 perint(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) peruu- tettiin kaksinkertaisten merkint(cid:246)jen vuoksi (merkitty kaksi kertaa talousarvion ulkopuolisiin tileihin). J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)viin peruutuksiin (l(cid:228)hes 400 miljoonaa euroa) on syyn(cid:228) joko velallisten toimittamat perustelut, jotka komissio on hyv(cid:228)ksynyt (laskuvirheet, sakkojen peruutuksia koskevat oikeudelliset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset jne. ), perinn(cid:228)n toteaminen mahdottomaksi (velallista ei ole saavutettu tai t(cid:228)m(cid:228) on osoittautunut maksukyvytt(cid:246)- m(cid:228)ksi taikka tehnyt konkurssin jne. ) tai niin pieni peritt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), ett(cid:228) sen vuoksi ei kannata ryhty(cid:228) oikeustoimiin kirjanpit(cid:228)jien esitt(cid:228)mien huomautusten osoittauduttua tehottomiksi). Komissio l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) kysyj(cid:228)lle erikseen luettelon saatavista, aikana. joista on luovuttu viimeisten kolmen vuoden Komission tiedossa ei ole, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittujen saatavien perint(cid:228)menettelyjen yhteydess(cid:228) olisi 3. kadonnut viiteasiakirjoja. 4. Saatavasta luopumisesta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)n toimivaltaisen tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)n nimitt(cid:228)mist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)te- lev(cid:228)t talousarvion t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevat sis(cid:228)iset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t joissa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n budjettikohdittain toimi- valtainen tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228). Periaatteena on, ett(cid:228) tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228) on komissio joka useimmissa tapauksissa valtuuttaa tulojen ja menojen (EY:n perustamissopimuksen 274 artikla), hyv(cid:228)ksyj(cid:228)ksi p(cid:228)(cid:228)johtajan. T(cid:228)m(cid:228) puolestaan voi edelleen valtuuttaa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhden tai useamman p(cid:228)(cid:228)- osastonsa virkamiehist(cid:228). Valtuutetun tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)n valtuuttamisen yhteydess(cid:228) voidaan t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) talousarvion t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanotoimia valtuuttaminen koskee (esimerkiksi ainoastaan maksa- tusta tai takaisin perimist(cid:228)). 5. Saatavasta luopuminen ei edellyt(cid:228), ett(cid:228) virkamiehet henkil(cid:246)kohtaisesti arvioivat, onko yhteis(cid:246)n oikeutta sovellettava. Perimismenettelyn osalta tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228) arvioi ensiksi menettelyn perusteltavuuden kustannustehokkuuden ja suhteellisuusperiaatteen kannalta. Sen j(cid:228)lkeen asia toimitetaan varainhoidon valvojan ja tarpeen mukaan muiden asiaa k(cid:228)sittelevien yksikk(cid:246)jen, mukaan lukien komission C 303 E/14 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 oikeudellinen yksikk(cid:246), hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi. V(cid:228)litt(cid:246)mien menojen ja tulojen osalta hyv(cid:228)ksytty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s merkit(cid:228)(cid:228)n kirjanpitoon. Komissio valvoo my(cid:246)s jatkossa, ett(cid:228) sis(cid:228)isi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) noudatetaan tarkasti. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan rajoita asian pohtimista komission aloittaman hallinnonuudistuksen yhteydess(cid:228). (2000/C 303 E/011) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1766/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ant(cid:243)nio Campos (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka Komission puheenjohtaja takasi virkaanastujaisissaan t(cid:228)ydellisen avoimuuden niin Euroopan unionin varojen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) kuin kaikessa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) parlamentin kanssa. T(cid:228)m(cid:228)n avoimuuden ja yhteisty(cid:246)n nimiss(cid:228), pyyd(cid:228)n komissiolta seuraavia tietoja: 1. mik(cid:228) on EMOTR-takuuosastosta my(cid:246)nnettyjen varojen 100 suurimman edunsaajan osuus vuosittain kussakin j(cid:228)senvaltiossa, 2. kuinka suuri osuus EMOTR-takuuosastosta my(cid:246)nnettyjen varojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on k(cid:228)ytetty n(cid:228)iden 100 suurimman edunsaajan hyv(cid:228)ksi kussakin j(cid:228)senvaltiossa, 3. mik(cid:228) on maanviljelij(cid:246)iden osuus EMOTR-takuuosastosta rahoitettujen tukien saajista kussakin j(cid:228)sen- valtiossa, 4. mik(cid:228) on maanviljelij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kussakin j(cid:228)senvaltiossa? Franz Fischlerin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (16. joulukuuta 1999) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston vuotuiset menot jakautuivat varain- hoitovuonna 1998 (viimeinen vuosi, jolta tietoja on saatavilla) eri j(cid:228)senvaltioiden kesken seuraavasti: J(cid:228)senvaltiot EMOTR:n menot (miljoonaa euroa) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhd. kuningaskunta EU (suorat menot) 851,3 1 154,0 5 553,0 2 556,8 5 293,5 9 007,2 1 632,6 4 129,2 17,4 1 372,7 842,5 637,4 575,7 770,1 4 314,2 40,3 Yhteens(cid:228) 38 748,1


title: WRITTEN QUESTION E-1759/99 by Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) to the Commission. Commission policy (DG VIII) on combating poverty in developing countries.

text: C 225 E/16 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 What reasons led the Commission to allocate Portugal only 40 billion escudos per year for rural development, even though it knew that Portugal is the country most affected by the increasing liberal- isation of agricultural markets and that Portuguese farmers(cid:146) incomes are in constant decline? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (10 November 1999) On 8 September 1999 the Commission decided on an indicative allocation by Member State of the allocations under the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund Guarantee Section for rural development measures for the period 2000 to 2006. The criteria for this allocation include the number of agricultural holdings, the area covered by farming, the rural population and the share of farming in employment. Portugal(cid:146)s allocation amounts to EUR 200 million a year. This allocation, which is 46,5 % up on the average annual financing for the same measures in the previous period (1994-1999), is intended to contribute to expenditure under four schemes only: early retirement, agri-environmental measures, afforestation and aid for less-favoured areas; all other rural development measures are financed by the EAGGF Guidance Section from the overall Structural Fund financing allotted to Portugal. It is also worth bearing in mind that these allocations are quite flexible. First, the Commission is willing, within the limits of available resources, to adjust decisions on Member States(cid:146) allocations in the first three years, in accordance with Article 46(3) of Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations (1). Secondly, under the detailed rules adopted by the Commission in July 1999 for the application of rural development programmes, resources made available in view of initial expenditure forecasts but not used by a Member State in the course of the year may (beyond a certain percentage) be reallocated to Member States that have overrun their forecast expenditure. It should be possible, with this flexibility, to cope with unforeseen situations, even though over the period as a whole the Member States must work within the allocation fixed in the Commission Decision. Moreover, Article 4 of Council Regulation (EC) No 1259/1999 of 17 May 1999 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy (2) provides for (cid:145)modulation(cid:146) of payments under common market organisations, so as to provide additional support for the four above- mentioned rural development schemes. (1) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/018) WRITTEN QUESTION E-1759/99 by Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) to the Commission (1 October 1999) Subject: Commission policy (DG VIII) on combating poverty in developing countries In his written answers to the EP questionnaire, the Commission Member responsible for development, Mr Nielson, asserted that overcoming poverty had to be at the centre of our efforts. Can the Commission provide more detailed information on current and future strategies to combat poverty in developing countries, covering the following aspects in particular: 1. What operational areas are covered by DG VIII policy on combating poverty (e. g. basic education, training, health, infrastructures, in particular water supply, sewerage and roads, social security systems, food supply, etc)? 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/17 2. Is a distinction being made between direct and indirect operations to combat poverty (macroeconomic measures, institutional consultation, policy consultation, etc)? 3. What departments within DG VIII are responsible for organising operations to combat poverty, and how is the organising unit staffed? 4. What was the amount of the appropriations made available to DG VIII over the last five years for financing operations to combat poverty? 5. Can the Commission specify how many of those living in poverty can be shown to have benefited from direct operations to combat poverty in the last five years (under what programmes or projects, and in which countries)? 6. Do the claims made in the March 1999 DAC (cid:145)Scoping Study of Donor Poverty Reduction Policies and Practices(cid:146), to the effect that both the definition of efforts to combat poverty and the policies and practices implemented in doing so ought to be completely overhauled, also apply to DG VIII? 7. Have any impact studies been conducted to determine the success of direct operations to combat poverty, and how were such operations assessed by people living in poverty themselves? Answer given by Mr Nielson on behalf of the Commission (16 November 1999) The Community approach to poverty reduction was set out in the communication of 1993 (1), and 1. this was reviewed in a working paper presented to Council in May 1998 (2). Poverty reduction is the goal of all operations. Up to the present poverty reduction has been directly approached through support to basic social services, including through the use of counterpart funds arising from structural adjustment support. However, this strategy has to be developed further, by systematically mainstreaming poverty reduction into all sectors. An action plan is presently being considered that will set out guidelines and performance indicators, taking account of the results of a development assistance committee (DAC) working group on this issue. A new policy document on food security and poverty reduction is under preparation. In the health sector, a recent expert meeting agreed to set up a working group on the issue of health and poverty reduction. Further work is also taking place on rural development, environment, and education to bring policies more clearly into line with the objective of poverty reduction. 2. Since no formal distinction has been made up to the present, there are planned changes to the identification sheet for programmes which should make it possible to differentiate direct poverty reduction approaches from indirect approaches. All staff in the Directorate general for development are responsible for reaching this objective. 3. However the Directorate for sustainable development strategies is formally charged with ensuring that the aim is systematically addressed at all levels. This directorate has five units. One unit (Social, human and cultural development; and gender) has been particularly concerned. However, means to strengthen the capacity in this area is being considered, with, among other innovations, focal points in other units, a help desk to support operations directly. 4. A recent staff estimate is that spending on basic health and education services for African, Caribbean and Pacific (ACP) countries is about 20 %, in line with the commitment of Copenhagen in 1995. In 1997, payments in the European development fund (EDF) on all social infrastructures and services, including government and civil society were € 196 million (16 %), and structural adjustment support, mainly for social services, was € 222 million (18 %). Other programmes in water supplies, finance, rural development, food security and transport also contributed to poverty reduction, but it is difficult to estimate the proportion that directly contributed to poverty reduction without a detailed investigation. C 225 E/18 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 No donor agency can give an estimate on the impact their operations have on poverty reduction. 5. Therefore the Commission is presently contributing to a working group within the DAC to resolve this problem, having suggested a possible methodology for a better grasp of the impact of operations on the reduction of poverty. This methodology tries to capture both qualitative and quantitative data on poverty and link this to the actual operations being undertaken. It will be discussed in a DAC evaluation working group in Edinburgh on 13-14 October 1999, after which it will be decided how to develop this methodology. 6. The study found that the 1993 policy on poverty reduction remained valid, but that more effort was needed on implementation. This reflected the Commission(cid:146)s own working paper of 1998. The Commission is now actively participating in the DAC working group that is overhauling its approach, with the intention of producing guidelines by June 2000. This is the intention of the methodology being developed, as it brings together poor people(cid:146)s own 7. assessments with data from other sources. A pilot test was undertaken in Burkina Faso that confirmed the validity of the methodology. The test, however, was not intended as a full impact study of operations in Burkina Faso since there were several technical issues to resolve (cid:129) the weight to be given to indirect and direct operations, the links between qualitative and quantitative data, and attribution of the results to operations or other external factors among others. (1) COM(93) 518 final. (2) Doc. 8541/98, 12. 5. 1998. (2000/C 225 E/019) WRITTEN QUESTION E-1771/99 by Horst Schnellhardt (PPE-DE) to the Commission (11 October 1999) Subject: Structural Fund programme approvals made subject to area notifications pursuant to the Flora, Fauna and Habitats (FFH) and Bird Protection Directive By letter of 23 June 1999 to the Permanent Representatives of the Federal Republic of Germany in the European Union, Commission Members Mrs Monika Wulf-Mathies and Mrs Ritt Bjerregaard pointed out that, in application of Article 12 of the Structural Fund Framework Regulation, it might well be impossible for German Structural Fund programmes for the 2000 to 2006 assistance period to be approved by the European Commission. Does the Commission consider it lawful and reasonable in this connection for the approval of Structural Fund programmes and projects submitted by Germany to be made subject to whether or not area notifications pursuant to the Flora, Fauna and Habitats (FFH) and Bird Protection Directive have been submitted in their entirety? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (18 November 1999) As the Honourable Member will be aware, the finalisation of the list of sites of Community importance (Natura 2000), including areas related to both Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1) and Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (2) was supposed to be complete by June 1998, but has been delayed because several Member States have so far failed to provide their corresponding proposals (deadline was June 1995). The lack of funds operations has resulted in problems and delays in the implementation of the current programmes. Moreover, at this time there are several Court proceedings pending against several Member States, as regards insufficient transmission of proposed protected sites. identification of respective sites affected by structural


title: PERGUNTA ESCRITA E-1743/99 apresentada por Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) à Comissão. Aplicação do Regulamento CITES.

eurovoc_concepts:
Germany
airport
application of EU law
bird
protected species
transport of animals
veterinary inspection
wild mammal

text: C 203 E/36 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 œltimo, os Estados-membros implicados devem prestar-se assistŒncia mœtua e garantir uma coopera(cid:231)ªo estreita e permanente com vista a assegurar uma execu(cid:231)ªo eficaz dos controlos e vigil(cid:226)ncias. Tendo em conta os elementos apresentados pelo Senhor Deputado, a Comissªo nªo pode concluir que ItÆlia nªo estÆ a cumprir os compromissos acima referidos no (cid:226)mbito do acervo de Schengen integrado no quadro da Uniªo. (2000/C 203 E/044) PERGUNTA ESCRITA E-1743/99 apresentada por Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (1 de Outubro de 1999) Objecto: Aplica(cid:231)ªo do Regulamento CITES A 12 de Junho de 1999, a Lufthansa Cargo transportou 35 fenecos (vulpes zerda) e 10 grous-pequenos (espØcies constantes do Anexo II do Regulamento CITES) do Sudªo para Frankfurt e da(cid:237) para Joanesburgo. (cid:192) chegada a Joanesburgo, trŒs fenecos tinham morrido, um estava a morrer e os outros apresentavam sintomas de grande sofrimento. Devido (cid:224)s condi(cid:231)ıes em que os animais se encontravam e (cid:224) ausŒncia dos adequados certificados sanitÆrios, os restantes 31 fenecos foram devolvidos ao Sudªo, novamente via Frankfurt. O sofrimento dos animais poderia ter sido atenuado se, no aeroporto de Frankfurt, tivessem sido realizados os exames veterinÆrios obrigat(cid:243)rios. Pode a Comissªo indicar quais as medidas que tomou para garantir que as condi(cid:231)ıes previstas no Regulamento CITES estªo a ser cumpridas nos aeroportos da UE, particularmente em Frankfurt, por onde passam anualmente muitos milhıes de animais? Resposta da ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (12 de Novembro de 1999) A Comissªo deplora que o disposto no artigo 9o, no 5, do Regulamento (CE) no 338/97 do Conselho, de 9 de Dezembro de 1996, relativo (cid:224) protec(cid:231)ªo de espØcies da fauna e da flora selvagens atravØs do controlo do seu comØrcio (1), nªo tenha sido cumprido no caso que a Senhora Deputada refere. A Comissªo tenciona chamar a aten(cid:231)ªo do grupo de controlo da aplica(cid:231)ªo, criado em conformidade com o artigo 14o do mesmo regulamento, para este incidente, bem como para o controlo do transporte de espØcimes animais vivos ao abrigo da regulamenta(cid:231)ªo da IATA (Associa(cid:231)ªo do Transporte AØreo Internacional) relativa ao transporte de animais vivos, e ainda para a necessidade de controlos adequados nos aeroportos e outros pontos de tr(cid:226)nsito ou transbordo dentro da Comunidade. (1) JO L 61 de 3. 3. 1997, p. 1. (2000/C 203 E/045) PERGUNTA ESCRITA E-1755/99 apresentada por Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Custos de contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa (1 de Outubro de 1999) Em 10 de Junho de 1999, os Ministros dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros da UE designaram o Sr. Bodo Hombach coordenador do Pacto de Estabilidade para o Sudeste da Europa. PoderÆ a Comissªo informar: 1. Que pessoas integram a equipa do Sr. Hombach e de que Estados-membros procedem? 2. Quais os custos, em termos de pessoal, resultantes da contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa? 3. Que percentagem dos custos, de contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa procede do or(cid:231)amento da UE?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/1999 af 1. oktober 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1897/1999 om en særlig interventionsforanstaltning for korn i Finland og Sverige

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

text: L 257/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 10. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2096/1999 af 1. oktober 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1897/1999 om en særlig interventionsforanstaltning for korn i Finland og Sverige KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/ 95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4), og ud fra følgende betragtninger: (1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1897/1999 (5), blev der åbnet en licitation over restitutionen ved udførsel af havre produceret i Finland og Sverige til alle tredjelande; i den nuværende situation er det hensigts- licitation udbudte mængde; mæssigt at forhøje den i de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Artikel 1, stk. 1, således: i forordning (EF) nr. 1897/1999 affattes Der gennemføres en særlig interventionsforanstalt- »1. ning i form af ydelse af en eksportrestitution for 400 000 tons havre, der er produceret i Finland og Sverige, og som skal udføres fra disse lande til alle tredjelande. Artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 samt gennem- førelsesbestemmelserne hertil finder anvendelse på denne restitution. « Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 233 af 3. 9. 1999, s. 10


title: QUESTION ÉCRITE E-1759/99 posée par Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) à la Commission. Politique de la Commission (DG VIII) en matière de lutte contre la pauvreté dans les pays en développement.

text: C 225 E/16 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Quels sont les critŁres qui ont conduit la Commission (cid:224) n(cid:146)attribuer au Portugal que 40 milliards d(cid:146)escudos par an au titre du dØveloppement rural, alors que c(cid:146)est le pays le plus durement touchØ par la libØralisation croissante des marchØs agricoles et que le revenu des agriculteurs portugais va s(cid:146)amenuisant? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (10 novembre 1999) La Commission, a dØcidØ le 8 septembre 1999 l(cid:146)attribution indicative aux (cid:201)tats membres des dotations relatives aux mesures de dØveloppement rural au titre du Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA)-Garantie pour la pØriode 2000-2006, d(cid:146)aprŁs les critŁres suivants: le nombre d(cid:146)exploita- tions agricoles, la superficie agricole et la population rurale ainsi que le taux d(cid:146)emploi agricole. Selon cette attribution, le Portugal re(cid:231)oit un montant annuel de 200 millions d(cid:146)euros. Il est (cid:224) noter que ce montant annuel ne concerne que le financement de quatre mesures: la prØretraite, les mesures agro-environnementales, le boisement de terres agricoles et les aides aux zones dØfavorisØes. Toutes les autres mesures de dØveloppement rural sont financØes par le FEOGA-orientation, dans le cadre de la dotation globale fonds structurels attribuØe au Portugal. Il est (cid:224) noter aussi que le montant annuel reprØsente une augmentation de 46,5 % par rapport (cid:224) la dotation moyenne annuelle de la pØriode antØrieure (1994-1999) pour les mŒmes mesures. Par ailleurs, il y a lieu de rappeler la flexibilitØ qui prØvaut dans le cadre des dotations financiŁres. D(cid:146)une part, la Commission est disposØe (cid:224) adapter, dans un dØlai de trois ans, la dØcision relative aux dotations financiŁres par (cid:201)tat membre, conformØment aux dispositions de l(cid:146)article 46, paragraphe 3 du rŁglement (CE) no 1257/99 du Conseil du 17 mai 1999 concernant le soutien au dØveloppement rural par le Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) et modifiant et abrogeant certains rŁglements (1), dans les limites des ressources globales disponibles. D(cid:146)autre part, les rŁgles d(cid:146)exØcution des programmes de dØveloppement rural adoptØes par la Commission en juillet 1999 prØvoient que, dans le cas oø les ressources non utilisØes par les (cid:201)tats membres au cours d(cid:146)une annØe atteignent un certain niveau, comparØ (cid:224) leurs prØvisions initiales, ces ressources peuvent Œtre rØaffectØes aux (cid:201)tats membres qui auront des besoins additionnels (dans le respect de leurs documents de programmation). Cette flexibilitØ permettra de faire face (cid:224) des situations imprØvues, mŒme si, pour l(cid:146)ensemble de la pØriode, les (cid:201)tats membres doivent respecter les limites de leur dotation, telle qu(cid:146)Øtablie dans la dØcision de la Commission en vigueur. D(cid:146)ailleurs, le rŁglement (CE) no 1259/99 du Conseil du 17 mai 1999 Øtablissant des rŁgles communes pour les rØgimes de soutien direct dans le cadre de la politique agricole commune (2) prØvoit dans son article 4 une modulation des paiements dans le cadre des organisations communes de marchØ permettant de renforcer les crØdits en faveur des quatre mesures de dØveloppement rural citØes en premier tiret du deuxiŁme alinØa. (1) (2) JO L 160 du 26. 6. 1999. JO L 160 du 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/018) QUESTION (cid:201)CRITE E-1759/99 posØe par Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (1er octobre 1999) Objet: Politique de la Commission (DG VIII) en matiŁre de lutte contre la pauvretØ dans les pays en dØveloppement Dans ses rØponses Øcrites au questionnaire du PE, M. Nielson, commissaire chargØ du dØveloppement, a indiquØ que «la lutte contre la pauvretØ doit Œtre au centre de nos efforts». La Commission est-elle en mesure de donner davantage de dØtails sur sa stratØgie actuelle et future en matiŁre de lutte contre la pauvretØ dans les pays en dØveloppement, et notamment sous les aspects suivants: 1. Quels types d(cid:146)actions la politique de lutte contre la pauvretØ comporte-t-elle (par ex. l(cid:146)enseignement fondamental, la formation, la santØ, les infrastructures telles que l(cid:146)eau, les eaux usØes et la voirie, les systŁmes de sØcuritØ sociale, l(cid:146)approvisionnement en vivres, etc. )? 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/17 2. Une distinction est-elle faite entre lutte directe et lutte indirecte contre la pauvretØ (mesures macro- Øconomiques, assistance institutionnelle, assistance politique)? 3. Quel est l(cid:146)ancrage organisationnel de la lutte contre la pauvretØ au sein de la DG VIII et combien de personnes cette division occupe-t-elle? 4. Quels ont ØtØ les montants consacrØs par la DG VIII (cid:224) la lutte contre la pauvretØ au cours des cinq derniŁres annØes? 5. 6. La Commission est-elle en mesure de prØciser le nombre de personnes vivant dans la pauvretØ ayant effectivement bØnØficiØ des mesures de lutte directe contre la pauvretØ au cours des cinq derniŁres annØes (quels programmes / projets dans quels pays)? La DG VIII partage-t-elle les objectifs de l(cid:146)Øtude du champ d(cid:146)application «Donor Poverty Reduction Policies and Practices» menØe par le CAD, selon laquelle tant la dØfinition de la lutte contre la pauvretØ que la politique et les pratiques de lutte contre la pauvretØ doivent Œtre radicalement repensØes? 7. Des Øtudes d(cid:146)impact des mesures de lutte directe contre la pauvretØ ont-elles ØtØ rØalisØes? Que pensent les personnes vivant dans la pauvretØ de ces mesures? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (16 novembre 1999) 1. L(cid:146)approche adoptØe par la CommunautØ en ce qui concerne la lutte contre la pauvretØ (cid:224) ØtØ dØfinie dans la communication datØe de 1993 (1), puis rØvisØe dans un document de travail prØsentØ au Conseil au mois de mai 1998 (2). La lutte contre la pauvretØ est l(cid:146)objectif de toutes les opØrations. Jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent, une approche directe de la lutte contre la pauvretØ consistait (cid:224) apporter un soutien aux services sociaux de base, en utilisant entre autres des fonds de contrepartie provenant du soutien (cid:224) l(cid:146)ajustement structurel. Cette stratØgie doit nØammoins Œtre amØliorØe, et ceci par l(cid:146)intØgration systØmatique de la lutte contre la pauvretØ dans l(cid:146)ensemble des secteurs. Un programme d(cid:146)action est en cours d(cid:146)Ølaboration, dont l(cid:146)objectif, en partant des rØsultats de l(cid:146)Øtude effectuØe par le groupe de travail du comitØ d(cid:146)aide au dØveloppement (CAD) sur la question, est la mise au point d(cid:146)orientations et d(cid:146)indicateurs de performance. Un autre document sur la politique (cid:224) suivre en matiŁre de sßretØ alimentaire et de lutte contre la pauvretØ est en cours de prØparation. Dans le secteur de la santØ, une rØunion rØcente d(cid:146)experts est (cid:224) l(cid:146)origine de la crØation d(cid:146)un groupe de travail sur la question de la santØ et de la lutte contre la pauvretØ. Des travaux approfondis sont Øgalement en cours dans les secteurs du dØveloppement rural, de l(cid:146)environnement et de l(cid:146)Øducation afin d(cid:146)aligner plus clairement les politiques adoptØes dans ces secteurs sur l(cid:146)objectif de la lutte contre la pauvretØ. 2. (cid:201)tant donnØ que jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent aucune distinction formelle n(cid:146)a ØtØ Øtablie, des changements dans la fiche d(cid:146)identification des programmes sont envisagØs, en vue de permettre la diffØrenciation entre les approches directes de la lutte contre la pauvretØ et les approches indirectes. 3. L(cid:146)ensemble du personnel de la direction gØnØrale DØveloppement est responsable de la rØalisation de cet objectif. Cependant, c(cid:146)est la direction StratØgies de dØveloppement durable qui est responsable de fa(cid:231)on formelle de la communication systØmatique de cet objectif (cid:224) tous les niveaux. Cette direction est composØe de cinq unitØs. L(cid:146)unitØ DØveloppement social, humain et culturel, genre est particuliŁrement impliquØe dans cet objectif. Cependant, il est envisagØ de renforcer les moyens disponibles dans ce domaine avec, entre autres innovations, des points de contact dans d(cid:146)autres unitØs, et un service help desk pour le soutien direct des opØrations. 4. Selon une estimation rØcente du personnel de cette direction, les dØpenses dans les services de base de la santØ et de l(cid:146)Øducation des pays d(cid:146)Afrique, des Cara(cid:239)bes et du Pacifique (ACP) reprØsentent environ 20 %, conformØment (cid:224) l(cid:146)engagement signØ (cid:224) Copenhague en 1995. En 1997, les versements provenant du Fonds europØen de dØveloppement (FED) effectuØs en faveur de l(cid:146)ensemble des infrastructures et des services sociaux, en incluant la sociØtØ civile et les services publics, ont atteint 196 millions d(cid:146)euros (16 % des dØpenses). Le montant du soutien (cid:224) l(cid:146)ajustement structurel, essentiellement dans les services sociaux, s(cid:146)est ØlevØ (cid:224) 222 millions d(cid:146)euros (18 % des dØpenses). D(cid:146)autres programmes mis en (cid:156)uvre dans les domaines de l(cid:146)approvisionnement en eau, des finances, du dØveloppement rural, de la sßretØ alimentaire et des transports ont Øgalement contribuØ (cid:224) rØduire la pauvretØ, mais il est difficile de savoir quelle est la part directe de ces programmes dans la lutte contre la pauvretØ sans effectuer des recherches plus poussØes. C 225 E/18 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Aucun donateur n(cid:146)est en mesure de fournir une estimation de l(cid:146)impact de ses opØrations sur la lutte 5. contre la pauvretØ. La Commission participe actuellement (cid:224) un groupe de travail au sein du CAD, pour tenter de rØsoudre ce problŁme: elle a (cid:224) cet effet proposØ une mØthodologie qui permettrait de mieux Øvaluer l(cid:146)impact des opØrations sur la lutte contre la pauvretØ. Cette mØthodologie essaie de rassembler des donnØes (cid:224) la fois qualitatives et quantitatives disponibles sur la pauvretØ et d(cid:146)Øtablir un lien avec les opØrations rØellement engagØes. Ce projet sera discutØ lors d(cid:146)une rØunion du groupe de travail chargØ de l(cid:146)Øvaluation des opØrations du CAD les 13 et 14 octobre 1999, (cid:224) Edimbourg, oø l(cid:146)on dØcidera de la marche (cid:224) suivre pour la suite. L(cid:146)Øtude a montrØ que la politique engagØe en 1993 concernant la lutte contre la pauvretØ reste 6. efficace. Cependant, celle-ci (cid:224) Øgalement rØvØlØ que des efforts doivent Œtre accomplis en ce qui concerne la mise en (cid:156)uvre de cette politique. Cette Øtude fait Øcho au document de travail de la Commission datØ de 1998. La Commission participe actuellement activement aux travaux du groupe de travail du CAD qui rØvise l(cid:146)approche de la Commission, afin de pouvoir Ølaborer d(cid:146)ici (cid:224) juin 2000 des orientations. 7. Le but du dØveloppement de cette mØthode est de rassembler les Øvaluations faites par la population pauvre elle-mŒme et les donnØes provenant d(cid:146)autres sources. Un test pilote a ØtØ menØ au Burkina Faso qui a confirmØ le bien-fondØ de cette mØthodologie. Cependant, ce test ne pouvait Œtre une estimation totalement effective de l(cid:146)impact qu(cid:146)ont ces opØrations sur la lutte contre la pauvretØ au Burkina Faso Øtant donnØ les difficultØs techniques rencontrØe. Par exemple, il Øtait difficile de savoir quelle importance accorder aux opØrations directes et indirectes, comment dØfinir les liens entre les donnØes qualitatives et les donnØes quantitatives, ou encore si les rØsultats de ces opØrations devaient Œtre attribuØs aux opØrations ou (cid:224) d(cid:146)autres facteurs externes. (1) COM(93) 518 final. (2) Doc. 8541/98, 12. 5. 1998. (2000/C 225 E/019) QUESTION (cid:201)CRITE E-1771/99 posØe par Horst Schnellhardt (PPE-DE) (cid:224) la Commission (11 octobre 1999) Objet: Lien entre l(cid:146)approbation de programmes relevant des Fonds structurels et la notification des zones prØvue par la directive concernant la conservation des oiseaux et par la directive concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvage Dans une lettre datØe du 23 juin 1999, Mmes Wulf-Mathies et Bjerregaard, membres de la Commission, informaient le reprØsentant permanent de la RØpublique fØdØrale d(cid:146)Allemagne qu(cid:146)en vertu de l(cid:146)article 12 du rŁglement-cadre sur les Fonds structurels, les programmes allemands relevant des Fonds structurels pour la pØriode 2000-2006 pourraient ne pas Œtre approuvØs. La Commission estime-t-elle lØgal et opportun de subordonner l(cid:146)approbation des programmes et projets allemands relevant des Fonds structurels (cid:224) la notification des zones prØvue par la directive concernant la conservation des oiseaux et par la directive concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvage? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (18 novembre 1999) Comme le sait certainement l(cid:146)Honorable Parlementaire, la mise au point dØfinitive de la liste des sites d(cid:146)importance communautaire (Natura 2000), qui inclut les zones visØes par la directive 92/43/CEE du Conseil du 21 mai 1992 concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1) et la directive 79/409/CEE du Conseil du 2 avril 1979 concernant la conservation des oiseaux sauvages (2) devait Œtre terminØe en juin 1998, mais a ØtØ retardØe parce que plusieurs (cid:201)tats membres n(cid:146)ont pas encore communiquØ leurs propositions en la matiŁre (le dØlai prØvu Øtait fixØ au mois de juin 1995). L(cid:146)absence d(cid:146)identification des sites respectifs concernØs par des opØrations dans le cadre des fonds structurels a entra(cid:238)nØ des problŁmes et des retards dans la mise en (cid:156)uvre des programmes en cours. En outre, des procØdures ouvertes contre plusieurs (cid:201)tats membres sont actuellement pendantes devant la Cour, en ce qui concerne la communication insuffisante des propositions relatives aux sites protØgØs


title: PREGUNTA ESCRITA E-1746/99 de Winfried Menrad (PPE-DE) a la Comisión. Distorsiones de la competencia debidas a las ayudas comunitarias a empresas en Italia.

eurovoc_concepts:
Baden-Württemberg
EU regional policy
Umbria
private sector
regional aid
restriction on competition
structural expenditure
tourism policy
trade event

text: 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/91 Especialmente en el marco de Schengen se han elaborado medidas para intensificar la eficacia de los 2. controles de las fronteras aØreas y mar(cid:237)timas efectuados por los Estados miembros. En la actualidad, tras la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam, dichas medidas forman parte del acervo de la Uni(cid:243)n Europea, Aunque corresponde a los Estados miembros su aplicaci(cid:243)n, los (cid:243)rganos competentes del Consejo controlan su eficacia. Por ejemplo, se han adoptado medidas prÆcticas para prevenir la inmigraci(cid:243)n ilegal por v(cid:237)a aØrea y mar(cid:237)tima, en cooperaci(cid:243)n con un grupo seleccionado de pa(cid:237)ses africanos, sobre la base de la Decisi(cid:243)n del ComitØ Ejecutivo de Schengen, de 18 de diciembre de 1998, sobre empleo coordinado de consejeros en materia de documentos. Junto con el acervo Schengen, tambiØn se han elaborado medidas prÆcticas de este tipo, en nombre 3. de la UE en su conjunto, sobre la base del acervo ya existente de la Uni(cid:243)n Europea, en concreto la Posici(cid:243)n comœn de 25 de octubre de 1996, relativa a las misiones de asistencia y de informaci(cid:243)n efectuadas con anterioridad al cruce de la frontera (DO L 281 de 31. 10. 1996). No obstante, por el momento ningœn pa(cid:237)s africano participa de estas medidas, cuya coordinaci(cid:243)n la efectuarÆn los (cid:243)rganos competentes del Consejo. 4. Por lo que respecta a las causas fundamentales del Øxodo o la migraci(cid:243)n de algunos pa(cid:237)ses africanos, cabe seæalar el Plan de acci(cid:243)n para Marruecos, aprobado por el Consejo el 11 de octubre de 1999. Este Plan de acci(cid:243)n forma parte de un grupo de cinco Planes de acci(cid:243)n, en cada uno de los cuales se elabora un planteamiento coherente y global orientado a la situaci(cid:243)n de un pa(cid:237)s importante de origen o trÆnsito de solicitantes de asilo o de migrantes. El Plan de acci(cid:243)n presenta para cada uno de los pa(cid:237)ses seleccionados una combinaci(cid:243)n equilibrada y coherente de las diferentes posibilidades que la Uni(cid:243)n Europea tiene por lo que respecta a la Pol(cid:237)tica Exterior, el Desarrollo y la Ayuda humanitaria y econ(cid:243)mica. 5. En el Plan de acci(cid:243)n para Marruecos, este pa(cid:237)s es considerado tanto un pa(cid:237)s de origen como de trÆnsito de los migrantes econ(cid:243)micos hacia los pa(cid:237)ses europeos. Las medidas recomendadas en este Plan de acci(cid:243)n incluyen, en concreto, lo siguiente: reforzar los canales existentes para mejorar la recogida de datos de interØs, difusi(cid:243)n de la informaci(cid:243)n adecuada en materia de migraci(cid:243)n, planes de lucha contra el trÆfico il(cid:237)cito, fomento de medidas para ejecutar acuerdos de readmisi(cid:243)n. Fomento de la inversi(cid:243)n directa extranjera, formaci(cid:243)n profesional y trabajo por cuenta propia y empresas a pequeæa escala. Facilitaci(cid:243)n del retorno voluntario y la reintegraci(cid:243)n, integraci(cid:243)n social de los marroqu(cid:237)es que residen legalmente en pa(cid:237)ses de la UE. 6. El Consejo Europeo de Tampere, celebrado el 15 y 16 de octubre de 1999, consider(cid:243) que los primeros planes de acci(cid:243)n, aprobados por el Consejo, constitu(cid:237)an una œtil contribuci(cid:243)n, e inst(cid:243) al Consejo y a la Comisi(cid:243)n a informar sobre su aplicaci(cid:243)n en el pr(cid:243)ximo Consejo Europeo de Diciembre de 2000. (2000/C 170 E/105) PREGUNTA ESCRITA E-1746/99 de Winfried Menrad (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (1 de octubre de 1999) Asunto: Distorsiones de la competencia debidas a las ayudas comunitarias a empresas en Italia Diferentes empresas de la circunscripci(cid:243)n administrativa de Tauber (Baden-Wurttemberg) y la CÆmara de Industria y Comercio de Heilbronn me han presentado quejas de que la Comisi(cid:243)n Europea concede ayudas a la Regi(cid:243)n de Umbria, en el marco de las ayudas a la participaci(cid:243)n en ferias de muestras («Promotion- Action»), que las autoridades locales, nacionales o regionales, utilizan para la cofinanciaci(cid:243)n. Esta cofinanciaci(cid:243)n tiene lugar en el marco de un programa operativo presentado a la Comisi(cid:243)n por la Regi(cid:243)n y ejecutado por la Direcci(cid:243)n General XVI (o a travØs de la DG V). Con estas sumas se financian en el marco de la feria de muestras de instrumentos musicales «Perugia Classico», en la ciudad de Perugia, no s(cid:243)lo los costes de los pabellones de la feria de muestras sino tambiØn los gastos de viaje y de estancia de visitantes a la feria (entre otras cosas, los gastos de vuelo y hotel, la manutenci(cid:243)n y el programa tur(cid:237)stico adicional). 1. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si estas informaciones se ajustan a la realidad? 2. En caso afirmativo, ¿no considera la Comisi(cid:243)n que las empresas citadas se benefician de una ventaja de competencia indebida, por ejemplo, con respecto a empresas alemanas? C 170 E/92 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de noviembre de 1999) la regi(cid:243)n de Umbr(cid:237)a estÆ cubierta parcialmente por los Durante el actual per(cid:237)odo de programaci(cid:243)n, objetivos no 2 y 5b de los Fondos Estructurales, cuyos programas correspondientes prevØn una medida de promoci(cid:243)n en el sector del turismo. De conformidad con dicha medida, toda concesi(cid:243)n de ayuda a los empresarios estÆ sujeta a las normas comunitarias, en particular las relativas a la competencia. Es la autoridad responsable de la gesti(cid:243)n de los programas, en este caso la regi(cid:243)n Umbr(cid:237)a la que vela por el respeto de estas normas y de la subvencionalidad de los gastos, previstas en las decisiones correspondientes. Segœn los datos de que dispone la Comisi(cid:243)n, la manifestaci(cid:243)n «Perugia Classico» es financiada enteramente por el municipio de Perugia, municipio que, por otra parte, no se sitœa en una zona que pueda optar a las ayudas de los Fondos Estructurales. (2000/C 170 E/106) PREGUNTA ESCRITA E-1747/99 de Karl von Wogau (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (1 de octubre de 1999) Asunto: Controles de combustible al cruzar la frontera hacia Hungr(cid:237)a ¿EstÆ informada la Comisi(cid:243)n de que las autoridades aduaneras hœngaras realizan controles de combustible de los camiones que atraviesan la frontera y que, en caso de que se superen los 200 litros, se exigen tasas, e incluso se imponen multas cuando no se ha hecho la correspondiente declaraci(cid:243)n? ¿Es cierto que no se practican controles anÆlogos en los viajes realizados en sentido contrario? ¿Considera conveniente la Comisi(cid:243)n volver a introducir en este contexto la documentaci(cid:243)n de aduana que se utilizaba anteriormente y que serv(cid:237)a para demostrar que el dep(cid:243)sito conten(cid:237)a una determinada cantidad de combustible al atravesar la frontera? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que es conveniente celebrar con Hungr(cid:237)a un acuerdo, como ya se ha hecho con Suiza, en el que se estipule la supresi(cid:243)n de dichos controles? Respuesta del Comisario Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de noviembre de 1999) Con arreglo al art(cid:237)culo 4 del Convenio relativo a la importaci(cid:243)n temporal de veh(cid:237)culos comerciales por carretera (18 de mayo de 1956): «Los combustibles y carburantes contenidos en los dep(cid:243)sitos normales de los veh(cid:237)culos importados temporalmente serÆn admitidos con franquicia de los derechos e impuestos de importaci(cid:243)n y sin prohibiciones ni restricciones de importaci(cid:243)n. Cada una de las Partes contratantes podrÆ fijar, sin l(cid:237)mites mÆximos para las cantidades de combustibles y carburantes que puedan ser embargo, admitidos en la forma indicada en su territorio en el dep(cid:243)sito de un veh(cid:237)culo importado temporal- mente. ». Tanto Hungr(cid:237)a, como la Comunidad son signatarios de este Convenio (Decisi(cid:243)n 94/111/CE del Consejo, de 16 de diciembre de 1993, relativa a la celebraci(cid:243)n del Convenio aduanero relativo a la importaci(cid:243)n temporal de veh(cid:237)culos comerciales por carretera (1956) y a la aceptaci(cid:243)n de la Resoluci(cid:243)n de las Naciones Unidas, de 2 de julio de 1993, sobre la aplicabilidad de los cuadernos de paso de aduana y de los cuadernos CPD, relativa a los veh(cid:237)culos de carretera de uso comercial (1)). Por ello la legislaci(cid:243)n hœngara especifica que las importaciones de combustible superiores a 200 litros estÆn sujetas al IVA y a los impuestos especiales. Como el derecho de aduana para el combustible es actualmente del 0 %, las importaciones estÆn en la prÆctica s(cid:243)lo sujetas al IVA y al impuesto especial. Sin embargo, Hungr(cid:237)a ha concluido acuerdos bilaterales con ciertos pa(cid:237)ses que establecen l(cid:237)mites que difieren de los mencionados