title: Commission Regulation (EC) No 2030/1999 of 23 September 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

formats: pdf print

text: 24. 9. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 251/5 COMMISSION REGULATION (EC) No 2030/1999 of 23 September 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular Article 13(3) thereof, (1) Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products within the Community may be covered by an export refund; (2) Whereas Regulation (EC) No 1517/95 of 29 June 1995 laying down detailed rules for the application of Regu- lation (EEC) No 1766/92 as regards the arrangements for the export and import of compound feedingstuffs based on cereals and amending Regulation (EC) No 1162/95 laying down special detailed rules for the application of the system of import and export licences for cereals and rice (3) in Article 2 lays down general rules for fixing the amount of such refunds; (3) Whereas that calculation must also take account of the cereal products content; whereas in the interest of simplification, the refund should be paid in respect of two categories of ‘cereal products’, namely for maize, the most commonly used cereal in exported compound feeds and maize products, and for ‘other cereals’, these being eligible cereal products excluding maize and maize products; whereas a refund should be granted in respect of in the compound feedingstuff; the quantity of cereal products present (4) Whereas furthermore, the amount of the refund must also take into account the possibilities and conditions for the sale of those products on the world market, the need to avoid disturbances on the Community market and the economic aspect of the export; (5) Whereas, however, in fixing the rate of refund it would seem advisable to base it at this time on the difference in raw inputs widely used in compound the cost of feedingstuffs as the Community and world markets, allowing more accurate account the commercial conditions under which such products are exported; to be taken of (6) Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; (7) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the compound feedingstuffs covered by Regulation (EEC) No 1766/92 and subject to Regulation (EC) No 1517/95 are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 24 September 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 23 September 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 51. L 251/6 EN Official Journal of the European Communities 24. 9. 1999 to the Commission Regulation of 23 September 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs ANNEX Product code benefiting from export refund (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Cereal products (2) Amount of refund (2) (EUR/t) Maize and maize products: CN codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1104 23, 1904 10 10 1103 29 40, 1104 19 50, Cereal products (2) excluding maize and maize prod- ucts 56,89 29,75 (1) The product codes are defined in Sector 5 of the Annex to Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (OJ L 366, 24. 12. 1987, p. 1), amended. (2) For the purposes of the refund only the starch coming from cereal products is taken into account. Cereal products means the products falling within subheadings 0709 90 60 and 0712 90 19, Chapter 10, and headings Nos 1101, 1102, 1103 and 1104 (unprocessed and not reconstituted excluding subheading 1104 30) and the cereals content of the products falling within subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of the combined nomenclature. The cereals content in products under subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of the combined nomenclature is considered to be equal to the weight of this final product. No refund is paid for cereals where the origin of the starch cannot be clearly established by analysis


title: Verordening (EG) nr. 2032/1999 van de Commissie van 23 september 1999 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van gerst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: 24. 9. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 251/9 VERORDENING (EG) Nr. 2032/1999 VAN DE COMMISSIE van 23 september 1999 tot vaststelling van de maximumrestitutie bĳ uitvoer van gerst in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), en met name op artikel 4, (1) (2) Overwegende dat een openbare inschrĳving voor de restitutie en/of de belasting bĳ uitvoer van gerst naar alle derde landen is opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1701/1999 van de Commissie (5); Overwegende dat in artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1501/95 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meegedeelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan besluiten een maximumrestitutie bĳ uitvoer vast te stellen, daarbĳ rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 bedoelde criteria; dat in dat geval wordt gegund aan de inschrĳver(s) wiens (wier) offerte niet hoger is dan de vastgestelde maximumrestitutie, en aan de inschrĳver(s) wiens (wier) offerte betrekking heeft op een uitvoerbelasting; (3) (4) Overwegende dat de toepassing van de bovenbedoelde criteria op de huidige marktsituatie voor de betrokken graansoort leidt tot de vaststelling van de maximumresti- tutie bĳ uitvoer op het in artikel 1 vermelde bedrag; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de offertes die van 17 tot en met 23 september 1999 in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999 werden meegedeeld, wordt de maximumrestitutie bĳ uitvoer van gerst vastgesteld op 28,89 EUR/t. Deze verordening treedt in werking op 24 september 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 23 september 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 201 van 31. 7. 1999, blz. 27


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2032/1999 της Επιτροπής, της 23ης Σεπτεμβρίου 1999, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή κριθής στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1701/1999

text: 24. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 251/9 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2032/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 23ης Σεπτεµβρίου 1999 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή κριθής στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1701/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 4, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1701/1999 της Επι- τροπής (5), προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επιστροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή κριθής προς όλες τις τρίτες χώρες· ότι το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, προ- βλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επι- τροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95· ότι στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σε εκείνον ή σε εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή· (3) (4) ότι η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατάσταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1701/1999 από τις 17 έως τις 23 Σεπτεµβρίου 1999, η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή κριθής καθορίζεται σε 28,89 EUR/t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 24 Σεπτεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 23 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 201 της 31. 7. 1999, σ. 27


title: Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 1998 samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
ECSC
ECSC operating budget
European Court of Auditors
financial year
report

formats: html pdf print

text: 25. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 338/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN ¯RSRAPPORT AVSEENDE EKSG f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1998 samt kommissionens svar (1999/C 338/01) (Artikel 45c. 4 i EKSG-f(cid:246)rdraget och artikel 88 i budgetf(cid:246)rordningen av den 21 december 1977, senast (cid:228)ndrad genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG, EKSG, Euratom) nr 2779/98 av den 17 december 1998) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida KAPITEL 1 - EKSG: S SOLIDITET SAMT UTVECKLINGEN AV DESS HUVUDSAKLIGA VERK- SAMHET. Inledning. EKSG:s soliditet. Kapitalt(cid:228)ckningsgrad. Avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r stora exponeringar. Specifika v(cid:228)rdekorrigeringar. 1-15 1 2-7 2-3 4-5 6-7 Utveckling av resursanv(cid:228)ndningen och av EKSG:s resurser. 8-10 Utvecklingen av EKSG:s balansr(cid:228)kning. Slutsats. 11-13 14-15 KAPITEL 2 - REVISIONSF(cid:214)RKLARING AVSEENDE EKSG. 16-20 TABELL 1-6. Kommissionens svar. 2 2 2 2 2 2 3 3 3 4 5 8 C 338/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 11. 1999 KAPITEL 1 EKSG:S SOLIDITET SAMT UTVECKLINGEN AV DESS HUVUDSAKLIGA VERKSAMHET 3. Per den 31 december 1998 (cid:228)r EKSG:s kapitalt(cid:228)ckningsgrad 32,8 % mot 28,3 % per den 31 december 1997. Denna utveckling som beror p(cid:229) garantifondens (cid:246)kning (+ 6 %) och framf(cid:246)r allt p(cid:229) den kraftiga minskningen av utest(cid:229)ende fordringar p(cid:229) l(cid:229)n (cid:228)r en f(cid:246)ljd av kommissionens beslut (2) att man efter (cid:229)r 2002 skall uppn(cid:229) en niv(cid:229) d(cid:228)r reserverna till 100 % motsvarar de utest(cid:229)ende l(cid:229)nen utan statlig s(cid:228)kerhet. F(cid:246)ljaktligen n(cid:228)rmar sig kapitalt(cid:228)ck- ningsgraden gradvis 100 %. Inledning 1. Detta kapitel behandlar EKSG:s soliditet per den 31 december 1998 och utvecklingen av dess viktigaste budgetm(cid:228)ssiga och finan- siella verksamhet under budget(cid:229)ret. EKSG:s soliditet (cid:228)r av s(cid:228)rskild betydelse, bland annat av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: a) Vid sidan av en marginell verksamhet best(cid:229)ende i utl(cid:229)ning av eget kapital, finansieras EKSG:s l(cid:229)ngivning genom bankl(cid:229)n eller obligationsl(cid:229)n. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r viktigt att EKSG har det h(cid:246)gsta kreditv(cid:228)rdighetsbetyget p(cid:229) finansmarknaderna, vilket kr(cid:228)ver mycket god soliditet. b) I och med att EKSG:s utl(cid:229)ning till st(cid:246)rsta delen bygger p(cid:229) upp- l(cid:229)ning med liknande villkor (i fr(cid:229)ga om r(cid:228)ntesatser, valutor och f(cid:246)rfallodagar), best(cid:229)r den fr(cid:228)msta kvarst(cid:229)ende bankrisken i att l(cid:229)nen inte (cid:229)terbetalas. Andra risker kan uppst(cid:229) om balan- sen mellan uppl(cid:229)ning och utl(cid:229)ning rubbas till f(cid:246)ljd av en g(cid:228)l- den(cid:228)rs bristande betalningsf(cid:246)rm(cid:229)ga. c) Eftersom Parisf(cid:246)rdraget utl(cid:246)per (cid:229)r 2002, b(cid:246)r man vara upp- m(cid:228)rksam p(cid:229) utvecklingen av det egna kapital som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla EKSG:s soliditet under hela den resterande f(cid:246)r- dragstiden, och (cid:228)ven d(cid:228)refter, f(cid:246)r att klara amorteringar och r(cid:228)ntor p(cid:229) den resterande uppl(cid:229)ningen. EKSG:s soliditet Kapitalt(cid:228)ckningsgrad 2. Sedan 1994 (cid:228)r det huvudsakliga hj(cid:228)lpmedel som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att analysera EKSG:s soliditet den kvot som f(cid:246)reskrivs f(cid:246)r (cid:228)nda- m(cid:229)let i r(cid:229)dets direktiv 89/647/EEG (1). Kvotens n(cid:228)mnare omfat- tar tillg(cid:229)ngar och posterna utanf(cid:246)r balansr(cid:228)kningen, viktade enligt direktivets anvisningar. D(cid:228)remot anv(cid:228)nder kommissionen i kvo- tens t(cid:228)ljare bara garantifonden och resultatet f(cid:246)re avs(cid:228)ttning medan man utesluter andra poster som kunde betraktas som ing(cid:229)ende i EKSG:s eget kapital. Den definition av eget kapital som anv(cid:228)nds vid ber(cid:228)kningen av kapitalt(cid:228)ckningsgraden motsvarar en tolkning av direktivet som inneb(cid:228)r att rimlig f(cid:246)rsiktighet iakttagits vid v(cid:228)r- deringen. (1) R(cid:229)dets direktiv 89/647/EEG av den 18 december 1989 om kapital- t(cid:228)ckningsgrad f(cid:246)r kreditinstitut (EGT L 386, 30. 12. 1989, s. 14). Avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r stora exponeringar 4. Att Parisf(cid:246)rdraget l(cid:246)per ut 2002 har redan en betydande inverkan p(cid:229) EKSG:s verksamhetsniv(cid:229). Dess l(cid:229)neportf(cid:246)lj minskar och koncentreras p(cid:229) allt f(cid:228)rre l(cid:229)ntagare. Den risk som beror p(cid:229) en koncentration av (cid:229)tagandena gentemot tredje man har behandlats i ett r(cid:229)dsdirektiv om (cid:246)vervakning och kontroll av kreditinstitutens stora exponeringar (3). Revisionsr(cid:228)tten erinrade om de tv(cid:229) gr(cid:228)nser som f(cid:246)reskrivs i detta direktiv i sina (cid:229)rsrapporter avseende EKSG f(cid:246)r budget(cid:229)ren 1994 (punkt 1. 5) och 1995 (punkt 1. 6) (4). 5. F(cid:246)r att minska riskerna med denna koncentration inr(cid:228)ttade kommissionen 1995 en reserv f(cid:246)r stora exponeringar vars belopp (cid:228)r ber(cid:228)knat p(cid:229) grundval av (cid:246)verskridandena av de tv(cid:229) ovan- n(cid:228)mnda gr(cid:228)nserna enligt bilaga VI till r(cid:229)dets direktiv 93/6/EEG (5). Trots att direktivet egentligen inte g(cid:228)ller EKSG:s situation, inneb(cid:228)r denna taktik en rimlig f(cid:246)rsiktighet betr(cid:228)ffande de (cid:246)verskridanden som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n tidigare transaktioner. Reserven sj(cid:246)nk fr(cid:229)n 27 miljoner ecu per den 31 december 1997 till 23 miljoner ecu per den 31 december 1998. Denna utveckling beror p(cid:229) en minskning av tillg(cid:229)ngarna i fr(cid:229)ga till f(cid:246)ljd av (cid:229)terbetalningar under 1998. (2) Fr(cid:229)gor i samband med att EKSG-f(cid:246)rdraget l(cid:246)per ut (cid:151) finansiell verk- samhet (PV(96) 1306). Diskussion p(cid:229) grundval av dokumenten SEK(96) 1492 till SEK(96) 1493. (3) R(cid:229)dets direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om (cid:246)vervak- ning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar (EGT L 29, 5. 2. 1993, s. 1). (4) ¯rsrapport avseende EKSG f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1994 (EGT C 329, 7. 12. 1995, s. 3). ¯rsrapport avseende EKSG f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995 (EGT C 377, 13. 12. 1996, s. 3). Gr(cid:228)nserna g(cid:228)ller omfattningen av de (cid:229)tagan- den EKSG f(cid:229)r ha gentemot en och samma kontrahent (kund eller grupp av kunder): a) Summan av (cid:229)tagandena gentemot en enda tredje part f(cid:229)r inte (cid:246)verstiga 25 % av EKSG:s eget kapital och b) den totala volymen (cid:148)stora exponeringar(cid:148) f(cid:229)r inte (cid:246)verstiga 800 % av eget kapital. En (cid:148)stor exponering(cid:148) f(cid:246)religger n(cid:228)r summan av (cid:229)tagandena gentemot en enda tredje part uppg(cid:229)r till eller (cid:246)versti- ger 10 % av eget kapital. (5) R(cid:229)dets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav f(cid:246)r v(cid:228)rdepappersf(cid:246)retag och kreditinstitut (EGT L 141, 11. 6. 1993, s. 1). 25. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 338/3 Specifika v(cid:228)rdekorrigeringar 6. I enlighet med r(cid:229)dets direktiv om (cid:229)rsboksluten (1), skall till- g(cid:229)ngsposterna i balansr(cid:228)kningen v(cid:228)rderas individuellt och om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r specifika v(cid:228)rdekorrigeringar. Det belopp som upptas i balansr(cid:228)kningen som specifika v(cid:228)rdekorrigeringar p(cid:229) utl(cid:229)ningen, inklusive r(cid:228)ntor, har sjunkit fr(cid:229)n 170 miljoner ecu per den 31 december 1997 till 130 miljoner ecu per den 31 december 1998 (2), dvs. (cid:150) 24 %. Denna minskning beror fr(cid:228)mst p(cid:229) att en fordran med v(cid:228)rdekorrigering tagits bort i balansr(cid:228)k- ningen under rubriken (cid:148)V(cid:228)rdepapper(cid:148), f(cid:246)r en g(cid:228)lden(cid:228)r (3) som inte kunnat reglera sin skuld och som inom ramen f(cid:246)r en omstruk- turering av skulden 1998 utgav nya finansiella instrument som ers(cid:228)ttning f(cid:246)r en del av sina l(cid:229)n. Om denna post inte tagits bort hade v(cid:228)rdekorrigeringen varit 185,2 miljoner ecu. 7. Betr(cid:228)ffande (cid:246)vriga riskl(cid:229)ntagare, det vill s(cid:228)ga de vars skulder till EKSG inte t(cid:228)cks av s(cid:228)kerhet med b(cid:228)sta r(cid:228)tt (4) har kommissio- nen granskat den ekonomiska situationen och utf(cid:246)rt n(cid:246)dv(cid:228)ndiga v(cid:228)rdekorrigeringar. Utveckling av resursanv(cid:228)ndningen och av EKSG:s resurser inget 8. ¯tagandena i EKSG:s driftsbudget har fortsatt att minska under 1998 (med 14,9 %, se tabell 1). Denna tendens beror till st(cid:246)rsta delen p(cid:229) minskningen av st(cid:246)det till (cid:229)teranpassning ((cid:150) 25,1 miljoner ecu) och i mindre utstr(cid:228)ckning p(cid:229) fr(cid:229)nvaron av nya r(cid:228)n- tesubventioner, l(cid:229)n med r(cid:228)ntesubventioner beviljades 1998 (5). Dessutom var (cid:229)tagandena 60 miljoner ecu mindre i f(cid:246)r- h(cid:229)llande till budgetber(cid:228)kningen, p(cid:229) grund av minskningen av (cid:229)teranpassningsst(cid:246)det (traditionellt st(cid:246)d och sociala (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:150) 30 miljoner ecu) och omst(cid:228)llningsst(cid:246)det ((cid:150) 30 miljoner ecu). S(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller det senare hade kommissionen den 10 juni 1998 lagt fram ett f(cid:246)rslag till beslut i enlighet med artikel 95 i EKSG- f(cid:246)rdraget som r(cid:246)rde (cid:246)verf(cid:246)ringen av ett belopp p(cid:229) 60 miljoner ecu ((cid:150) 30 miljoner ecu 1998 och lika mycket 1999) fr(cid:229)n EKSG:s (1) R(cid:229)dets fj(cid:228)rde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat p(cid:229) artikel 54. 3g i f(cid:246)rdraget om (cid:229)rsbokslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, 14. 8. 1978). R(cid:229)dets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om (cid:229)rsbokslut och sammanst(cid:228)lld redovisning f(cid:246)r banker och andra finansiella institut (EGT L 372, 31. 12. 1986). (2) Bokslut f(cid:246)r kol- och st(cid:229)lgemenskapen per den 31 december 1998 (cid:151) specifika v(cid:228)rdekorrigeringar p(cid:229) l(cid:229)n (130 miljoner ecu, not 5. 1). (3) Punkt b i not 6. 2 i EKSG:s bokslut den 31 december 1998. (4) Som s(cid:228)kerhet med b(cid:228)sta r(cid:228)tt betraktas s(cid:228)kerheter fr(cid:229)n EU:s medlems- stater eller liknande organ (offentliga inr(cid:228)ttningar eller offentliga indu- strigrupper i medlemsstaterna) och bankgarantier. (5) Anpassning av policyn f(cid:246)r (cid:148)upp- och utl(cid:229)ning(cid:148) med h(cid:228)nsyn till att driftsbudget till Europeiska unionens allm(cid:228)nna budget f(cid:246)r att f(cid:246)r- st(cid:228)rka gemenskapsinitiativen Rechar II och Resider II (6). I brist p(cid:229) ett positivt yttrande fr(cid:229)n r(cid:229)det, har detta f(cid:246)rslag inte antagits och f(cid:246)ljaktligen har (cid:246)verf(cid:246)ringen inte utf(cid:246)rts. 9. Resurserna har (cid:229)ter visat en sjunkande utveckling efter den tillf(cid:228)lliga (cid:246)kningen 1997 (7). Denna utveckling beror framf(cid:246)r allt p(cid:229) tv(cid:229) motsatta faktorer: (cid:229) ena sidan nollst(cid:228)llningen av avgiften f(cid:246)r f(cid:246)rsta (cid:229)ret och (cid:229) andra sidan p(cid:229) att beloppet f(cid:246)r (cid:229)taganden som dragits tillbaka (cid:228)r s(cid:228)rskilt h(cid:246)gt f(cid:246)r andra (cid:229)ret i rad. 10. I motsats till ber(cid:228)kningarna har den budgetm(cid:228)ssiga verksam- heten visat ett (cid:246)verskott f(cid:246)r tredje (cid:229)ret i rad vilket gjort det m(cid:246)jligt att ytterligare (cid:246)ka garantifonden (+ 30 miljoner ecu) liksom reser- ven f(cid:246)r finansiering av driftsbudgeten (+ 26 miljoner ecu, se tabell 2 och 3). Denna reserv kommer vid behov att utnyttjas under de kommande budget(cid:229)ren. Utveckling av EKSG:s balansr(cid:228)kning 11. EKSG:s balansomslutning minskade med 903 miljoner ecu (dvs. 15,2 %) mellan den 31 december 1997 och den 31 december 1998 (se tabell 4). Denna nedg(cid:229)ng beror fr(cid:228)mst p(cid:229) den minskade utest(cid:229)ende fordran p(cid:229) utl(cid:229)ningen av uppl(cid:229)nade medel. Under budget(cid:229)ret 1998 erh(cid:246)ll EKSG 690,6 miljoner ecu i (cid:229)terbetalning p(cid:229) l(cid:229)n, medan endast 19,7 miljoner ecu i nya l(cid:229)n utbetalades (se tabell 5). 12. Den utest(cid:229)ende fordran p(cid:229) utl(cid:229)ningen av uppl(cid:229)nade medel p(cid:229) 2 898 miljoner ecu per den 31 december 1998 kommer att minska till ca 730 miljoner ecu den 23 juli 2002 (f(cid:246)re v(cid:228)rdekor- rigeringar), varav 90 % inte t(cid:228)cks av s(cid:228)kerhet med b(cid:228)sta r(cid:228)tt. Det sista av dessa l(cid:229)n f(cid:246)rfaller (cid:229)r 2019. Beloppen (cid:228)r ber(cid:228)knade p(cid:229) grundval av l(cid:229)n som utbetalats f(cid:246)re den 31 december 1998. Till f(cid:246)ljd av ett beslut av kommissionen (8), f(cid:229)r det inte f(cid:246)rekomma n(cid:229)gra nya l(cid:229)n som medf(cid:246)r en l(cid:229)sning av reserver och som f(cid:246)rfal- ler efter det att EKSG-f(cid:246)rdraget l(cid:246)per ut. 13. Per den 31 december 1998 upptog de likvida medlen 39 % av EKSG:s tillg(cid:229)ngar och utgjorde d(cid:228)rmed den n(cid:228)st st(cid:246)rsta posten efter l(cid:229)nen. De ber(cid:246)rda kontona och de huvudsakliga motkontona p(cid:229) skuldsidan presenteras i tabell 6. Slutsats 14. Budget(cid:229)ret 1998 uppvisade ett (cid:246)verskott f(cid:246)r tredje (cid:229)ret i rad dels tack vare ett betydande belopp best(cid:229)ende av tillbakadragna (cid:229)taganden och dels f(cid:246)r att f(cid:228)rre (cid:229)taganden (cid:228)n ber(cid:228)knat f(cid:246)rverkli- (6) SEK(98) 967 slutlig. (7) Sk(cid:228)len till denna h(cid:246)jning anges i ¯rsrapport avseende EKSG f(cid:246)r bud- get(cid:229)ret 1997 (EGT C 352, 18. 11. 1998). (8) Anpassning av policyn f(cid:246)r (cid:148)upp- och utl(cid:229)ning(cid:148) med h(cid:228)nsyn till att EKSG-f(cid:246)rdraget l(cid:246)per ut (EGT C 175, 28. 6. 1994). EKSG-f(cid:246)rdraget l(cid:246)per ut (EGT C 175, 28. 6. 1994). C 338/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 11. 1999 gades. Detta (cid:246)verskott har gjort det m(cid:246)jligt f(cid:246)r EKSG att v(cid:228)sentligt st(cid:228)rka sin soliditet, bygga upp n(cid:246)dv(cid:228)ndiga reserver och v(cid:228)rdekor- rigeringar. 17. De aktuella r(cid:228)kenskaperna (cid:228)r bokslutet f(cid:246)r kol- och st(cid:229)lge- menskapen per den 31 december 1998, vilket har uppr(cid:228)ttats under kommissionens (cid:246)verinseende och offentliggjorts i Europe- iska gemenskapernas officiella tidning (1). 15. Med h(cid:228)nsyn till att f(cid:246)rdraget l(cid:246)per ut (cid:228)r m(cid:229)let med de sam- lade reserverna dels att s(cid:228)kerst(cid:228)lla slutskedet av budgetverksam- heten trots den nollst(cid:228)llning av EKSG-avgiften som skedde 1998, dels att gradvis bringa garantifonden, med avdrag f(cid:246)r de specifika v(cid:228)rdekorrigeringarna, till en niv(cid:229) motsvarande 100 % av de ute- st(cid:229)ende fordringarna p(cid:229) de l(cid:229)n som saknar garanti fr(cid:229)n en med- lemsstat och som (cid:228)r utest(cid:229)ende per den 23 juli 2002. Dessutom skall de reserver som (cid:228)r disponibla vid detta datum, enligt Euro- peiska r(cid:229)dets indikationer i resolutionen om tillv(cid:228)xt och syssel- s(cid:228)ttning som antogs i Amsterdam, anv(cid:228)ndas till en forsknings- fond inom kol- och st(cid:229)lsektorerna. 18. I revisionsber(cid:228)ttelsen f(cid:246)r Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenska- pens (cid:229)rsredovisning per den 31 december 1998 (2), som motsva- rar revisionsf(cid:246)rklaringen vad g(cid:228)ller r(cid:228)kenskapernas tillf(cid:246)rlitlighet och som offentligg(cid:246)rs tillsammans med bokslutet, finner revi- sionsr(cid:228)tten att den ger (cid:148)en r(cid:228)ttvisande bild av Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapens tillg(cid:229)ngar och finansiella st(cid:228)llning per den 31 december 1998 samt av verksamhetens resultat f(cid:246)r det bud- get(cid:229)r som avslutats samma datum(cid:148). KAPITEL 2 REVISIONSF(cid:214)RKLARING AVSEENDE EKSG 19. F(cid:246)r att f(cid:246)rvissa sig om lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som ligger till grund f(cid:246)r EKSG:s r(cid:228)kenskaper f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1998 har revisionsr(cid:228)tten dessutom utf(cid:246)rt sina gransk- ningar i enlighet med internationellt erk(cid:228)nd revisionssed. Revi- sionsr(cid:228)tten har d(cid:228)rvid s(cid:228)rskilt st(cid:246)tt sig p(cid:229) systemanalys samt p(cid:229) gjorda kontroller. 16. I enlighet med artikel 45c i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapen (EKSG) har revisionsr(cid:228)tten granskat EKSG:s r(cid:228)kenskaper i avsikt att till Europaparlamentet och r(cid:229)det avge en revisionsf(cid:246)rklaring om r(cid:228)kenskapernas tillf(cid:246)r- litlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och kor- rekthet. 20. Revisionsr(cid:228)tten anser att transaktionernas laglighet och kor- rekthet som helhet (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt s(cid:228)kerst(cid:228)llda. Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 22 och 23 september 1999. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande (1) Bokslut f(cid:246)r kol- och st(cid:229)lgemenskapen per den 31 december 1998, offentliggjort i EGT C 240, 25. 8. 1999. (2) Revisionsber(cid:228)ttelse f(cid:246)r Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapens (cid:229)rsre- dovisning per den 31 december 1998, offentliggjord i EGT C 240, 25. 8. 1999. 25. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 338/5 Utveckling av resursanv(cid:228)ndning och resurser mellan 1991 och 1998 Tabell 1 Poster 1991 1992 1993 1994 1995 1996 (miljoner ecu) 1997 1998 Variation (a) (b) (b) - (a) A - Resursanv(cid:228)ndning Administrationskostnader ¯taganden Extraordin(cid:228)r resursanv(cid:228)ndning 5,0 454,4 (cid:151) 5,0 477,2 85,9 5,0 5,0 5,0 5,0 5,0 5,0 (cid:151) 531,2 386,4 277,9 201,2 180,9 154,0 (cid:150) 26,9 7,1 32,5 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Totalt resursanv(cid:228)ndning (A) 459,4 568,1 543,3 423,9 282,9 206,2 185,9 159,0 (cid:150) 26,9 B - Resurser h(cid:228)rr(cid:246)rande fr(cid:229)n budget(cid:229)ret Resultat av icke budgeterade transaktioner Avgift (cid:214)vriga budgeterade resurser (b(cid:246)ter, r(cid:228)ntebidrag,. ) Tillbakadragna (cid:229)taganden Extraordin(cid:228)ra resurser 254,7 175,0 131,5 146,5 201,3 121,3 112,5 107,7 90,8 102,3 32,3 (cid:151) 75,8 (cid:151) 94,0 (cid:151) 4,8 63,3 91,9 11,6 70,7 (cid:151) 95,6 95,9 4,4 90,0 (cid:151) 143,3 101,6 69,6 (cid:151) (cid:150) 73,7 (cid:150) 101,6 4,3 12,3 195,2 134,2 (cid:151) (cid:151) + 8,0 (cid:150) 61,0 (cid:151) Totalt resurser h(cid:228)rr(cid:246)rande fr(cid:229)n budget(cid:229)ret (B) 462,0 353,8 416,6 380,2 275,4 285,9 444,4 216,1 (cid:150) 228,3 B - A 2,6 (cid:150) 214,3 (cid:150) 126,7 (cid:150) 43,7 (cid:150) 7,5 79,7 258,5 57,1 (cid:150) 201,4 ¯terf(cid:246)ring fr(cid:229)n (+)/avs(cid:228)ttning till (-) den disponibla reserven f(cid:246)r finansiering av driftsbudgeten ¯terf(cid:246)ring fr(cid:229)n (+)/avs(cid:228)ttning till (-) reserver (cid:150) 1,4 + 163,2 + 105,9 + 43,3 + 0,3 (cid:150) 58,6 (cid:150) 224,9 (cid:150) 26,0 + 198,9 (cid:151) + 53,0 + 22,0 + 2,0 + 9,0 (cid:150) 19,0 (cid:150) 31,3 (cid:150) 30,0 + 1,3 (cid:150) 1,2 Budget(cid:229)rets resultat 1,2 1,9 1,2 1,6 1,8 2,1 2,3 1,1 K(cid:228)lla: EKSG:s bokslut f(cid:246)r de aktuella budget(cid:229)ren. F(cid:246)r(cid:228)ndringar i avs(cid:228)ttningarna f(cid:246)r finansiering av EKSG:s driftsbudget 1998 Tabell 2 Poster Saldo per 31. 12. 1997 Anv(cid:228)ndning Avs(cid:228)ttning Netto- f(cid:246)r(cid:228)ndring Saldo per 31. 12. 1998 (miljoner ecu) 1. Disponibla avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r finansiering av driftsbudgeten 354,0 (cid:151) + 26,0 + 26,0 380,0 2. Avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r b(cid:246)ter och till(cid:228)ggsavgifter som kommer att betalas senare och f(cid:246)r r(cid:228)ntebidrag som skall (cid:229)terbetalas (1) 87,7 Totalt 441,7 (cid:150) 8,9 (cid:150) 8,9 + 17,2 + 43,2 + 8,3 + 34,3 96,0 476,0 (1) B(cid:246)ter, till(cid:228)ggsavgifter och r(cid:228)ntebidrag anses inte som inkomster av EKSG f(cid:246)rr(cid:228)n de inkasseras. Till dess g(cid:246)rs en avs(cid:228)ttning av ett belopp som motsvarar dessa fordringar. 96,0 miljoner ecu (cid:228)r s(cid:229)ledes (cid:228)nnu ej disponibla f(cid:246)r finansiering av driftsbudgeten. K(cid:228)lla: EKSG:s bokslut per den 31 december 1998, not 16. C 338/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 11. 1999 Tabell 3 Utveckling av EKSG:s eget kapital under 1998 Poster (efter resultatdispositioner) 31. 12. 1997 Avs(cid:228)ttningar ¯terf(cid:246)ringar 31. 12. 1998 (miljoner ecu) Garantifond (1) Specialreserv F. d. pensionsfond Balanserat resultat (1) Avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r stora exponeringar Disponibla avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r finansiering av driftsbudgeten 500,0 176,0 71,2 1,2 27,0 354,0 Totalt 1 129,4 30,0 0,0 1,7 0,0 0,0 26,0 57,7 0,0 0,0 0,0 (cid:150) 0,5 (cid:150) 4,0 0,0 (cid:150) 4,5 530,0 176,0 72,9 0,7 23,0 380,0 1 182,6 (1) Egna medel som anv(cid:228)nds av kommissionen i t(cid:228)ljaren f(cid:246)r EKSG:s kapitalt(cid:228)ckningskvot. K(cid:228)lla: EKSG:s bokslut per den 31 december 1998. Utveckling av EKSG:s balansr(cid:228)kning i sammandrag f(cid:246)re resultatdispositioner mellan den 31 december 1997 och den 31 december 1998 Tabell 4 31. 12. 1997 31. 12. 1998 Miljoner ecu % Miljoner ecu % Tillg(cid:229)ngar L(cid:229)n (till banker och f(cid:246)retag) Likvida medel (banktillgodohavanden och obligationer) Driftsbudget (utest(cid:229)ende avgifter, b(cid:246)ter och r(cid:228)ntebidrag) Materiella och immateriella tillg(cid:229)ngar (cid:214)vriga tillg(cid:229)ngar F(cid:246)rutbetalda kostnader och upplupna int(cid:228)kter 3 584 1 997 90 2 87 170 60,4 33,7 1,5 0,0 1,5 2,9 Totalt tillg(cid:229)ngar 5 930 100,0 Skulder och eget kapital L(cid:229)n ((cid:228)ven obligationsl(cid:229)n) (cid:214)vriga skulder Upplupna kostnader och f(cid:246)rutbetalda int(cid:228)kter Avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r risker och kostnader Avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r stora exponeringar Driftsbudget ((cid:229)taganden och avs(cid:228)ttningar) Reserver och resultat 3 637 13 121 87 27 1 296 749 61,3 0,2 2,0 1,5 0,5 21,8 12,6 Totalt skulder och eget kapital 5 930 100,0 K(cid:228)lla: EKSG:s bokslut per den 31 december 1998. 2 833 1 966 97 1 8 122 5 027 2 806 30 94 123 23 1 172 780 5 027 56,4 39,1 1,9 0,0 0,2 2,4 100,0 55,8 0,6 1,9 2,4 0,5 21,9 15,5 100,0 25. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 338/7 L(cid:229)n utbetalade av EKSG f(cid:246)r artiklarna 54, 56 och 95 mellan 1989 och 1998 Tabell 5 Artikel 54 Artikel 54. 1 Artikel 54. 2 Artikel 56 Artikel 95 Subventionerade bost(cid:228)der ¯r 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 195,7 243,1 438,7 215,2 7,6 108,9 60,5 52,4 194,1 (cid:151) 30,0 155,2 66,3 831,8 209,7 347,0 25,7 25,2 122,4 (cid:151) K(cid:228)lla: Sifferuppgifter h(cid:228)mtade fr(cid:229)n kommissionen (GD II). (miljoner ecu) Totalt 700,1 993,8 1 382,2 1 486,2 918,3 673,4 402,8 279,7 541,2 19,7 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 42,3 15,6 (cid:151) (cid:151) 16,0 10,1 17,7 13,0 12,9 8,7 14,1 19,4 17,9 19,7 458,4 585,4 859,5 426,2 688,1 208,8 260,2 167,1 206,8 (cid:151) Tabell 6 Utveckling av EKSG:s likvida medel och de huvudsakliga motkontona mellan den 31 december 1997 och den 31 december 1998 Poster i balansr(cid:228)kningen 31. 12. 1997 31. 12. 1998 (miljoner ecu) Likvida medel Tillgodohavanden i centralbankerna Fordringar hos kreditinstitut - a vista - kapitalr(cid:228)kning, upps(cid:228)gningskonto Obligationsportf(cid:246)lj 0,6 0,0 6,4 367,4 1 623,5 Totalt likvida medel 1 997,9 Huvudsakliga motkonton Garantifond Disponibla avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r finansiering av driftsbudgeten (Fler(cid:229)riga) (cid:229)taganden f(cid:246)r driftsbudgeten Specifika v(cid:228)rdekorrigeringar p(cid:229) fordringar Avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r risker och kostnader Avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r stora exponeringar 500,0 354,1 853,8 170,2 87,4 27,0 K(cid:228)lla: EKSG:s bokslut per den 31 december 1998. Totalt huvudsakliga motkonton 1 992,5 1 881,2 5,7 400,7 1 559,2 1 965,6 530,0 380,0 695,7 129,6 122,9 23,0 C 338/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 11. 1999 KOMMISSIONENS SVAR Kommissionen har inga inv(cid:228)ndningar. Den uppskattar att revisionsr(cid:228)ttens rapport inte inneh(cid:229)ller n(cid:229)gon kritik och att ett positivt f(cid:246)rslag till revisionsf(cid:246)rklaring lagts fram


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - De europeiska företagens konkurrenskraft i samband med globaliseringen - Stimulansåtgärder"

eurovoc_concepts:
European undertaking
competition
competitiveness
world economy

text: 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/49 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — De europeiska företagens konkurrenskraft i samband med globaliseringen — Stimulansåtgärder” (1999/C 329/12) Den 22 januari 1999 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 22 juli 1999. Föredragande var Peter Morgan. Vid sin 366:e plenarsession den 22-23 september 1999 (sammanträdet den 23 september 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 92 röster för, 23 röster emot och 21 nedlagda röster. 1. Inledning I sitt diskussionsdokument har kommissionen inte 1. 1. försökt att på ett systematiskt sätt klassificera de europeiska företagen. I föreliggande yttrande vill ESK föreslå följande klassificering: A. Storföretag: A1 statsägda företag, A2 aktiebolag med säte i Europa, A3 aktiebolag lokaliserade till Europa men ej med säte i Europa. B. Små och medelstora företag: B1 börsnoterade företag, B2 ej börsnoterade företag, B3 företag finansierade med riskkapital. 1. 2. Meddelandet syftar till att undersöka hur man i Europa skall undanröja olika hinder för att kunna dra fördel av globaliseringen. Det kräver att man gör en utvärdering av varje ovannämnd företagskategoris förmåga att konkurrera i den globala ekonomin och därmed bidra till BNP-tillväxt och skapande av arbetstillfällen i EU. Meddelandet utgår från att företagen för att ha denna förmåga måste anpassa sig och att både EU och medlemsstaterna parallellt måste driva en aktiv politik på detta område. 1. 3. Som i alla ESK:s yttranden uttrycks även i detta kommitténs starka stöd för den europeiska sociala modellens mål — sjukvård, utbildning, social trygghet och sysselsättning — på vilka EU-medborgarnas kunnande och välfärd beror. Emellertid uttrycks i yttrandet oro över hur modellen genom- förs, särskilt vad gäller finansiering av social trygghet genom arbetsgivaravgifter snarare än via inkomstskatter och utform- ningen av bestämmelserna för att skydda anställningstrygg- heten. 1. 4. I meddelandet refererar man flera gånger positivt till USA:s ekonomiska modell. Den centrala frågan i detta yttrande är hur man skall uppnå samma produktivitet som i USA inom den europeiska sociala modellens struktur och regler. Det ligger särskilt en kulturell utmaning i att uppmuntra risktagan- de inom ramen för välfärdsstaten, utan att denna hotas. Globalisering innebär att producenter världen över har 1. 5. tillträde till alla marknader och att lågkostnadsländer får en relativ fördel i branscher med enkel och repetitiv teknik. Denna utveckling förutsätter att i-länderna blir ledande inom högteknologiindustrier som producerar ett högt mervärde och som utnyttjar högutbildad personal. Detta utgör även ett oroselement; den lågteknologiska industrin kommer troligen inte att överleva, något som i sin tur kommer att leda till ökade krav på ekonomisk anpassningsbarhet och flexibilitet. Europas möjlighet att möta dessa utmaningar är något som ständigt återkommer i kommissionens meddelande och i detta yttrande. Denna möjlighet kommer också att vara beroende av hur framgångsrik kommissionen är i samband med såväl förhand- lingarna om en ny världsordning för internationell handel som bättre fungerande internationella kapitalmarknader. 1. 6. Konkurrenskraften kräver att ett företag kan producera mervärde inom olika delar av produktionen och vinna kunder på en öppen marknad. Regeringens uppgift är att säkerställa att lagstiftningen är gynnsam och att bolagsskatter och arbets- givaravgifter inte är avskräckande. Sammantaget måste därvid alla berörda gruppers intressen tillvaratas och sysselsättningen säkras och ökas. 2. Europeiska företag och marknadsekonomi 2. 1. Storföretag 2. 1. 1. Många av Europas större företag har till helt nyligen varit statliga monopol, något som inneburit att det inte funnits någon europeisk verksamhet inom vissa sektorer av den globala ekonomin. Nyckelsektorer i Europas näringsliv har på grund av gränserna splittrats upp på femton olika länder. Utvecklingen av inre marknaden inom EU har löst många av dessa problem. a) b) C 329/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 2. 1. 2. Liberaliseringen av olika sektorer och privatiseringen av företag under det senaste årtiondet har börjat rätta till situationen. Mycket återstår dock att göra: 2. 1. 6. ESK stöder uppfattningen att företag som är etablera- de i Europa är ”europeiska” företag oavsett var de har sitt säte. I meddelandet påpekas att den europeiska försvarsindustrin inte har lyckats stärka sin ställning via allianser. Till skillnad från USA:s försvarsindustri har emellertid fusioner och företagsförvärv inom den europeiska försvarsindustrin hämmats av statligt ägande och statliga ingripanden, ofta genom statliga ”gyllene” aktier. 2. 1. 7. När företagen får en global dimension får de också möjligheten att skapa arbetstillfällen i Europa, men också att flytta dem därifrån. Många arbetstillfällen har flyttats från Europa under det senaste årtiondet. Dessa företag kommer i ökande utsträckning att jämföra Europas fördelar som lokaliseringsplats med andra platser världen över. I meddelandet sätts stora förhoppningar till en samman- kopplad värld, men den alltför sena liberaliseringen och privatiseringen av telekommunikationssektorn har lett till så höga taxor i Europa att allmänheten avskräcks från att utnyttja Internet. c) Utbyggnad och kommersiell exploatering av transeuropei- ska nät (TEN) tenderar fortfarande ofta att hämmas av statliga monopol inom kraft- och järnvägsindustrin. d) De tidigare statsägda företagen och reglerade industrisekto- rerna är i många fall centrala för att skapa en kostnadseffek- tiv infrastruktur av hög kvalitet för företagen i Europa. Uppbyggnaden av denna infrastruktur, som inleddes under förra årtiondet, är långt ifrån avslutad, något som skapar nackdelar för företag inom EU överlag. Liberaliseringen av industrisektorer som telekommu- 2. 1. 3. nikationer och radio och TV har äntligen stimulerat framväxten av många nya, snabbt växande och framgångsrika högteknolo- giföretag. Om nya företag även i fortsättningen skall skapas och utvecklas på områden som informationsteknik, bioteknik och teknik för förnybara energikällor krävs ytterligare, väl genomtänkta åtgärder för avreglering och skydd mot missbruk av dominerande ställning. 2. 1. 4. Med undantag av Storbritannien är börsvärdet på EU:s aktiemarknader förvånansvärt lågt. Förklaringen till detta är delvis att vissa storföretag förblir delvis statsägda, men också att det finns ett stort antal privatägda storföretag med säte i Europa som inte är börsnoterade. Direkta ägandeformer har självfallet många fördelar, inte minst för ägarna. Nackdelen är att tillgången till internationellt kapital begränsas. Det utgör därför en potentiell hämsko för konkurrenskraftiga europeiska företags globala ambitioner. Här måste politiken vara inriktad på att skattesystemen inte får hindra försäljning och finansie- ring av direktägda privata företag. Aktienotering av privata företag innebär även en fördel för aktieägarna genom att det gör företagsledningarnas arbete lättare att bevaka. 2. 1. 8. Investeringar av utländskt kapital bidrar starkt till sysselsättningen och BNP i EU, och de berörda företagen har ett naturligt intresse av de EU-lokaliserade dotterföretagens relativa konkurrenskraft. I takt med att globaliseringen tilltar och samma företagsgrupp oavsett säte (Europa, Asien, USA osv. ) etablerar sig internationellt kommer det att bli allt mindre viktigt var huvudkontoren är belägna. Företag fattar sina investeringsbeslut på grundval av de förhållanden som råder på den aktuella lokaliseringsorten i de olika länderna och regionerna världen över. Några faktorer som är avgörande för ”företagsvänli- 2. 1. 9. ga” förhållanden är välutbildad arbetskraft, lönekostnader, beskattning, fysisk infrastruktur och lagstiftning. En välfun- gerande social dialog, socialt stabila förhållanden, motiverad arbetskraft och lokala marknader är också viktiga faktorer. Det är dessa frågor som politikerna bör koncentrera sig på. Utmaningarna för EU är att upprätthålla en balans mellan en högkvalificerad arbetskraft, infrastrukturens och miljöns kvalitet å ena sidan och företagens kostnader å den andra (se punkterna 1. 4–1. 6). 2. 2. Små och medelstora företag (SMF) Nästan alla företag hör till kategorin små och medelstora företag. Det finns i själva verket ytterst få stora företag. De flesta SMF som börsnoteras är av medelstorlek och antalet anställda är vanligtvis snarare 200 än 20. I denna analys kommer de att hänföras till storföretagen. 2. 2. 1. I länder som Tyskland och Italien har privatägda SMF utgjort den ekonomiska ryggraden. Dessa har traditionellt finansierats genom internt kapital, inte genom riskkapital. Men i och med att nya generationer tar över söker många sådana företag kapital och ägare utifrån. Det är således viktigt att en sådan utveckling inte förhindras. Det är självklart betydelsefullt att kapital kanaliseras till produktiva investeringar och inte bara till spekulation. 2. 1. 5. I många europeiska länder är aktieinnehaven svåra att överblicka på grund av invecklade korsvisa aktieinnehav, ofta med banker inblandade. Aktieägarnas press på företagsled- ningen att bli mer effektiv har därför varit relativt svag. I kommissionens meddelande förs en omfattande 2. 2. 2. diskussion om riskkapital — särskilt den amerikanska varian- ten — och vilken roll det kan spela för små och medelstora 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/51 företags etablering och tillväxt (1). USA:s ekonomiska system med riskkapital innebär såväl stora risker som möjlighet till stora vinster i alla led — det gäller såväl för den som satsar riskkapitalet som för företagare och anställda. Företagare och deras anställda har aktieoptioner på en del av företagets kapital långt utöver Västeuropas företagsbestämmelser. Det hör till systemet att riskkapitalsatsningar kan lyckas lika väl som de kan misslyckas. Men detta hindrar inte en företagare från att göra nya försök. NASDAQ:s (2) roll är att låta dem som satsar riskkapitalet sälja vidare till aktieägare så snart satsningen har avancerat tillräckligt långt för att vara säljbar, så att riskkapita- let därefter kan återinvesteras i nya projekt. 2. 2. 3. Europeiska riskprojekt kan säljas till allmänheten på flera olika nationella fondbörser, och man har också tillgång till EASDAQ (3) och NASDAQ. Den europeiska allmänheten är mycket positiv till denna investeringsform, så möjligheten till att uppbringa riskkapital är säkerställd. Europas kapitalmark- nader har fortfarande en infrastruktur som inte är tillräckligt stor vilket gör att entreprenörer kan ha svårighet att få tillgång till riskkapital. Det råder även en relativ brist på europeiska initiativ inom den högteknologiska sektorn. I avsaknad av sådana får det riskvilliga kapitalet ta sin tillflykt till återfinansie- ring av familjeföretag och att bidra till omstrukturering av europeiska företag genom ”management buy-out” (MBO) (4). 2. 2. 4. Som ett uttryck för ”människans” kreativa förmåga och mot bakgrund av hög arbetslöshet borde nyetablering av företag, och den sysselsättning det för med sig, ges ett starkt politiskt erkännande i samhället. Tyvärr förhåller det sig inte alltid så. Snarare håller EU på att tömmas på sin ”begåvningsreserv” av ett stort antal potentiella företagare. För att komma till rätta med denna situation stöder Ekonomiska och sociala kommittén många av de förslag som förs fram i meddelandet: — Risktagande behöver uppmuntras. — Den negativa stämpeln bör tvättas bort från ”hederliga affärsmisslyckanden” genom välavvägda bestämmelser för konkurser och insolvens (även om detta kan bli svårt att uppnå). — Skattesystemet för småföretag och den börda som arbetsgi- varavgifterna innebär bör ses över. — Skatterna på kapitalinkomster skall inte bestraffa företagare eller anställda som blir rika genom att äga ett företag eller aktieoptioner. — Arvsskattenivåerna bör ses över, så att företag kan behållas inom familjen. (1) Se ”Förslag till rådets beslut om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag”, EGT C 157, 25. 5. 1998, s. 65. (2) NASDAQ = National Association of Securities Dealers Automated Quotation. (3) EASDAQ= European Association of Securities Dealers Automated Quotation. (4) EGT C 235, 27. 7. 1998, s. 13. — Nationella system för allmänt erkännande skall omfatta företagare som skapar betydande sysselsättning. — Företagare i högteknologibranschen börjar bli globala förebilder; EU-länderna bör ta bättre hand om sina egna. — Man behöver låta studenter få stifta bekantskap med företagarkultur och införa företagsledning som en viktig del av universitetsutbildningen. — Universiteten måste vara mer företagsamma när det gäller att utnyttja sitt tekniska kunnande. — Företagsparker för teknologiöverföring har en stor utveck- lingspotential och bör inrättas vid de större tekniska högskolorna. Förutom den företagarflykt som USA ger upphov till 2. 2. 5. utgör det också en magnet för tekniker som lockas av anställningsmöjligheter. Förmodligen är svaret på denna trend att göra förutsättningarna för anställning i tekniska yrken och för personlig karriärutveckling lika attraktiva i EU. 2. 2. 6. Meddelandet fäster stor vikt vid uppmuntran av högteknologiska nyetableringar med potential att växa, kon- kurrera globalt och skapa arbetstillfällen. Det är av stor vikt att man försäkrar sig om en tillräcklig elevtillströmning till naturvetenskapliga utbildningar och ingenjörsutbildningar, och sedan skolar in studenterna i ett företagarvänligt klimat. Tävlingar och priser skall användas för att få de naturveten- skapliga studenterna att inrikta sig på nyskapande och produkt- utveckling. Ensamma småföretag som inte kan få finansiellt stöd från femte ramprogrammet utan att samarbeta med en tredje part behöver stöd från de nationella regeringarna. för Kompletterande finansiellt stöd skall vara tillgängligt nya tekniksatsningar, både i form av direkta bidrag och skatteavdrag för forskning och utveckling. Systemet för att skydda immateriell äganderätt måste också förbättras, särskilt för att hjälpa företagare inom det högteknologiska området. 2. 2. 7. Att stimulera utbudssidan genom teknologiskt före- tagande är naturligtvis inte tillräckligt för att lösa problemet med att Europa sackar efter USA i fråga om högteknologiska nyetableringar. Det är också en fråga om efterfrågan, vare sig det handlar om teknik för informationssamhället, bioteknik eller energiteknologi. I viss utsträckning kan offentliga myndig- heter skapa denna efterfrågan, men näringslivets och allmänhe- tens attityder är också viktiga. O¨ verallt i Europa irriteras företagare över den stora 2. 2. 8. mängden regleringar och all omständlig byråkrati. Vid starten har ett företag endast en eller två chefer. De är fullt upptagna med att etablera företaget och att skapa marknader som ger upphov till sysselsättning. Man måste därför minska den pappersexercis som krävs för att starta företag och som gör det svårt för nyetablerade företag att överleva. I vissa länder är myndigheternas inställning beklagansvärd, antingen det gäller tillstånd för att starta ett företag eller för att driva det. C 329/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 3. Särskilda kommentarer c) Kulturell identitet i den audiovisuella sektorn — en utma- ning och en möjlighet. 3. 1. Avsnitt I — Tendenser — globaliseringen d) Politiken för forskning och teknik — otillräckliga satsning- ar och bristfällig organisation. Ekonomiska och sociala kommittén godkänner i stort den trendanalys som finns i meddelandet, till vilket följande tillägg bör göras: I meddelandet understryker man betydelsen av såda- 3. 1. 1. na företag som ”i fråga om tillväxt, kapitalisering och exportka- pacitet [överträffar] de mer traditionella sektorerna”. Företag i dessa sektorer har få tillgångar förutom sitt humankapital. Efter ett decennium då man i Europa har förknippat skapande av arbetstillfällen i USA enbart med ”McDonalds”-jobb, avslöjar meddelandet nu den verkliga effekten: ”Mellan 1995 och 1996 skapade IT- och elektronikindustrierna 250 000 arbetstillfällen i den amerikanska ekonomin. För närvarande arbetar 2 miljo- ner inom programvaruindustrin, som omfattar över 44 000 företag”. Utmaningen för EU är att skapa en företagskultur i Europa i vilken sådana företag kan blomstra. 3. 1. 2. I meddelandet diskuteras vidare Europas förutsätt- ningar att konkurrera med dessa nya företag. A¨ ven om konkurrensen måste ses som en utmaning kommer det inte att bli särskilt lätt eftersom kunskapsindustrin och den elektroni- ska handeln i USA ju alltid utvecklas på en fri marknad. Den marknaden fyller sin klassiska funktion som en ”upptäckarpro- cess”, där det visar sig vad som säljer och vad som inte säljer, vilket som fungerar och vilket som inte fungerar samt vad som lyckas och vad som misslyckas. Vissa riskföretag har framgång men långt fler misslyckas. Många som lyckas fortsätter med att exportera sin framgång. A¨ ven för ett icke exporterande nyetablerat företag är den enhetliga amerikanska marknaden mycket lättare att exploatera än den fragmentariska europeiska marknaden. 3. 1. 3. Det framgår inte klart av meddelandet hur kommis- sionen anser att Europa skall kunna konkurrera eller kunna överta vissa inslag i den amerikanska modellen utan att också acceptera dess underliggande liberala filosofi. Om ett företag misslyckas i USA kan samtliga inblandade starta ett nytt företag. En sådan ”försöksprocess” kan omfatta såväl företaga- ren — som kan fortsätta med nya försök — som de anställda — som återigen kan bilda ett företag. Den amerikanska modellen kan dock inte utan vidare överföras till Europa. Inom EU måste man finna en balans mellan villkoren för att skapa den nödvändiga företagskulturen och de krav som ställs på ekonomisk och social sammanhållning. 3. 2. Avsnitt II — De europeiska företagens ställning 3. 2. 1. följande punkter: I meddelandet föreslås att man skall ställa diagnos på a) Konkurrenskraft — behovet av nya definitioner. b) En positionering inom industrin som är mer traditionell än ”bärande”. e) Ineffektivt system på området för patent och licenshandel. f) Allianser, sammanslagningar och förvärv på högteknolo- giområdet — en viss blockering. g) Risktagandet är för lågt värderat i Europa. Visserligen godtar kommittén en stor del av denna diagnos, men följande påpekanden bör göras: 3. 2. 2. D e n b e g r ä n s a d e a n v ä n d n i n g e n a v i n - f o r m a t i o n s t e k n i k. 3. 2. 2. 1. En viktig bidragande faktor är de höga kostnaderna för telekommunikationer. Ett mer grundläggande bekymmer är vilket slags förändringar som måste ske i företagen för att man skall kunna dra full nytta av IT. Detta rör bland annat organisationsstruktur, arbetsinnehåll och arbetsmetoder. Kommittén inser att en av förutsättningarna för ökad använd- ning av informationsteknologi är en effektiv företagsledning och ett gott företagsklimat. Man bör dessutom undersöka om EU:s lagstiftning är tillräckligt anpassad till en sådan omorganisering av arbetsprocessen. Som tidigare nämnts är det viktigt att även här uppnå jämvikt. Anständiga levnads- och arbetsvillkor måste dock ovillkorligen garanteras inom EU. För att informationstekniken skall kunna utnyttjas 3. 2. 2. 2. på bästa sätt krävs hög kompetens hos användaren. Detta betingas i viss mån av kompetensen hos och tillgången på den arbetskraft som är yrkesverksam inom IT-området på inre marknaden. Det kan också nämnas att karriärmöjligheterna för kvinnor är underutvecklade. Förutom yrkeskompetens är användarnas allmänna datorkunskaper, både hos företagsled- ning och arbetstagare, ytterst viktiga för europeiska företags konkurrensförmåga. Intresserade arbetstagare måste få möjlig- het att vidareutbilda sig på IT-området, ett behov som bör tillgodoses av företag som vill delta i konkurrensen. 3. 2. 3. D e n f ö r s e n a d e g l o b a l i s e r i n g e n a v f ö - r e t a g s t j ä n s t e r 3. 2. 3. 1. I meddelandet uppges att Europa ligger efter USA när det gäller företagstjänster, men det förklaras inte varför. Skälet till detta är att finansmarknaderna inte har utvecklats så snabbt i Europa. Av den anledningen är tjänster i samband med de första aktieerbjudandena, fusioner och förvärv, före- tagsrapportering och övrig aktiebolagsverksamhet föga utveck- lade. Därför domineras denna sektor av utländska investerings- banker, advokatfirmor, mäklarfirmor, redovisningsbyråer och revisorer, samt av PR-firmor för finansiell information. Det 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/53 finns en liknande brist på europeiska företag för personliga finansiella tjänster, eftersom pensionssystemen i de flesta medlemsländer historiskt sett varit statliga och aktiemarkna- derna inte spelar någon större roll när det gäller det personliga sparandet. Den andra aspekten på tjänstesektorns utveckling 3. 2. 3. 2. företagen är utläggning på entreprenad. Det koncentrerar sig på sin kärnverksamhet och lägger ut mindre viktiga servicefunktioner på entreprenad. Därigenom skapas oberoende serviceföretag för så skilda verksamheter som logistik, byggnadsverksamhet, catering, informationsteknik, PR, osv. I Europa har denna specialisering börjat lite senare. innebär att 3. 2. 3. 3. I meddelandet uppges att åtgärder för att utnyttja sysselsättningspotentialen i servicesektorn är ett viktigt element i europeisk sysselsättningsstrategi. EU och dess medlemsstater skulle kunna bidra till denna process genom att skapa erforder- liga ramvillkor. De kan bland annat uppmuntra offentliga myndigheter att lägga ut tjänstesektorn på entreprenad. Detta skulle även kunna höja kvaliteten på de tjänster som erbjuds såväl myndigheter som allmänhet. 3. 2. 4. P o l i t i k f ö r f o r s k n i n g o c h t e k n o l o g i Uppgifterna i meddelandet räcker inte för att förklara skillna- derna i utgifterna för forskning och utveckling mellan USA, EU och Japan. Forskning och utveckling bedrivs i industrisekto- rer där företagen är aktiva. Nyckelfrågorna är det relativa belopp som ges ut per sektor och antalet företag per sektor. På detta sätt skulle vi åtminstone kunna avgöra huruvida jämför- bar forskning och utveckling på företagsnivå är bristfällig — t. ex. Rolls Royce kontra General Electric, Volkswagen kontra Ford, Philips kontra Sony, eller Glaxo kontra Merck. Att Europa brister inom området forskning och utveckling inom högteknologiska industrigrenar beror delvis på att Europa har få företag inom dessa sektorer. Europeiska företag i allmänhet ger sig inte in i nya industrigrenar, och det bildas inte heller tillräckligt många nya företag. Det finns naturligtvis undantag som exempelvis SAP och Nokia (se även 3. 3. 5. g). 3. 3. Avdelning III — Riktlinjer för en ny industripolitik I det första stycket i denna avdelning i meddelandet sägs att ”en analys av internationella tendenser och de europeiska positionerna visar på behovet av en anpassning av industri- politiken, främst för att sprida intresset för att sprida företagskultur och risktagande, och stimulera uppkomsten av innovativa företag med förmåga och ambition att erövra världsmarknaden. ” 3. 3. 1. Detta skall åstadkommas genom att a) anpassa systemen för kompetenshöjning och stimulera företagarandan, b) förbättra systemet med ”forskning — utnyttjande av resultaten”, c) underlätta risktagande, d) styra det statliga stödet mot immateriella investeringar, e) uppvärdera humankapitalet, f) öka rörligheten för personer, g) fortsätta att hävda inre marknadens konkurrensfördelar, h) säkerställa en effektiv konkurrens som gör det möjligt att beakta marknadernas världsomspännande och innovativa karaktär, i) j) fortsätta de positiva liberaliseringssträvandena inom den offentliga sektorn, främja inrättandet av världsomspännande konkurrensre- gler, k) kontrollera att reglerna efterlevs, l) försvara de europeiska positionerna — ökad vaksamhet, förberedelser inför förhandlingarna och samarbete, m) verka för att upprätta en mer långtgående global samord- ning, n) ge industriföretagen ansvar, o) främja konsumenternas och användarnas intressen. 3. 3. 2. Åtgärd j) t. o. m. o) faller under den allmänna rubriken ”att främja samförstånd och enhetliga spelregler på global nivå”. Dessa åtgärder är sammantaget en beskrivning av EU:s aktiva roll inom Världshandelsorganisationen och övriga internationella handelsförhandlingar som kommittén stöder helhjärtat. EU fyller helt klart en viktig funktion när det gäller att skapa en ny världsordning. Därför måste unionen värna om sina moraliska värden, särskilt nu när den europeiska sociala modellen står på spel. De senaste motsättningarna med WHO, där beslut om bananer och nötkött avvisats, skulle kunna underminera EU:s framtida position då kanske EU själv vill förlita sig på WTO:s beslut i tvister med tredje part. 3. 3. 2. 1. Företagen i EU skulle bli mer konkurrenskraftiga på den globala marknaden om det fanns likartade konkurrens- förhållanden även i andra delar av världen, särskilt likartade arbetsrättsliga regler. Vid de kommande WTO-förhandlingarna bör EU därför särskilt verka för att de arbetsrättsliga reglerna förbättras i hela världen med utgångspunkt i ILO:s arbeten. Arbetsmarknadsorganisationerna bör försöka öka 3. 3. 2. 2. förståelsen för den europeiska modellen genom kontakter med systerorganisationer i andra delar av världen. Våra handelspartner kommer naturligtvis att oroas 3. 3. 2. 3. av att vi i vissa fall kan försöka överföra vissa kostnader för vår ekonomiska och sociala modell på dem. För att säkerställa de europeiska företagens konkurrenskraft måste kommissio- nen överväga att införa lättnader för alla ytterligare kostnads- bördor på europeiska företag som inte kan överföras på detta sätt. Första prioritet måste emellertid vara att främja den europeiska modellens sociala standard. C 329/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 3. 3. 3. Vad gäller led b), forskning, föreslås tre åtgärder vilka kommittén stöder fullt ut. Kommittén har avgivit ett yttrande om det femte ramprogrammet (1). Framgången med pilotinves- teringsinitiativet I-TEC är glädjande, och kommittén ser gärna att det löper vidare under det femte ramprogrammet. Behovet att förbättra patentsystemet erkänns och kommittén emotser kommissionens planerade initiativ. 3. 3. 4. tioner beträffande utvecklingen av humankapital (e). ESK stöder helhjärtat kommissionens rekommenda- c) Samordnade redovisningsnormer skulle vara en stor fördel. Gränsöverskridande fusions- och förvärvsverksamhet för- svåras till stor del av osäkerheten kring möjliga företags värde. d) Samordning av skattesystemen medför i sin tur problem. Det totala skattetrycket på bolag och sysselsättning varierar starkt. Det är möjligt att harmonisering skulle innebära högre skatter i vissa länder, vilket skulle drabba företagens konkurrenskraft. Varje reform bör noga övervägas med hänsyn till konkurrenskraften och sysselsättningen. 3. 3. 4. 1. För att Europa skall kunna utveckla och utnyttja teknologin, uppnå kvalitet och producera ett högt mervärde, måste utbildning och utveckling av personal prioriteras (se punkt 1. 5). I samband med detta skall särskild uppmärksamhet även ägnas åt att främja företagarandan. e) En anpassning av regelverket till informationssamhället skulle kunna innebära en stor fördel. Vissa av frågorna behandlades i grönboken om konvergens (2). Europeiska rådet har bett kommissionen att utarbeta rambestämmelser vad gäller informationssamhället, och kommittén är ange- lägen om att få ta del av eventuella förslag som läggs fram. 3. 3. 4. 2. För att ett företag skall bli konkurrenskraftigt måste det grundas på mänskliga resurser med en företagsledare i spetsen. Oavsett hur kompetent arbetskraften är krävs det ledarskap för att den skall nå sin fulla potential. Kunder skapar arbetstillfällen, företagare skapar kunder; samhället måste därför skapa företagare. Inom utveckling av humankapital bör främjandet av en företagaranda prioriteras högt. 3. 3. 4. 3. Grunden för en företagarkultur måste läggas i skolorna, då skolbarn bildar sig en uppfattning om vår attityd till jobb. Studerande inom EU får i allmänhet ingen utbildning vad gäller att starta och driva ett företag eller om företagens roll i samhället. Det finns dock vissa undantag där utbildnings- program i företagande sponsrade av näringslivet blivit allt vanligare på högstadie- och gymnasienivå och verkar ge gott resultat. ESK anser att kommissionen bör vidta aktiva 3. 3. 4. 4. åtgärder för att sprida kunskap om bästa praxis till fler länder samt för att främja utbildningsprogram i företagande som med framgång prövats på olika ställen inom grundskolesystemet — såsom exempelvis det brittiska ”Young Enterprise”, det franska ”Jeune Entreprise” och det svenska ”Ung företagsamhet”. Europeiska socialfonden vore ett lämpligt finansieringsinstru- ment för sådana initiativ. Vad gäller led g) (”fortsätta att hävda den inre 3. 3. 5. marknadens konkurrensfördelar”) instämmer kommittén i påståendet att inre marknaden ger företag inom unionen en konkurrensfördel. a) Europeisk standardisering är en verklig styrka, till exempel vad gäller mobiltelefoner. b) Stadgar för Europabolag kommer att välkomnas av företag som är verksamma i flera av unionens länder. f) g) Införandet av euron har många positiva aspekter genom att skapa stabila världsomspännande kapitalmarknader med likviditet för aktier och obligationer. Lämpliga ramvill- kor måste dock skapas för att dessa marknader skall fungera väl. Så småningom kommer en öppen prissättning i euro att innebära ett starkt uppsving för konkurrenskraf- ten på inre marknaden. Inte desto mindre anser kommittén att det finns utrymme för mer samarbete mellan institutioner och i utformningen av näringspolitikens inriktning inom sådana områden som nationellt stöd till FoU och försvars- och infrastrukturupp- handling. 3. 3. 6. Led h) rör konkurrensen, och kommittén stöder uttalandet att företag som utvecklas i en starkt konkurrenskraf- tig miljö på sin ursprungsmarknad är bättre rustade att möta globaliseringen. I meddelandet påpekas att den geografiska avgränsningen av marknaden nu är på väg att bli global. Detta bekräftas av fusioner som dem mellan BP och Amoco och mellan Daimler och Chrysler. Man får dock inte glömma bort att konkurrenskraft ofta grundas på geografiska företagsgrup- peringar som stöds av tillhörande dotterföretag. Konkurrens- politiken måste därför syfta till att uppmuntra och bevara fördelaktiga konkurrensförhållanden för EU-företagen på deras ursprungliga marknad. Kommittén stöder synpunkterna på marknadsdominans i meddelandet. Hinder för marknadstillträ- de måste stoppas utom när, eller tills, en ny vara eller tjänst är etablerad. Därvidlag måste dock bestämmelser om kartellbild- ningar beaktas och skyddet mot marknadsdominerande företag ges största uppmärksamhet. Vad gäller led n) 3. 3. 7. (”ge industriföretagen ansvar”) anser kommittén att inte bara företagen själva utan även de organisationer som företräder både stora och små och medelstora företag måste agera aktivt. De bör därför försöka etablera förbindelser med motsvarande organisationer världen över. (1) EGT C 355, 21. 11. 1997, s. 38. (2) EGT C 214, 10. 7. 1998, s. 79. 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/55 4. Slutsatser Kommittén välkomnar kommissionens meddelande. 4. 1. Vi stöder helt analysen i punkt 3. 3 och många av de föreslagna åtgärderna. 4. 2. I slutsatserna i meddelandet anförs: ”Nya former av konkurrens håller på att utvecklas under trycket från globaliseringen. Dessa är alltmer inriktade på teknisk kompetens, tillträde till världsmarknaderna, snabba insatser, innovation och immateriella investeringar. Europa har stärkts av euron och måste utnyttja möjligheterna i dessa ekonomiska omvandlingar för att frigöra företagande och skapa en ny sysselsättningsdynamik. I internationella sammanhang måste Europa göra reklam för sina värdering- ar, särskilt marknadsintegrationen, kulturell identitet och social trygghet. ” Kommittén har ombetts att delta i debatten med 4. 3. kommissionen, rådet, parlamentet och Regionkommittén kring hur dessa mål skall kunna uppnås. Som inledning på debatten ställer kommittén följande frågor: 4. 3. 1. Om alla företag som har sitt säte utomlands och är verksamma i Europa klassificeras som ”europeiska”, vad inne- bär det för industripolitiken? 4. 3. 2. I vilken utsträckning hämmar den sena utvecklingen av kapitalmarknaderna på den europeiska kontinenten fortfar- Bryssel den 23 september 1999. ande europeiska företags närvaro på internationella marknader och i internationell fusions- och förvärvsverksamhet? Hur kan EU och medlemsstaterna hjälpa nuvarande 4. 3. 3. och tidigare statliga företag att delta i rationaliseringen av europeiska företag så att dessa kan bilda konkurrenskraftiga grupper i internationell skala? Hur kan konsekvenserna av sådana omstruktureringar mildras för samtliga berörda ak- törer? 4. 3. 4. förenlig med den sociala marknadsekonomins normer? Kan Europa utveckla en form av riskkapital som är 4. 3. 5. Vilka åtgärder kan vidtas för att utveckla efterfrågan på högteknologiska produkter och tjänster på den europeiska marknaden, så att efterfrågan ökar och skapar ett tekniskt uppsving? 4. 3. 6. Vilka åtgärder bör EU vidta för att internationellt marknadsföra sina värden, särskilt den sociala marknadsmo- dellen? Vilka är alternativen om det misslyckas, helt eller delvis? A¨ r de åtgärder som skisseras i avdelning III i medde- 4. 3. 7. landet verkligen generellt sett tillräckliga för att underlätta spridningen av en ny företagskultur, uppmuntra risktagande och främja bildandet av innovativa företag som kan och vill erövra världsmarknaderna? Kan företagskulturen och förutsätt- ningarna för ett livskraftigt näringsliv anpassas samtidigt som den ekonomiska och sociala sammanhållningen bevaras? Vad det handlar om är Europas förmåga att skapa företag som effektivt kan konkurrera på 2000-talet. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI C 329/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Följande ändringsförslag fick minst en fjärdedel av rösterna men avslogs under debatten: Punkt 3. 2. 3. 3 Stryk de båda sista meningarna och ersätt med följande: ”I synnerhet vad gäller arbetsintensiva personliga tjänster finns det ett stort behov och en stor sysselsättningspotential. ” Motivering Utläggning på entreprenad är inte längre någon garanti för kvalitet. Med hänsyn till den höga arbetslösheten kan det inte vara fråga om att lägga ut existerande arbetstillfällen på entreprenad utan om att finna nya arbetstillfällen. Just i förmågan att fylla efterfrågan på varor och tjänster ligger ett lands ekonomiska styrka — och därmed också dess konkurrenskraft. Resultat av omröstning För: 61, emot: 67, nedlagda: 7. Punkt 3. 3. 2. 3 Stryk punkten. Motivering Ur ekonomisk synvinkel är resonemanget helt fel. Det blandar ihop mikro- och makroekonomiska fakta. Resultat av omröstning För: 64, emot: 66, nedlagda: 9. Punkt 3. 3. 4. 2 Stryk punkten. Resultat av omröstning För: 58, emot: 68; nedlagda: 12. Följande avsnitt ur sektionens yttrande fick mer än en fjärdedel av rösterna men ströks ändå till förmån för ändringar som plenarförsamlingen godkände. Punkt 1. 6 ”Konkurrenskraften kräver att ett företag kan producera mervärde inom olika delar av produktionen för att vinna kunder på en öppen marknad till priser som är tillräckligt höga för att kunna täcka skatter, investeringar och aktieägarnas avkastning på sitt kapital. På så sätt kan alla intressenters anspråk tillgodoses och sysselsättningen säkras och ökas. Regeringens uppgift är att säkerställa att lagstiftningen är gynnsam och att bolagsskatter och arbetsgivaravgifter inte är avskräckande. Inom EU har dessutom de olika regeringarna till uppgift att tillhandahålla social trygghet för att mildra konsekvenserna för de anställda när företag slås ut i en konkurrensutsatt och globaliserad miljö. ” 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/57 Resultat av omröstning För: 79, emot: 62, nedlagda: 3. Punkt 2. 2. 4 — tredje punktsatsen ”Skatterna för småföretag bör sänkas och förenklas, och den börda som arbetsgivaravgifterna innebär bör ses över. ” Resultat av omröstning För: 69, emot: 67, nedlagda: 2. Punkt 2. 2. 4 — femte punktsatsen ”Lägre arvsskattenivåer skall möjliggöra att företag eller värdet av dessa kan behållas inom familjen. ” Resultat av omröstning För: 73, emot: 66; nedlagda: 3. Punkt 3. 1. 3 ”Det framgår inte klart av meddelandet hur kommissionen anser att Europa skall kunna konkurrera eller kunna överta vissa inslag i den amerikanska modellen utan att också acceptera dess underliggande liberala filosofi. Framför allt är det lätt att starta företag i USA. Det finns få restriktioner vad gäller till exempel anställning och arbetstider. Ett riktigt ‘företag‘ kan startas av en företagare och de anställda. Om företaget misslyckas kan samtliga inblandade starta ett nytt företag. En sådan ‘försöksprocess‘ kan omfatta såväl företagaren — som kan fortsätta med nya försök — som de anställda — som kan fortsätta ombilda företaget. Inom EU måste man finna en balans mellan villkoren för att skapa den nödvändiga företagskulturen och de krav som ställs på ekonomisk och social sammanhållning. ” Resultat av omröstning För: 76, emot: 62, nedlagda: 4


title: Regulamento (CE) n° 2031/1999 da Comissão, de 23 de Setembro de 1999, que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos cereais, das farinhas, dos grumos e das sêmolas de trigo ou de centeio

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 24. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 251/7 REGULAMENTO (CE) N. o 2031/1999 DA COMISSÃO de 23 de Setembro de 1999 que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos cereais, das farinhas, dos grumos e das sêmolas de trigo ou de centeio A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 2 do seu artigo 13. o, (1) (2) (3) Considerando que, nos termos do artigo 13. o do Regula- mento (CEE) n. o 1766/92, a diferença entre as cotações ou os preços referidos no artigo 1. o deste regulamento e os preços desses produtos na Comunidade pode ser coberta por uma restituição à exportação; Considerando que as restituições devem ser fixadas aten- dendo aos elementos referidos no artigo 1. o do Regula- mento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regula- mento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2513/98 (4); Considerando que, no que respeita às farinhas, às sêmolas de trigo ou de centeio, a restituição aplicável a esses produtos deve ser calculada tendo em conta a quantidade de cereais necessária ao fabrico dos produtos considerados; que essas quantidades foram fixadas no Regulamento (CE) n. o 1501/95; (4) (5) (6) (7) Considerando que a situação do mercado mundial ou as exigências específicas de certos mercados podem tornar necessária a diferenciação da restituição para certos produtos, conforme o seu destino; Considerando que a restituição deve ser fixada uma vez por mês; que ela pode ser alterada; Considerando que a aplicação dessas modalidades à situação actual do mercado no sector dos cereais e, nomeadamente, as cotações ou preços desses produtos na Comunidade e mercado mundial, implica a fixação da restituição ao nível dos montantes constantes do anexo; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restituições à exportação dos produtos referidos nas alíneas a), b) e c) do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, com excepção do malte, são fixadas no nível dos montantes constantes do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 24 de Setembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 23 de Setembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. L 251/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 24. 9. 1999 ANEXO do regulamento da Comissão, de 23 de Setembro de 1999, que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos cereais, das farinhas, dos grumos e das sêmolas de trigo ou de centeio Código do produto Destino (1) (Em EUR/t) Montante das restituições Código do produto Destino (1) (Em EUR/t) Montante das restituições 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 01 — — (1) Os destinos são identificados do seguinte modo: 01 todos os países terceiros, 02 outros países terceiros, 03 Suíça, Liechtenstein. — 0 — 17,25 0 52,50 0 — 18,75 0 — — — — — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 37,25 34,75 32,00 29,75 27,75 — — 85,50 — — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (2) Se este produto contiver sêmolas aglomeradas, não será concedida nenhuma restituição. NB: As zonas são delimitadas pelo Regulamento (CEE) n. o 2145/92 da Comissão (JO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), alterado