title: Meddelelse fra Kommissionen om strukturfondene og deres samordning med samhørigshedsfonden - Retningslinjer for programmer for perioden 2000-2006

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU programme
Structural Funds

text: C 267/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 Meddelelse fra Kommissionen om strukturfondene og deres samordning med samhłrigsheds- fonden Retningslinjer for programmer for perioden 2000-2006 (1999/C 267/02) INDLEDNING Form(cid:229)let med retningslinjerne arbejdslłshedsprocenter rundt om i EU, og arbejdslłsheden er stadigv(cid:230)k meget uj(cid:230)vnt fordelt mellem regionerne. Den stłrste strukturbetingede udfordring for EU er derfor fortsat at skabe flere job. Hovedsigtet med EU’s struktur- og samhłrighedspolitik er at medvirke til at rette op p(cid:229) łkonomiske og sociale sk(cid:230)vheder. Den stłtter den nationale og regionale politik i de svageste regioner og p(cid:229) de nationale og regionale arbejdsmarkeder. Det er prim(cid:230)rt medlemslandenes og regionernes egen opgave at afgłre, hvilke opgaver de betragter som de vigtigste i udvik- lingsindsatsen, men det faktum, at programmerne medfi- nansieres af EU, kr(cid:230)ver, at der ogs(cid:229) tages hensyn til de m(cid:229)ls(cid:230)t- ninger, som EU prioriterer hłjest, for at give den łkonomiske og sociale samhłrighed en tydeligere f(cid:230)llesskabsdimension. i for strukturfondene, for Derfor har Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1260/1999 omhandlende de vedtaget de generelle bestemmelser relevante og fłlgende brede, vejledende retningslinjer vedtagne relation til m(cid:229)lene med f(cid:230)llesskabspolitikker fondene. Retningslinjerne er t(cid:230)nkt som en hj(cid:230)lp til de natio- nale og regionale myndigheder i arbejdet med at forberede programmeringsstrategierne for strukturfondenes m(cid:229)l 1, 2 og sammenk(cid:230)dning med Samhłrigshedsfonden. 3 og deres Form(cid:229)let er at głre rede for, hvordan Kommissionen prioriterer opgaverne med udgangspunkt dels i de hidtidige erfaringer fra programmernes gennemfłrelse, dels i EU’s aktuelle politik for strukturstłtte. Denne prioritering skal medvirke til at sikre, at EU-stłtten anvendes bedst muligt p(cid:229) b(cid:229)de nationalt og regio- nalt plan. Dette dokument fomaliserer det udkast til retnings- linjer, som Kommissionen vedtog allerede den 3. februar 1999. Programmeringen af stłtten fra strukturfondene for perioden 2000-2006 skal i henhold til de nye forordninger implemen- teres for hvert af de tre m(cid:229)l for sig. Retningslinjerne er dog ordnet tematisk, fordi der under hvert m(cid:229)l skal tages hensyn til samtlige emneomr(cid:229)det i forskellig grad, afh(cid:230)ngigt af de speci- fikke henhold i medlemslandene og regionerne. (cid:216)konomisk og social samhłrighed: v(cid:230)kst og konkurren- ceevne til gavn for beskr(cid:230)ftigelsen Til dels takket v(cid:230)re stłtten fra strukturfondene og Samhłrig- hedsfonden efter reformen i 1988 er der nu klare tegn p(cid:229) łget łkonomisk og social konvergens, navnlig i regioner med udvik- lingseftersl(cid:230)b, som er berettigede til stłtte under m(cid:229)l 1. Der eksisterer dog stadigv(cid:230)rk store sk(cid:230)vheder mellem regionerne, der skal słges afhjulpet; det g(cid:230)lder med hensyn til indkomst- niveau, infrastruktur og mennskelige ressourcer og med hensyn til virksomhedernes konkurrenceevne. Desuden er den samlede faldende arbejdslłshed fortsat uacceptabelt hłj p(cid:229) trods af Ogs(cid:229) n(cid:230)ste generation af programmer skal bidrage til at afhj(cid:230)lpe disse sk(cid:230)vheder og skabe de nłdvendige foruds(cid:230)t- ninger for regionernes udvikling p(cid:229) lang sigt, for kun ved at stłtte en b(cid:230)redygtig v(cid:230)kst og forbedring af konkurrenceevnen i regionerne vil det lykkes at opretholde og fremme besk(cid:230)fti- gelsen. Den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi Det vil blive lettere at formulere hensigtsm(cid:230)ssige strategier for fremme af besk(cid:230)ftigelsen, n(cid:229)r medlemslandenes nationale handlingplaner for besk(cid:230)ftigelsen iv(cid:230)rks(cid:230)ttes i overensstem- er melse med den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi, der omhandlet i Amsterdam-traktaten. Disse handlingsplaner, der udarbejdes p(cid:229) grundlag af de af R(cid:229)det vedtagne f(cid:230)lles retnings- linjer p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)der, skal tjene som den overord- nede ramme for stłtten til besk(cid:230)ftigelsesm(cid:230)ssige tiltag fra strukturfondene, navnlig Den Europ(cid:230)iske Socialfond. Vilk(cid:229)rene for investeringer og virkningerne af (cid:216)MU Medlemslandenes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at opretholde makrołkono- misk stabilitet vil f(cid:229) stor betydning for mulighederne for at skabe de rette vilk(cid:229)r for investeringer. Eftersom det foruds(cid:230)tter vedvarende budgetdisciplin, vil behovet for omfattende offent- lige investeringer, infrastruktur, muligvis kr(cid:230)ve en vis oml(cid:230)gning af de offentlige udgifter. Det błr ogs(cid:229) undersłges, hvordan man f(cid:229)r de offentlige udgifter til at virke som lłfte- stang via medfinansiering fra den private sektors side. is(cid:230)r i For regioner, der ligger inden for euro-zonen, vil Den (cid:216)kono- miske og Monet(cid:230)re Union ((cid:216)MU) skabe yderligere integration p(cid:229) det indre marked, hvor alsidige łkonomiske strukturer, et erhvervsvenligt klima og en arbejdsstyrke, som er tilpasset de konkurrencem(cid:230)ssige behov i EU, er vigtigere end nogensinde fłr. Det m(cid:229) der tages hensyn til i de regionale programmer. To horisontale principper: b(cid:230)redygtig udvikling og lige muligheder I henhold til Amsterdam-traktaten skal alle EU’s finansielle instrumenter udnyttes samlet og i et langsigtet perspektiv til at sikre łkonomisk v(cid:230)kst, social samhłrighed og beskyttelse af miljłet (cid:151) med andre ord: b(cid:230)redygtig udvikling. Det Euro- p(cid:230)iske R(cid:229)d i Wien bekr(cid:230)ftede desuden, at det er en vigtig 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/3 politisk opgave at integrere miljłet i struktur- og landbrugs- politikken i forbindelse med Agenda 2000. Det betyder, at miljłhensyn og is(cid:230)r overholdelse af EU’s miljł- og naturbe- skyttelseslovgivning skal indarbejdes i formuleringen og imple- menteringen af de foranstaltninger, der stłttes med midler fra strukturfondene og Samhłrighedsfonden. Det vil ogs(cid:229) głre det lettere for EU at opfylde sine internationale forpligtelser, f. eks. de forpligtelser, der blev indg(cid:229)et i Kyoto vedrłrende klima(cid:230)n- dringen. (cid:151) konkurrenceevnen i regionerne (cid:151) social samhłrighed og besk(cid:230)ftigelse (cid:151) udvikling af byomr(cid:229)der og landdistrikter (herunder ogs(cid:229) specifikke aktioner til fordel for omr(cid:229)der, der er afh(cid:230)ngige af fiskeriet). Ligestilling mellem m(cid:230)nd og kvinder er et grundl(cid:230)ggende demokratisk princip, der er fremh(cid:230)vet i Amsterdam-traktaten. Dets integrering i alle politikker er ikke l(cid:230)ngere en mulighed, men et krav. I denne sammenh(cid:230)ng er det nłdvendigt at lade en generel ligestillingsstrategi indg(cid:229) i alle former for programme- ring b(cid:229)de strukturfondene. Det bestr(cid:230)belser p(cid:229) at fremme ligestillingen generelt og specifikke foranstaltninger til fordel for kvinderne, men ogs(cid:229) mobilisering af alle de łvrige politikker, idet der aktivt og (cid:229)bent allerede p(cid:229) planl(cid:230)gningsstadiet skal tages hłjde for deres mulige virkninger for kvinders og m(cid:230)nds respektive situation. vedrłrende indeb(cid:230)rer Stłrre effektivitet gennem strategisk planl(cid:230)gning og part- nerskaber En integreret strategi for udvikling og omstilling m(cid:229) nłdven- digivs afspejles i programmeringsmetoderne for at głre imple- menteringen mere effektiv. Integrerede strategier for udvikling og omstilling, som i videst muligt omfang udnytter synergivirkningerne mellem prioriterede m(cid:229)ls(cid:230)tninger og foranstaltninger til at realisere en sammenh(cid:230)ngende vision, vil v(cid:230)re en fłrste betingelse, der skal v(cid:230)re opfyldt i medlemslandenes planer. Disse integrerede fler(cid:229)rige strategier skal v(cid:230)re centreret omkring tre hoved- m(cid:229)ls(cid:230)tninger: (cid:151) forbedring af konkurrenceevnen i regionale łkonomier for at skabe varige job, (cid:151) styrkelse af besk(cid:230)ftigelsen og den sociale samhłrighed, prim(cid:230)rt gennem en forbedring af arbejdskraftens kvalifika- tioner, (cid:151) udvikling af byomr(cid:229)der og landdistrikter med henblik p(cid:229) at skabe bedre balance i Europa. Desuden er etableringen af et decentralt, effektivt og bredt partnerskab afgłrende for, om strukturprogrammerne lykkes. Partnerskab, der omfatter en forbedring af partnernes f(cid:230)rdig- heder i nłdvendigt omfang, vil maksimere synergivirkningerne og sikre et st(cid:230)rkere engangement fra alle involverede parters side b(cid:229)de regionalt og lokalt; det foruds(cid:230)tter mange forskellige former for bidrag af b(cid:229)de finansiel og intellektuel art, prim(cid:230)rt via ordningen med globaltilskud. Desuden tages der i vejledningen behłrigt hensyn til analysen i den sjette periodiske rapport om regionernes sociale og łkono- miske situation og udvikling. Endelig gives der en r(cid:230)kke konk- igangv(cid:230)rende rete programmer (1994-1999). eksempler praksis god fra p(cid:229) de Det er Kommisisonens faste overbevisning, at disse vejledende retningslinjer kan yde et v(cid:230)rdifuldt bidrag til en sammenh(cid:230)n- gende og afbalanceret prioritering af udviklingsopgaverne i forbindelse med den n(cid:230)ste runde af programmer. DEL 1: FORUDS˘TNINGER FOR V˘KST OG BESK˘FTIGELSE: KONKURRENCEEVNEN I REGIONERNE I. Tilvejebringelse af grundl(cid:230)ggende foruds(cid:230)tninger for konkurrenceevnen i regionerne Hivs m(cid:229)ls(cid:230)tningerne om forbedret konkurrenceevne i regio- nerne og en mere besk(cid:230)ftigelsesintensiv v(cid:230)kst skal kunne opfyldes, m(cid:229) der i regionerne arbejdes for de rette rammer og et erhvervsvenligt klima. Det betyder, at virksomhederne, for at kunne maksimere output og besk(cid:230)ftigelse, skal have adgang til en lang r(cid:230)kke indirekte former for stłtte inden for f. eks. fysisk infrastruktur, telekommunikation og informations- teknologi samt forskning, teknologisk udvikling og innovation. Fłlgende generelle overvejelser błr ligge til grund for stłtte til udvikling af disse sektorer: (cid:151) Investeringer i transport-, energi- og telekommunikations- infrastruktur med stłtte fra EFRU og EIB błr is(cid:230)r tage sigte p(cid:229) forbindelser til og mellem de transeurop(cid:230)iske net de steder, hvor de endnu ikke er sammenh(cid:230)ngende. (cid:151) I de medlemsstater, der er berettiget til stłtte fra Samhłrig- hedsfonden, błr der sikres t(cid:230)t samordning mellem stłtten herfra og stłtten fra EFRU og i givet fald ogs(cid:229) EIB. (cid:151) Der błr i nłdvendigt omfang tilskyndes til partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor omkring udvik- ling af infrastruktur og levering af tjenesteydelser (jf. det indrammede felt om finansteknik). Retningslinjernes opbygning og analytiske grundlag Retningslinjerne er ovenn(cid:230)vnte strategiske m(cid:229)ls(cid:230)tninger: struktureret p(cid:229) grundlag af de tre (cid:151) De for programmerne ansvalrige myndigheder błr altid sikre, at stłtten ydes i overensstemmelse med EU’s konkur- renceregler. C 267/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 A. Transportinfrastruktur: forbedring af net og systemer Effektive transportnet og -systemer er et afgłrende element i stłtten til łkonomisk udvikling. Erhvervslivet har behov for p(cid:229)lidelig og omkostningseffektiv adgang til markeder for output og input, og borgerne har brug for gode muligheder for passagerbefordring for at f(cid:229) adgang til job, uddannelse, indkłb og fritidsaktiviteter. stemer, og det foruds(cid:230)tter nłdvendigvis en begr(cid:230)nsning af transportens miljłm(cid:230)ssige virkninger og tilskyndelse til at g(cid:229) over til at anvende mere b(cid:230)redygtige former for trans- port. Is(cid:230)r skal regionale udviklingsprogrammer v(cid:230)re i over- ensstemmelse med EU’s forpligtelse til at mindske emis- sioner med drivhuseffekt, og det kr(cid:230)ver en s(cid:230)rlig indsats i vej- og lufttransportsektoren. Defłr błr de fremtidige regionale udviklingsprogrammer ogs(cid:229) tage sigte p(cid:229) forbedringer p(cid:229) transportomr(cid:229)det for at fjerne flaskehalse og problemer for b(cid:229)de erhvervslivet og privatper- soner under skyldig hensyntagen til de betydelige fremskridt, der allerede vil v(cid:230)re gjort ved slutningen af den igangv(cid:230)rende programmeringsperiode for strukturfondene og Samhłrigheds- fonden. S(cid:229)danne investeringer błr tage sigte p(cid:229) at reducere transportomkostninger, overbelastning og rejsetid og forbedre transportnettets kapacitet, ydeevne og servicekvalitet, herunder ogs(cid:229) sikkerheden. De prioriterede m(cid:229)l p(cid:229) transportomr(cid:229)det for den kommende periode (cid:151) is(cid:230)r i de mindre udviklede regioner (cid:151) błr v(cid:230)re łget effektivitet, bedre balance mellem de forskellige transport- former, bedre tilg(cid:230)ngelighed og b(cid:230)redygtighed. (cid:151) Effektivitet: P(cid:229) trods af de fremskridt, der er gjort, er der fortsat behov for at forbedre transportsystemets effektivitet. Det vil i mange tilf(cid:230)lde kr(cid:230)ve modernisering og opgrade- ring af transportinfrastruktur. Det er dog lige s(cid:229) vigtigt at arbejde for en bedre forvaltning af transportsystemet. Det kan omfatte udvikling af intelligente transportsystemer og foranstaltinger til at skabe bedre interoperabilitet gennem harmonisering af tekniske standarder. Det endelige m(cid:229)l błr i v(cid:230)re sammenh(cid:230)ngende transportsystemer til befordring af passa- gerer og gods. transportformer forskellige integrere de at I medlemslande, der er berettigede til stłtte fra Samhłrigheds- fonden, er der behov for den t(cid:230)ttest mulige samordning mellem denne stłtte og stłtte fra EFRU. Samhłrighedsfonden spiller ogs(cid:229) en v(cid:230)sentlig rolle for etableringen af de transeuro- p(cid:230)iske transportnet, specielt med hensyn til netkorridorer og knudepunkter, som vil f(cid:229) meget stor indvirkning p(cid:229) samhłrig- heden. Det er meget vigtigt, at stłtten fra Samhłrigsheds- fonden koncentreres p(cid:229) s(cid:229)danne projekter. i Investeringer transportinfrastruktur Uden for de mindre udviklede regioner er EU som helhed veludstyret med basistransportinfrastruktur, selv om der dog er visse landdistrikter og omr(cid:229)der, hvor terr(cid:230)net er specielt vanskeligt, og hvor der fortsat er mangler ved transportud- buddet; ogs(cid:229) i visse byer er de offentlige transportnet util- str(cid:230)kkelige. i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde v(cid:230)re begr(cid:230)nsede og prim(cid:230)rt vedrłre mindre projekter. I denne henseende kunne EFRU i givet fald i samord- ning med EIB fokusere p(cid:229) fłlgende foranstaltninger: etablering af forbedre tilg(cid:230)ngeligheden inden for en region eller rent lokalt, forbedring af transportin- frastrukturens driftskompatibilitet og interoperabilitet, udvik- ling af omladnings- og omstigningsknudepunkter til intermodal transport samt stłtte til bym(cid:230)ssige og regionale offentlige transportsystemer. lokale trafikforbindelser for at błr investeringerne i (cid:151) Balance mellem transportformerne: I dag er hovedparten af fra strukturfondene og transport Samhłrighedsfonden rettet mod vejtransportsektoren. Der er en oplagt mulighed for i den n(cid:230)ste programmerings- periode at opn(cid:229) en bedre balance i fordelingen af de dispo- nible midler mellem transportformerne. Generelt błr der gives fłrsteprioritet til udvikling af sammenh(cid:230)ngende inter- modale og kombinerede transportsystemer, herunder udvik- ling af omladnings- og omstigningsknudepunkter. (cid:151) Tilg(cid:230)ngelighed: Transportprogrammerne błr i nłdvendigt omfang afspejle behovet for at forbedre tilg(cid:230)ngeligheden p(cid:229) regionalt plan. Ud over stłtten til at fuldfłre de transeuro- p(cid:230)iske net inden for de stłtteberettigede regioner er det ogs(cid:229) vigtigt at etablere sekund(cid:230)re forbindelser til disse net. Endelig skal der altid tages hensyn til de bev(cid:230)gel- sesh(cid:230)mmedes s(cid:230)rlige behov. (cid:151) B(cid:230)redygtighed: EU-stłtte i transportsektoren błr indg(cid:229) som led i sammenh(cid:230)ngende strategier fra medlemslandenes side med henblik p(cid:229) at etablere b(cid:230)redygtige transportsy- Multimodale transportsystemer f. eks. tilf(cid:230)ldet Multimodale transportsystemer spiller en vigtig rolle i m(cid:229)l 2-programmer i i Nederlandene. Det er Arnhem-Nijmegen-omr(cid:229)det, som er beliggende i provinsen Gelderland i den łstlige del af landet, hvor en central place- ring og flere stłrre europ(cid:230)iske trafik(cid:229)rer i n(cid:230)rheden foran- ledigede regionen til at głre transport- og distributionsfunk- tionerne til det centrale element i udviklingsstrategien. Den vigtigste m(cid:229)ls(cid:230)tning for programmet er derfor at głre regionen mere effektiv i relation til multimodal transport. Det figurerede allerede p(cid:229) programmet for 1994-1996 og programmeringsperiode blev n(cid:230)ste (1997-1999), hvor til ogs(cid:229) at omfatte tilhłrende infrastruktur i transport-, distributions- og logistiksektoren, herunder udvikling og forbedring af industrizoner omkring »EuroTradePort«. i indsatsen blev udvidet viderefłrt B. Energi: net, effektivitet og vedvarende ressourcer En b(cid:230)redygtig udvikling afh(cid:230)nger af en effektiv, alsidig og konkurrencedygtig energisektor med henblik p(cid:229) en sikker og fleksibel energiforsyning af hłj kvalitet og nedbringelse af energiomkostningerne. 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/5 I de mindre udviklede regioner błr investeringer under struk- turfondene centreres omkring fłlgende: (cid:151) Energinet: Udviklingen af energitransmissionsinfrastruktur er med til at mindske b(cid:229)de afh(cid:230)ngigheden af en given ekstern leverandłr og virkningerne af en isoleret belig- genhed, det g(cid:230)lder is(cid:230)r de mest fjerntliggende regioner. Derfor er etablering af samkłringsforbindelser med s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) de transeurop(cid:230)iske net, forbedring af elektrici- tetsnet og f(cid:230)rdiggłrelse og udbygning af gastransmissions- og distributionsnet de vigtigste opgavre. Is(cid:230)r błr det prio- riteres hłjt at etablere samkłringsforbindelser, der kan bidrage til at (cid:229)bne elektricitets- og gasmarkederne, som skal drives i overensstemmelse med traktatens konkurren- ceregler. (cid:151) Energieffektivitet: Der m(cid:229) tilskyndes til en mere effektiv udnyttelse af energien ved hj(cid:230)lp af teknologi, der kan give v(cid:230)sentlige samlede omkostningsbesparelser og reducere energiintensiteten. For at undg(cid:229) unłdvendige forłgelser af energiproduktionskapaciteten foranstaltningerne błr fokusere p(cid:229) efterspłrgselssiden: m(cid:229)lrettet stłtte prim(cid:230)rt kan f. eks. tage sigte p(cid:229) fremstilling af energieffektivt udstyr, stłtte til SMV til at anskaffe det og udbredelse af i husholdninger og offentlige bygninger. s(cid:229)dant udstyr Stłtte til i energieffektive og investeringer nyskabende teknologier s(cid:229)som samproduktion af varme og kraft eller kłling og kraft kan eventuelt kombineres med frivillige aftaler, energirevisioner, brug af m(cid:230)rkning de mest og hensigtsm(cid:230)ssige metoder. energieffektiv teknologi kan med udbytte ledsages af relevante uddannel- sesforanstaltninger. udbredelse Investeringer vedrłrende industriens initiativer af i (cid:151) Vedvarende energikilder: Investeringer i vedvarende ener- gikilder er til gavn for udviklingen af lokale ressourcer og bidrager til at mindske afh(cid:230)ngigheden af importeret energi, samtidig med at det skaber nye lokale besk(cid:230)ftigelsesmulig- heder. M(cid:229)lrettet stłtte kan anvendes til at hj(cid:230)lpe SMV til at anskaffe udstyr til vedvarende energi, f. eks. i turistsektoren, hvor der er et betydeligt potentiale for anvendelse af vedva- rende energikilder. I denne forbindelse skal medlemslandene i henhold til Kommissionens hvidbog om en EU-strategi og -handlingsplan for vedvarende energikilder garantere, at mindst 12 % af det samlede budget for delprogrammer p(cid:229) energiomr(cid:229)det g(cid:229)r til vedvarende energikilder. Alternative energikilde Installeringen af tyve vinddrevne generatorer, hver med en kapacitet p(cid:229) 25 Kw, p(cid:229) łen DØsirade (Guadeloupe) i 250 meters hłjde ud mod det (cid:229)bne hav, giver mulighed for med vindkraft at producere elektricitet til at d(cid:230)kke op til 80 % af łens behov. Anl(cid:230)gget, der er placeret i et turistomr(cid:229)de, giver ogs(cid:229) mulighed for (cid:229)rlige besparelser p(cid:229) ca. 220 tons br(cid:230)ndselsolie og er samtidig miljłvenligt: ringe stłj og ingen forurening. Projekt (cid:216)strig for vedvarende energi Projekter for vedvarende energi har v(cid:230)ret et nyskabende element i mange af de programmer for udvikling af land- distrikter, der samfinansieres af strukturfondene. F. eks. ydes der fra programmet for udvikling af landdistrikter i Zalms (Tyrłl, (cid:216)strig) stłtte til en komplet strategi for vedvarende energi i et lille isoleret lokalsamfund. Projektet omfatter et system for fremstilling af varme og elektricitet baseret p(cid:229) afbr(cid:230)nding af affaldssp(cid:229)ner. Der er ogs(cid:229) planer om at instal- lere solvarmeanl(cid:230)g. Energien anvendes b(cid:229)de til łkonomiske aktiviteter (cid:151) i siloer til oplagring af basisprodukter (cid:151) og i husholdningerne. C. Telekommunikation: p(cid:229) vej mod informationssam- fundet Den hurtige udvikling af informationssamfundet har (cid:229)bnet nye muligheder for łkonomisk udvikling. Det har givet virksom- heder langt flere valgmuligheder med hensyn til geografisk placering, og det kan hj(cid:230)lpe regioner, herunder ogs(cid:229) fjernt- liggende lokalsamfund i landdistrikter, til at tiltr(cid:230)kke og fast- holde aktiviteter, der kan bidrage til at skabe flere og mere attraktive besk(cid:230)ftigelsesmuligheder i omr(cid:229)det. En effektiv basisteleinfrastruktur er en central foruds(cid:230)tning for at f(cid:229) adgang til informationssamfundet. Her er offentlig stłtte dog m(cid:229)ske mindre afgłrende end for andre typer af infra- struktur, eftersom investeringer i telesektoren, selv i mindre i de fleste tilf(cid:230)lde er potentielt gunstigt stillede regioner, rentable. De błr derfor prim(cid:230)rt finansieres med teleselska- bernes egne ressourcer eller med l(cid:229)n, i givet fald via EIB. Med undtaglese af de mindre udviklede regioner er EU som helhed veludrustet med infrastruktur til energifremstilling. Derfor błr investeringer p(cid:229) dette felt typisk fokusere p(cid:229) sm(cid:229) nyskabende infrastrukturprojekter. Der skal prim(cid:230)rt satses p(cid:229) investeringer med henblik p(cid:229) łget brug af vedvarende energi- kilder, investeringsstłtte til nedbringelse af SO2 og CO2-emis- sioner, brug af energirevisioner og fremme af effektiv energi- forvaltning i SMV og stłrre og mindre byer. I denne sammenh(cid:230)ng kan der ogs(cid:229) głres łget brug af lokale og regio- nale energiagenturer. Hvor det andes for nłdvendigt at yde offentlig stłtte til tele- sektoren, skal det ske i henhold til fuldst(cid:230)ndigt gennemsigtige regler for at undg(cid:229) konkurrencefordrejninger og give mulighed for at kanalisere de offentlige ressourcer til omr(cid:229)der, hvor der ellers ikke ville v(cid:230)re foretaget investeringer p(cid:229) markedsvilk(cid:229)r. Offentlig stłtte er normalt kun berettiget, hvor der ikke er nogen nye konkurrencedygtige leverandłrer af fastnetydelser, eller hvor den eksisterende infrastruktur ikke lever op til moderne stemme- og datakommunikationsstandarder, og der ellers ikke ville blive foretaget de nłdvendige investeringer i opgradering af fastnettene. C 267/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 Udviklingen af informationssamfundet er ikke kun et spłrgsm(cid:229)l om at levere den nłdvendige hardware, men ogs(cid:229) om at inte- grere teknologien i en sammenh(cid:230)ngende strategi for at udnytte kommunikations- og informationsrevolutionens fordele, de v(cid:230)re sig af łkonomisk, social eller kulturel art. Derfor błr foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene, maksimere informationssamfundets reelle forretningsm(cid:230)ssige fordele for erhvervsvirksomheder (cid:151) is(cid:230)r SMV (cid:151) men ogs(cid:229) tilskynde til og stłtte privatpersons brug af de nye informationsnet. Det błr omfatte operationer, der tager sigte p(cid:229) fłlgende. (cid:151) Udvikling af nye tjenester og nyskabende applikationer Internettet som et Blandt vigtige omr(cid:229)der kan n(cid:230)vnes elektronisk handel og brug af forretningsredskab, herunder udvikling af elektronisk dataudveksling (EDI) og applika- tioner med henblik p(cid:229) distancearbejde. Der er ogs(cid:229) poten- tielle fordele for den offentlige forvaltning, herunder leve- ring af offentlige tjenesteydelser og information ad elektro- nisk vej. Sidelłbende hermed błr der ogs(cid:229) l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) oplysning og udvikling af de nłdvendige f(cid:230)rdigheder via pilot- og demonstrationsaktioner, hvori indg(cid:229)r omfattende hłringer af et bredt udsnit af den lokale befolkning, tekno- logioverfłrsel og udveksling mellem lokalforvaltninger af erfaringer de mest forbindelse med hensigtsm(cid:230)ssige metoder, kampagner vandreudstillinger osv. om informationssamfundet i og (cid:151) Uddannelse af potentielle brugere Uddannelse og tr(cid:230)ning er en afgłrende foruds(cid:230)tning for at udvikle de f(cid:230)rdigheder, der skal til for at f(cid:229) nye łkonomiske aktiviteter til at blomstre og give brugerne maksimalt udbytte af informationssamfundet. Det omfatter fjernuddan- nelse og -undervisning ad elektronisk vej (multimedie- pakker, »undervisnings-/underholdnings-software« m. m. ). Det er ogs(cid:229) meget vigtigt at hłjne kvalifikationsniveauet i erhvervssektoren gennem praktisk og teoretisk uddannelse. Offentlig stłtte til teleinfrastruktur p(cid:229) et (cid:229)bent marked beliggende og mindre I Irland var det konkurrencepr(cid:230)gede klima, der fulgte efter liberaliseringen af telemarkedet, ikke tilstr(cid:230)kkeligt til at sikre etablering af avanceret teleinfrastruktur, f. eks. bredb(cid:229)ndsnet, i perifert erhvervsorienterede regioner. Det berettigede til stłtte fra EFRU i from af et (cid:229)bent udbud, som gav alle teleleverandłrer mulighed for at konkurrere p(cid:229) lige fod om tilskud til etablering af infra- struktur efter p(cid:229) forh(cid:229)nd fastsatte kriterier. Dette konkur- rencepr(cid:230)gede udbud sikrede, at projekter, som ikke ville v(cid:230)re blevet gennemfłrt, hvis de skulle vurderes p(cid:229) grundlag af rent kommercielle kriterier, alligevel blev sat i v(cid:230)rk og dermed gav perifert beliggende omr(cid:229)der mulighed for at deltage fuldt ud i informationssamfundet. Den efterfłlgende opgradering af infrastruktur har betydet, at flere mindre byer og landsbyer nu f(cid:229)r kapacitet til at deltage i infor- mationsalderen og dermed kan gentage successen fra Ennis, den fłrste mindre by i Irland, der gik ind i infor- mationsalderen. Dette pilotprojekt blev iv(cid:230)rksat som et forsłg for at vise, hvad der sker, n(cid:229)r borgerne f(cid:229)r fuld adgang til avancerede kommunikationstjenester. Landem(cid:230)nd bliver konkurrencedygtige ved hj(cid:230)lp af EDB Joutsa kommune, i Finland, der Et mindre, men succesrigt projekt midt gennemfłres af tilbyder ca. 50 lokale landm(cid:230)nd undervisning og hj(cid:230)lp til at udnytte deres PC’er bedre. Deltagerne f(cid:229)r (cid:151) afh(cid:230)ngigt af deres forh(cid:229)nd- sviden (cid:151) basisundervisning eller avancerede kurser i elek- tronisk og arbejde med netv(cid:230)rk. Nogel bliver i stand til at kombinere deres arbejde ved landburget med distancearbejde. Det samlede ca. 130 000 EUR, hvoraf 60 % finansieres af strukturfondene. produktionsplanl(cid:230)gning forretningsledelse, projekt budget et(cid:229)rige dette for er D. Infrastruktur med henblik p(cid:229) et bedre miljł Ikke desto mindre er miljłet Det fremg(cid:229)r af Det Europ(cid:230)iske Miljłagenturs nylige rapport om anden vurdering af Europas miljł, at der i de fleste lande er sket betydelige reduktioner af de miljł- og sundhedsskade- lige emissioner. i Europa stadigv(cid:230)k truet, is(cid:230)r med hensyn til vand-, luft- og jordkvali- teten. Derfor er det nłdvendigt at bygge ny og opgradere eksisterende miljłinfrastruktur, i de mindre udviklede regioner, fordi effektiv miljłinfrastruktur er en ikke mindst vigtig faktor for den samfundsłkonomiske udvikling i regio- nerne. is(cid:230)r Strukturfondene og Samhłrighedsfonden błr prim(cid:230)rt bist(cid:229) med at f(cid:229) overholdt de miljłstandarder, der er fastlagt i de relevante EU-direktiver, navnlig med hensyn til vand- og affaldsforvaltning. I de medlemslande, der er berettigede til stłtte fra Samhłrighedsfonden, błr der ogs(cid:229) v(cid:230)re en t(cid:230)t samordning mellem denne stłtte og stłtten fra EFRU. Endelige błr der i omr(cid:229)der, hvor der er stor fare for naturkatastrofer, f. eks. oversvłmmelser, ydes stłtte til forebyggende civilbeskyt- telsesforanstaltninger. De specifikke prioriterede indsatsomr(cid:229)der med hensyn til vand- og affaldsforvaltning i den n(cid:230)ste programmeringsperiode er fłlgende: (cid:151) Vand: Miljłinfrastruktur i denne sektor błr sikre den nłdvendige drikkevandsforsyning og indsamling, behand- ling og bortskaffelse af byspildevand. Projekterne błr respektere principperne i det foresl(cid:229)ede rammedirektiv om vand, der forventes vedtaget i 1999. Med hensyn til drikkevand błr der l(cid:230)gges łget v(cid:230)gt p(cid:229) at głre den eksisterende infrastruktur mere effektiv med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse tab (l(cid:230)kager) og forbedre kvaliteten af det vand, der kommer ud af hanerne. 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/7 forbindelse med udformingen af byspildevandssystemer I błr man v(cid:230)re s(cid:230)rligt opm(cid:230)rksom p(cid:229) fłlgende: placeringen af afledningssteder og afledningsvandets virkninger for miljłet, b(cid:230)redygtig bortskaffelse af kloakslam fra vandbe- handling og styring af afstrłmningsvand og overlłbsvand efter uvejr. vandet i et eksisterende ferskvandsreservoir efter at have gennemg(cid:229)et yderligere behandling for at mindske fosfatind- holdet. Herfra kan det anvendes i perioder med vandmangel som fłlge af tłrke. Og endelig er det en yderligere miljł- fordel (cid:151) ud over den miljłm(cid:230)ssige betydning af projektets integrerede karakter (cid:151) at spildevandet ikke l(cid:230)ngere ledes ud i Middelhavet. i spłrgsm(cid:229)l Et vigtigt relation til vandforsyningen er behovet for korrekt priss(cid:230)tning for at afspejle den reelle knaphed p(cid:229) og efterspłrgsel efter vand. Der błr is(cid:230)r foku- seres p(cid:229) integrerede vandprojekter for forbedring af vand- kvaliteten og forłgelse af vandm(cid:230)ngden i flodb(cid:230)kkener, bl. a. med v(cid:230)gt p(cid:229) det gr(cid:230)nseoverskridende aspekt. (cid:151) Affaldsforvaltning: Det drejer sig her om forvaltning og bortskaffelse af fast affald, byaffald, industriaffald og farligt affald i overensstemmelse med EU-politikken og -lovgiv- ningen (f. eks. EU-strategien for affaldsforvaltning, rammedi- rektivet om affald, direktivet om farligt affald, forordningen om overfłrsel af affald osv. ). Finansiering af affaldsinfra- struktur błr fłlge den fastlagte prioritering af principperne: (cid:151) prim(cid:230)rt forebyggelse af affaldsproduktion og af affaldets skadelige virkninger, (cid:151) i anden r(cid:230)kke genindvinding af affald gennem recirku- lation, genanvendelse eller udvinding (cid:151) som det tredje sikker endelig bortskaffelse, men kun hvor der er tale om affald, som under ingen omst(cid:230)ndig- heder kan genindvindes. Et v(cid:230)sentligt element i direktiverne om affald er kravet om, at medlemslandene skal udarbejde affaldsforvaltningsplaner for hele landet. Vedtagelsen af s(cid:229)danne planer, hvori indg(cid:229)r en strategi for opfyldelse af konkrete m(cid:229)ls(cid:230)tninger for den nationale og regionale affaldspolitik, błr v(cid:230)re en foruds(cid:230)t- ning for enhver form for EU-finansiering af affaldsforvalt- ningsinfrastruktur. Genindvinding af materiale błr have en fortrinsstilling, hvis det er miljłm(cid:230)ssigt acceptabelt, frem for energiudvindingsprojekter. Forurenede grunde, f. eks. gamle losseplader, og ulovlig depondering af affald udgłr en stor trussel for miljłet og for menneskelige aktiviteter. Medlemslandene błr forsłge at lłse dette problem ved hj(cid:230)lp af hensigtsm(cid:230)ssige rensnings- foranstaltninger. Spildevandsbehandling tre vigtige Et interessant spildevandsindsamlings- og -behandlingspro- jekt samfinansieres i Cagliari p(cid:229) Sardinien; projektet kombi- nerer recirkulation, bevaring og miljłm(cid:230)ssige fordele. Fłrst głr et vandbehandlingssystem det muligt at genbruge Cagliaris spildevand til vanding i sommerm(cid:229)nederne. Dern(cid:230)st (cid:151) resten af (cid:229)ret (cid:151) oplagres aspekter: Genopretning af forurenede grunde DE fem nye tyske delstater og (cid:216)stberlin har v(cid:230)ret udsat for omfattende forurening af b(cid:229)de vand, luft og jord, prim(cid:230)rt p(cid:229) grund af manglende lovgivning p(cid:229) omr(cid:229)det og fokuse- ringen p(cid:229) kortsigtede łkonomiske m(cid:229)l under det tidligere planłkonimiske system. Opgaven med at rense miljłet er enorm. EU yder finansiel stłtte til lłsningen af de struktur- betingede problemer, denne forurening har givet i visse omr(cid:229)der, og er s(cid:229)ledes med til at głre lokalomr(cid:229)der mere attraktive. Foranstaltningerne har ofte form af rensning og I genopretning af Parchim (Mecklenburg-Vorpommern) har EFRU bidraget til rensning og omdannelse af forladte milit(cid:230)ranl(cid:230)g. I foran- staltningerne indgłr nedl(cid:230)ggelse og afmontering af et stort br(cid:230)ndselsdepot og efterfłlgende rensning og forbedring af grundvandet p(cid:229) en tidligere milit(cid:230)r flyveplads ved hj(cid:230)lp af en helt ny og meget omkostningseffketiv teknik. Projektet har truslerne mod miljłet og skabt foruds(cid:230)tninger for etablering af en erhvervspark. industrigrunde og milit(cid:230)re omr(cid:229)der. s(cid:229)ledes elimineret H¯NDH˘VELSE AF PRINCIPPET OM, AT FORURENEREN BETALER indg(cid:229)r der ligger helt klart, at princippet om, at Det forureneren betaler, błr anvendes horisontalt ved implementeringen af alle EU-politikker. Derfor i Kommissionens forslag til reform af strukturfondene og revision af Samhł- righedsfonden bestemmelser om, at princippet ogs(cid:229) skal anvendes i forbindelse med stłtte fra disse fonde. I dag er der stor forskel mellem medlemslandene p(cid:229), hvordan prin- cippet h(cid:229)ndh(cid:230)ves, og uden konsekvente og ensartede EU-regler er der risiko for forskelsbehandling ved imple- menteringen af EU-stłtten. Kommissionen vil derfor i n(cid:230)r fremtid i et s(cid:230)rskild teknisk dokument forsl(cid:229) nogle overordnede rammer for h(cid:229)ndh(cid:230)- velsen af princippet om, at forureneren betaler. Det skal prim(cid:230)rt sikres via differentierede stłttesatser for forskellige finansieres med former for midler I andre interventionssektorer, f. eks. industri og landbrug, og hvor der er tale om negative miljłvirkninger, er det ligeledes nłdvendigt at h(cid:229)ndh(cid:230)ve princippet. fra Samhłrighedsfonden og strukturfondene. infrastrukturoperationer, der De grundl(cid:230)ggende elementer i de overordnede rammer skal v(cid:230)re fłlgende: (cid:151) der skal tilstr(cid:230)bes et system gennem differentiering af stłttesatserne, hvorved man vil sikre, at miljłonmkost- ningerne i forurening forbindelse med behandling af og/eller forebyggende foranstaltninger d(cid:230)kkes af dem, der for(cid:229)rsager forureningen C 267/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 (cid:151) h(cid:229)ndh(cid:230)velsen af princippet om, at forureneren betaler, skal v(cid:230)re forenlig med m(cid:229)lene om łkonomisk og social samhłrighed (cid:151) systemet skal udvikles gradvist og vedrłre de infrastruk- tursektorer, der er omfattet af EU-stłtte (cid:151) der skal tages hłjde for, at de med systemet forbundne byrder skal v(cid:230)re socialt acceptable at styrke konkurrenceevnen i regionerne. Strukturfondene błr navnlig hj(cid:230)lpe SMV til at skaffe sig de kvalifikationer, de har brug for til at fremme deres egen v(cid:230)kst, og med at styrke de s(cid:229)kaldte virksomheds- og forretningsklynger og oprette k(cid:230)der, hvori de kan indg(cid:229). Samspillet med EU-net og internationale net med speciale i FTU og innovation błr styrkes yderligere. (cid:151) der skal tages hensyn til traktatens bestemmelser om ressourcer, anvendelse rationel af omhyggelig og navnlig vand og energi. Kommissionen ser det desuden som en meget v(cid:230)sentlig opgave at f(cid:229) udviklet f(cid:230)lles rammebestemelser om generel h(cid:229)ndh(cid:230)velse af princippet om, at forureneren betaler, ved implementeringen af alle EU-politikker. E. Forskning, teknologisk udvikling og innovation: moder- nisering af det produktive grundlag Et hłjt aktivitetsniveau inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU) og innovation er et fremherskende tr(cid:230)k ved det produktive miljł i de mest konkurrencedygtige regionale łkonomier. Strukturstłtten błr derfor opprioritere integreret udvikling af FTU og innovationskapaciteten inden for alle fondenes interventionsomr(cid:229)der. Generelt vil de mest succesrige regioner v(cid:230)re dem, der forholder sig strategisk til innovation og tilbyder virksomhederne hj(cid:230)lp til at kombinere deres egne ressourcer og ekspertise med de ressourcer og den ekspertise, der ligger hos offentlige organer, hłjere uddannelsesinstitu- tioner, erhvervsstłtteorganisationer og andre virksomheder med henblik p(cid:229) en effektiv forvaltning af ny teknologi, forsk- ning og udvikling og produkt- og procesinnovation. Hvis det skal lykke at give FTU og innovation stłrre indvirk- ning p(cid:229) den łkonomiske udvikling (cid:151) navnling i de mindre udviklede regioner (cid:151) i lłbet af n(cid:230)ste programmeringsperiode, kr(cid:230)ver det, at fłlgende opgaver klart prioriteres som de vigtigste: (cid:151) Fremme af innovation. Programmerne błr omfatte en bred vifte af m(cid:229)lrettede aktiviteter, herunder nye finansie- ringsformer (f. eks. venturekapital) for at tilskynde til opret- telse af nye virksomheder, »spin-outs/spin-offs« og nyska- bende initiativer, specialiserede forretningstjenesteydelser, teknologioverfłrsel og dertil knyttede tjenesteydelser, foran- staltninger med henblik p(cid:229) at fremme et produktivt samspil mellem virksomheder og hłjere uddannelsesinstituioner og forskningsinstitutter, bedre udnyttelse af informationstekno- logien til gavn b(cid:229)de for erhvervslivet og for lokalsamfundet og foranstaltninger med henblik p(cid:229) at tilskynde sm(cid:229) virk- somheder til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte FTU for fłrste gang. (cid:151) Etablering af netv(cid:230)rk industrielt samarbejde. Formid- ling af viden gennem teknologioverfłrsel og udbredelse af nye teknikker er ogs(cid:229) et vigitgt element i bestr(cid:230)belserne p(cid:229) (cid:151) Udvikling af de menneskelige ressourcer. Inden for FTU og innovation błr der l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) livslang uddannelse og lłbende opgradering af f(cid:230)rdigheder og kvalifikationer. Med hensyn til SMV’s behov er det vigtigt, at der gennem- fłres programmer for ledelsesudvikling for at hj(cid:230)lp dem til at absorbere ny teknologi og de dermed forbundne organi- satoriske metoder. Udbuddet af teoretiske og praktiske uddannelser i regionen er et af midlerne til at hłjne inno- vationsniveauet. Derfor betragtes uddannelses- og mobili- tetsprogrammer ledere, viden- for universitetskandidater, skabsfolk og ingeniłrer som prioriterede foranstaltninger. (cid:151) Konsolidering af FTU- og innovationsforanstaltninger gennem effektiv planl(cid:230)gning. Ud over de tre ovenn(cid:230)vnte prioriterede indsatsomr(cid:229)der er der ogs(cid:229) behov for en bedre planl(cid:230)gning. Der kan indfłres pr(cid:230)stationsorienterede systemer med henblik p(cid:229) at łge effektiviteten og kvaliteten af FTU- og innovationsstłtte. De statistiske v(cid:230)rktłjer p(cid:229) regionalt plan błr ligeledes forbedres. Der błr overvejes nye formidlingsmetoder med brug af pointsystemer og bedłmmelseskriterier for systematisk at głre stłtten mere effektiv. Etablering af netv(cid:230)rk med henblik p(cid:229) teknologisk udvikling fremstilling, Et netv(cid:230)rk p(cid:229) otte teknologicentre (Baskerlandet) har siden 1992 f(cid:229)et stłtte fra b(cid:229)de EFRU og ESF til kłb af udstyr og til forskningsprojekter. Aktiviteterne vedrłrer fłlgende seks information/telekommunikation, sektorer: materialeteknologi, miljł, recirkulation, industriel biotekno- logi og energi. Netv(cid:230)rket omfatter hvert (cid:229)r 1 100 forskere (hvoraf ca. en femtedel f(cid:229)r tilskud) og 450 forskningspro- jekter, besk(cid:230)ftigelsen i de deltagende virksomheder er udregnet til ca. 1 700 job. Innovationsrevision innovationsstrategi iv(cid:230)rksatte P(cid:229) grundlag af en regional 350 virksomheder i Wales en »innovationsrevision« med hj(cid:230)lp fra konsulentfirmaer; over 600 organisationer i alt var involveret i denne innovationsstrategiproces. Der blev udvalget n(cid:230)sten 70 nye projekter, og i m(cid:229)l 2-strukturfonds- i det programmet sydlige Wales er der nu afsat op til 56 mio. EUR til inno- vationsrelaterede projekter. for 1997-1999 for industriomr(cid:229)det 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/9 II. Konkurrencedygtige virksomheder giver łget besk(cid:230)fti- gelse regioner med en uudviklet virksomhedstradition, anbefales fłlgende principper: Oprettelse af nye eller ekspansion af eksisterende konkurrence- dygtige virksomheder er en foruds(cid:230)tning for at skabe varige job og dermed for regional łkonomisk udvikling. Alle struk- turfondene bidrager til denne m(cid:229)ls(cid:230)tning i de regioner, der er berettigede til stłtte under m(cid:229)l 1 og 2, medens ESF yder stłtte til form(cid:229)let p(cid:229) hele EU’s omr(cid:229)de. Alle besk(cid:230)ftigelsesskabende faktorer er vigtige, men det er nłdvendigt, at servicesektorens stigende betydning (cid:151) den sektor, som har tegnet sig for stłr- steparten af nettostigningen i besk(cid:230)ftigelsen i EU i de senere (cid:229)r (cid:151) afspejles i strukturfondsprogrammerne. Mange foranstaltninger til stłtte for erhvervslivet best(cid:229)r i finan- siel bistand eller andre fordele til foretagender, der udłver kommercielle aktiviteter. I disse tilf(cid:230)lde skal de myndigheder, der er ansvarlige for programmerne, sikre, at bistanden ydes i overensstemmelse med EU’s konkurrenceregler. A. Stłtte til virksomheder: SMV har fortrinsret Stłtte fra strukturfondene med det form(cid:229)l at stimulere den produktive sektor skal prim(cid:230)rt fokusere p(cid:229) SMV, men uden at ignorere de stłrre virksomheders behov, navnlig i betragt- ning af den t(cid:230)tte sammenh(cid:230)ng, der ofte best(cid:229)r mellem de stłrre virksomheder og SMV. De vigtigste opgaver i relation til stłtte fra fondene til virksomheder er fłlgende: (cid:151) Mindre v(cid:230)gt p(cid:229) kapitaltilskud: Udvikling af erhvervslivet i almindelighed og stłtte til oprettelse og udvikling af SMV i s(cid:230)rdeleshed indeb(cid:230)rer mange forskellige foranstaltninger fra programmeringsmyndighedernes side. Tidligere blev der lagt stor v(cid:230)gt p(cid:229) kapitaltilskud, navnlig med det form(cid:229)l at tiltr(cid:230)kke investeringer. Fremover błr kapitaltilskud, og is(cid:230)r dem, der finansieres af strukturfondene, spille en mindre rolle. I denne sammenh(cid:230)ng er det v(cid:230)rd at bem(cid:230)rke eksem- plet fra Irland i den nuv(cid:230)rende programmeringsperiode, hvor EFRU-stłtte til indenlandske investeringer ophłrte i 1998. Alternative finansieringskilder błr fremmes, f. eks. tilbagebe- talingspligtige forskud, risikovillig kapital og venturekapital, l(cid:229)nekapital og revolverende fonde, gensidige garantiord- ninger osv. (jf. det indrammede felt om finansteknik i det fłlgende). Overlapninger mellem stłtteordninger til virk- somheder og is(cid:230)r SMV błr dog undg(cid:229)s, og det kan kr(cid:230)ve en vis rationalisering for at forbedre effektiviteten. (cid:151) Bedre formidling af stłtte: Man błr ligeledes v(cid:230)re mere opm(cid:230)rksom p(cid:229) de kvalitative og organisatoriske aspekter, navnlig systemerne til formidling af stłtte og det overord- nede produktive miljł. For at głre formidlingssystemet is(cid:230)r i de mindre udviklede regioner og mere effektivt, foranstaltninger til SMV, der omfatter (cid:151) I betragtning af SMV-sektorens heterogene karakter er det meget vigtigt at m(cid:229)lrette stłtten mere direkte mod de specifikke behov i hver SMV-kategori eller -sektor. Der błr udvikles integrerede og klart synlige stłtte- pakker som f. eks. lettere adgang til finansiering, erhvervsstłttetjene- ster og uddannelsesforanstaltninger, og de błr tilpasses SMV’s behov p(cid:229) de forskellige stadier i virksomhedernes livscyklus (virksomhedsstart, v(cid:230)kst eller overdragelse). Det kr(cid:230)ver integrering af ESF- og EFRU-foranstaltninger. Stłtten błr ogs(cid:229) m(cid:229)lrettes mod mikrovirksomheder og bestemte grupper som f. eks. unge iv(cid:230)rks(cid:230)ttere og kvin- delige iv(cid:230)rks(cid:230)ttere og iv(cid:230)rks(cid:230)ttere fra vanskeligt stil- lede grupper. Endelig błr programmerne stłtte nye produkter og processer og eventuelt ogs(cid:229) stłtte til oprettelse af klynger af SMV inden for bestemte erhvervssektorer. (cid:151) Stłtte błr i givet fald fokusere p(cid:229) de kompetence- omr(cid:229)der, hvor den p(cid:229)g(cid:230)ldende region har realistiske muligheder for at opn(cid:229) en vis specialisering og forret- ningsm(cid:230)ssig fordel. Nogle sektorer, som er af mere generel betydning, vil imidlertid normalt v(cid:230)re priori- teret hłjt i n(cid:230)sten alle regioner. Det g(cid:230)lder f. eks. infor- mationssamfundet og tjenesteydelser generelt, som er af s(cid:229) stor betydning for besk(cid:230)ftigelsen. Inden for service- sektoren spiller handels- og butiksomr(cid:229)det en s(cid:230)rlig rolle p(cid:229) regionalt plan. Det giver afs(cid:230)tningsmuligheder for lokal produktion, f. eks. fra h(cid:229)ndv(cid:230)rkssektoren, er med til at bevare grundlaget for lokalsamfundene og bidrager generelt markant til at skabe łget besk(cid:230)ftigelse. (cid:151) Den gensidige afh(cid:230)ngighed mellem stłrre og mindre virksomheder m(cid:229) ikke overses i en helhedsstrategi for udvikling af den produktive sektor. Derfor błr der fortsat ydes stłtte til store virksomheder, men det błr głres p(cid:229) grundlag af den v(cid:230)rditilv(cid:230)kst, de bibringer den regionale łkonomi, navnlig gennem netv(cid:230)rk med andre for udvikling af virksomheder, menneskelige ressourcer błr tage sigte p(cid:229) at łge produktiviteten i s(cid:229)danne netv(cid:230)rk. is(cid:230)r SMV. Strategier (cid:151) N(cid:229)r virksomheder har p(cid:229)taget sig bestemte forpligtelser som foruds(cid:230)tning for stłtte, enten i relation til en given aktivitets karakter eller i relation til dens varighed, og disse forpligtelser ikke opfyldes, błr hovedreglen v(cid:230)re, at hele eller en del af tilskuddet forlanges tilbagebetalt. Desuden błr EU-midler generelt ikke anvendes til over- tagelse af produktions- eller andre faciliteter inden for EU’s omr(cid:229)de. C 267/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 fremg(cid:229)r af evalueringer af (cid:151) Inddragelse af den private sektor i formuleringen af tidligere strategier: Som det stłtte kan kvaliteten af programmer for udvikling af SMV-sektoren forbedres, hvis de udarbejdes og implemen- teres i forbindelse med et bredt partnerskab, der omfatter for private virksomheder og erhvervs- repr(cid:230)sentanter serviceorganisationer. Udnyttelsen af forskningsresultater p(cid:229) grundlag af et samarbejde mellem virksomheder og universiteter błr ligeledes v(cid:230)re baseret p(cid:229) et bredt partner- skab (jf. ovenfor, afsnit I. E. ). Ud over direkte bistand til virksomheder i form af investerings- og erhvervsstłtteforanstaltninger błr der l(cid:230)gges łget v(cid:230)gt p(cid:229) arbejdsstyrkens f(cid:230)rdigheder mere generelt. Det kr(cid:230)ver afd(cid:230)- kning b(cid:229)de af eksisterende og fremtidige flaskehalse p(cid:229) de regionale arbejdsmarkeder (mangel p(cid:229) bestemte kvalifikationer) og af risici for massefyringer og arbejdslłshed, der m(cid:229) tackles p(cid:229) et tidligt stadium. Disse spłrgsm(cid:229)l er behandlet mere detal- jeret i del 2 i det fłlgende. EU-budgettet, til at fungere som lłftestang for andre aktivi- teter ved i videst muligt omfang at głre brug af private finansieringskilder: navnlig risikovillig kapital og venture- kapital og partnerskaber mellem det offentlige og private; p(cid:229) denne m(cid:229)de kan man b(cid:229)de skaffe flere ressourcer til investeringer og samtidig sikre, at den private sektors ekspertise udnyttes ved implementeringen af projekter og programmer. venturekapital. Medlemslandene Risikovillig kapital og opfordres til at v(cid:230)re s(cid:230)rligt opm(cid:230)rksomme p(cid:229) at fłre tilsyn med resultaterne for mere pr(cid:230)cist at kunne vurdere, hvordan de finanstekniske systemer bidrager til den regio- nale udvikling, hvordan den private sektor medvirker til at sikre projekternes b(cid:230)redygtighed, i hvilket omfang ledelse og forvaltning overdrages til uafh(cid:230)ngige fagfolk med befł- jelse til at tr(cid:230)ffe beslutninger i lłbende sager, at der opstilles strenge kriterier for projektudv(cid:230)lgelsen, som understłtter de regionale udviklingsm(cid:229)ls(cid:230)tninger, og hvordan finansiel stłtte og r(cid:229)dgivning kombineres med tilbud om forskellige finansielle instrumenter til SMV for at sikre dem fleksibel og vedvarende assistance p(cid:229) forskellige stadier i deres udvik- ling. Hvor det er relevant kan der desuden słges om stłtte fra EIF. Stłtteordning for mikrovirksomheder I Portugal har et regionaludviklingsprogram finansieret en stłtteordning for mikrovirksomheder (»RIME«), som har til form(cid:229)l at skabe besk(cid:230)ftigelse i lokalsamfund, der lider landdistrikterne og specifikke udvik- under affolkning af lingsproblemer. Ordningen tager sigte p(cid:229) at oprette og/eller modernisere mikrovirksomheder og sm(cid:229) virksomheder. Projekter inden for fłlgende omr(cid:229)der har fortrinsstilling: h(cid:229)ndv(cid:230)rksvirksomheder, lokale tjenesteydelser og n(cid:230)rsam- fundstjenesteydelser, turisme i landdistrikter og łkologi. Samarbejde mellem store og sm(cid:229) virksomheder Plato-projektet i m(cid:229)l 2-omr(cid:229)det Turnhout (Belgien) g(cid:229)r ud p(cid:229) at udl(cid:229)ne ledere eller »skytsengle« fra store virksomheder til SMV, is(cid:230)r nye virksomheder, s(cid:229) de kan f(cid:229) gavn af deres stłrre erfaring og viden. Uddannede og erfarne ledere fra stłrre koncerner har tilbudt assistance p(cid:229) omr(cid:229)der, der sp(cid:230)nder fra r(cid:229)dgivning om markedsfłring til ekspansions- strategi. 265 SMV deltog i perioden 1996-1998. Der blev tilbudt bistand b(cid:229)de i forbindelse med workshopper og via mere uformelle individuelle kontakter. Projektet har v(cid:230)ret s(cid:229) stor en succes, at det for nylig er blevet udvidet til virk- somheder i flere andre lande, f. eks. Nederlandene og Irland. Det figurerede for nylig p(cid:229) en liste over de mest succesrige projekter med hensyn til besk(cid:230)ftigelsesskabende virkninger i den »jobudfordringskonkurrence«, som Europa-Kommis- sionen arrangerede. FINANSTEKNIK Det understreges i de nye strukturfondsforordninger, at det f(cid:229) de operationer, der finansieres via er nłdvendigt at i Hainaut forbindelse med »Invest«-projektet I (Belgien) tilbyder fire venturekapitalfonde startkapital eller kapital til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte nye aktiviteter og udvikle og udbygge eksiste- rende firmaer. Disse fonde kan ligeledes tilbyde firmaerne de nłdvendige ressourcer til investeringer i udnyttelse af resul- taterne fra industriforskning og teknologiske innovations- processer. De kan ogs(cid:229) yde stłtte p(cid:229) tv(cid:230)rs af landegr(cid:230)nser i forbindelse med deltagele i interregionale projekter, opret- telse af interregionale virksomheder m. m. Denne stłtte har form af kapitalandele, l(cid:229)n og udstedelse af konvertible obli- gationer. Produkterne tilpasses i hvert enkelt tilf(cid:230)lde den p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheds specifikke behov. Partnerskaber mellem de offentlige og private. Den private sektors deltagelse er direkte betinget af udsigterne til en passende indtjening med en acceptabel risiko. Det er nłdvendigt at inddrage den private sektor s(cid:229) tidligt som muligt ved infrastrukturprojekter allerede p(cid:229) planl(cid:230)gnings- stadiet; det er ogs(cid:229) vigtigt, at projektrisiciene prim(cid:230)rt p(cid:229)l(cid:230)gges dem, der bedst kan b(cid:230)re dem, hvilket ogs(cid:229) skal forbindelse med fremg(cid:229) klart af kontrakdokumenterne i partnerskaber mellem det offentlige og den private sektor. De grupper og personer, der berłreres direkte af projektet, fłr man p(cid:229)begynder den mere skal hłres og inddrages, detaljerede skal udformning, beskyttes i behłrigt omfang enten kontraktm(cid:230)ssigt eller via lovgivning, og EU-reglerne om offentlige indkłb og konkurrence skal overholdes, og endelig skal der findes en lłsning p(cid:229) det problem, at EFRU-forpligtelserne skal indg(cid:229)s inden for den periode, der er omfattet af det finansielle overslag, medens den offentlige/private samarbejdspartners udgifter normalt vil v(cid:230)re spredt over en v(cid:230)sentligt l(cid:230)ngere periode. Om nłdvendigt kan Kommissionen udarbejde teknisk dokumentation, der viser, hvordan denne finansie- ringsmetode kan anvendes. almenvellets interesser 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/11 i Lissabon til Et bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdigt eksempel p(cid:229) et succesrigt partner- skab mellem de offentlige og det private er bygningen af Vasco da Gama-broen (Portugal). Projektet drejer sig om en ny forbindelse over ca. floden Tagus 900 mio. EUR; det blev iv(cid:230)rksat p(cid:229) grundlag af en konces- sionskontrakt om byggeri, ejerskab, drift og overdragelse. Koncessionen blev givet joint venture best(cid:229)ende af portugisiske, franske og britiske entre- prenłrvirksomheder. I henhold til koncessionsbetingelserne skal Lusoponte bygge broen, og har ret til at drive den i hłjst 33 (cid:229)r, fłr den overdrages til staten. I koncessionen til Lusoponte indg(cid:229)r ogs(cid:229) drift og vedligeholdelse af den eksi- sterende 25. april-bro. Projektet finansieres af Samhłrigs- hedsfonden, EIB og aktion(cid:230)rerne, medens de portugisiske regering bidrager ved at lade bropengene fra den eksiste- rende bro overg(cid:229) til det nye projekt. til Lusoponte, som er et B. Erhvervsstłttetjenester: hj(cid:230)lp til oprettelse og udvik- ling af virksomheder Erhvervsstłttetjenesters betydning for virksomheders (cid:151) is(cid:230)r SMV’s (cid:151) oprettelse, v(cid:230)kst og overdragelse er velkendt. S(cid:229)danne serviceydelser głr det muligt for virksomhederne at forbedre deres konkurrenceevne og deres kapacitet til at finde nye markeder. De hj(cid:230)lper ogs(cid:229) til at skabe ensartede betingelser i omr(cid:229)der af afgłrende vigtighed for (cid:229)bningen af det indre tjenesteydelser, hvor marked, s(cid:229)som det offentliges kłb af SMV’er har mulighed for at spille en afgłrende rolle. Foran- staltninger under strukturfondene til stłtte for s(cid:229)danne ser- viceydelser błr omfatte stłtte til teknologioverfłrsel, markeds- fłring og internationalisering (dog ikke direkte stłtte til innovation inden for organisation og ledelse samt eksport), stłtte til etablering og udvikling af finansielle instrumenter s(cid:229)som startkapital, gensidige garantiordninger m. m. Der błr s(cid:229)ledes opereres med fłlgende prioriterede indsatsomr(cid:229)der: (cid:151) Afd(cid:230)kning af virksomheders behov: Det drejer sig om at finde frem til, hvilken type serviceydelse der skal udvikles, og hvilke former for organer der er bedst egnede til at d(cid:230)kke virksomhedernes behov og bist(cid:229) dem med imple- menteringen af deres udviklingsplaner. SMV foretr(cid:230)kker normalt at tage kontakt til Øt enkelt organ, som s(cid:229) skal give information og r(cid:229)dgivning om mulighederne for hj(cid:230)lp og s(cid:230)tte virksomheden i forbindelse med andre speci- aliserede organer. Hvis de skal yde en effektiv indsats, skal de kunne tilvejebringe m(cid:229)lrettede og skr(cid:230)ddersyede infor- mationer og serviceydelser til SMV kombineret med den fornłdne r(cid:229)dgivning. (cid:151) Udnyttelse af synergivirkninger: Der er rig mulighed for bedre udnyttelse af synergivirkninger mellem servicecentre, teknologioverfłrselscentre, videnparker, universiteter, forsk- ningscentre m. m. , som ofte opererer uden nogen form for samordning. Et samarbejde kan v(cid:230)re med til at forbedre is(cid:230)r gennem kvaliteten af de serviceydelser, der tilbydes, effektiv personaleuddannelse og formidling af de mest hensigtm(cid:230)ssige metoder (bl. a. via Internet) og en mere kundeorienteret strategi. (cid:151) Styrkelse af internationalt samarbejde: Det drejer sig om at fremme samarbejdet mellem virksomheder for at udvikle den europ(cid:230)iske og internationale dimension af deres akti- viteter, s(cid:229) de f(cid:229)r en mere solid placering p(cid:229) EU’s indre marked. Ud over de offentlige erhvervsstłttetjenester medvirker den private erhvervsservicesektor (cid:151) best(cid:229)ende af edb- og markeds- fłringsfirmaer, leverandłrer af tekniske tjenesteydelser, ans(cid:230)t- telses- og personalekonsulenter og andre former for leveran- dłrer af professionelle forretningstjenesteydelser (cid:151) i hłj grad til forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og er samtidig en vigtig besk(cid:230)ftigelseskilde i sig selv (det ansl(cid:229)s, at sektoren repr(cid:230)senterer 10 % af den samlede besk(cid:230)ftigelse i EU). at Der er en tendens til, at forretningstjenesteydelser har v(cid:230)ret koncentreret til de mere velst(cid:229)ende og centrale regioner, eftersom det er der, efterspłrgslen efter disse tjenesteydelser har v(cid:230)ret st(cid:230)rkest. Strukturfondsprogrammer błr tage sigte p(cid:229) at afd(cid:230)kke hindringerne for en mere j(cid:230)vn fordeling af udbuddet af forretningstjenesteydelser. Det kan bl. a. głres ved at analysere efterspłrgslen efter s(cid:229)danne serviceydelser i regio- nerne, udvikle de fornłdne menneskelige ressourcer og fremme informationssamfundet som et hensigtm(cid:230)ssigt v(cid:230)rktłj for leve- ring af forretningstjenesteydelser. Praktisk stłtte til virksomheder IDIADA-test- og certificeringscentret for automobilsektoren (Catalonien) blev udviklet (anl(cid:230)g og udstyr) med stłtte fra de EFRU-programmer, der er gennemfłrt i denne region siden 1992. Centret best(cid:229)r af prłvebaner og laboratorier, der giver virksomheder mulighed for at afprłve deres produkters ydeevne og sikkerhed og validere reservedele og kłretłjer. I dag benytter over 275 virksomheder anl(cid:230)g- gene, som besk(cid:230)ftiger 150 personer. 150 BIC: Integrerede tjenesteydelser med henblik p(cid:229) opret- telse af virksomheder for Ca. 150 erhvervsfremme- og innovationscentre (BIC) driver med stor succes organisatoriske modeller af omfattende erhvervsstłttetjenester med henblik p(cid:229) systemer iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse og udvikling af nyskabende virksomheder. Med udgangspunkt i et offentligt/privat og lokalt/regionalt partnerskab arbejder et BIC inden for sit omr(cid:229)de som gr(cid:230)nseflade mellem virksomhedernes behov og udbuddet af specialiserede tjenesteydelser. De medvirker ogs(cid:229) til at głre orienterede (markedsfłring og interregionalt samarbejde). Oprettelse af BIC i alle de omr(cid:229)der, der modtager EU-stłtte, og en mere intensiv brug af disse centre ved implementeringen af regio- nale programmer ville bidrage yderligere til udbredelsen af hensigtm(cid:230)ssige metoder inden for virksomhedsoprettelse og -udvikling. BIC er via samarbejdsaftaler knyttet til andre EU-net som f. eks. nettet af innovationsrel(cid:230)centre, nettet af euroinfocentre eller de lokale aktionsgrupper under Leader. virksomheder mere internationalt C 267/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 89 lokale og regionale besk(cid:230)ftigelsespagter En strategi baseret p(cid:229) planl(cid:230)gning og partnerskab er et fremherskende tr(cid:230)k i de fleste handlingsplaner i de 89 som omfatter lokale og regionale besk(cid:230)ftigelsespagter, resulterede en n(cid:230)sten 10 % af EU’s befolkning. F. eks. s(cid:229)dan besk(cid:230)ftigelsespagt i West-Brabant (Forges de Clabecq) i et integreret projekt, der er pr(cid:230)get af et meget bredt partnerskab med deltagelse af alle de stłrre aktłrer p(cid:229) stedet, herunder ogs(cid:229) fagforeningerne. C. Omr(cid:229)der med et s(cid:230)rligt potentiale: miljł, turisme og frivillige organisationer og erhvervsdrivende kultur, foreninger (cid:151) Miljłforvaltning: Der błr ydes finansiel stłtte til is(cid:230)r SMV for at f(cid:229) dem til at głre łget brug af miljłtjenesteydelser som f. eks. miljłrevisioner. (cid:151) Industrigrunde: Her błr rensning og genopretning af forladte industrigrunde have forrang frem for anl(cid:230)ggelse af nye industriomr(cid:229)der. (cid:151) Uddannelse: Det er afgłrende for at kunne forbedre f(cid:230)rdigheder og kvalifikationer inden for miljłrelaterede fag i erhvervssektoren og fremme ny besk(cid:230)ftigelse (eller omstilling). De foranstaltninger, der er omhandlet i det foreg(cid:229)ende, tager sigte p(cid:229) at styrke virksomhedernes konkurrenceevne (cid:151) is(cid:230)r SMV’s (cid:151) og dermed deres besk(cid:230)ftigelsesskabende potentiale. Erfaringer fra de igangv(cid:230)rende programmer viser, at der er visse sektorer, hvor dette besk(cid:230)ftigelsesskabende potentiale er s(cid:230)rligt markant, men hidtil i tilstr(cid:230)kkelig grad. Desuden l(cid:230)gges der i retningslinjerne p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det specielt v(cid:230)gt p(cid:229) behovet for at udnytte nye jobmuligheder. De tre omr(cid:229)der, der gennemg(cid:229)s i det fłlgende, vedrłrer prim(cid:230)rt servicesektoren og er eksempler p(cid:229) nogle af de eksisterende muligheder for at skabe łget besk(cid:230)ftigelse. er blevet udnyttet ikke Miljłforbedringer: styrkelse af konkurrenceevnen Integrering af miljłkvalitet Miljłkvalitet er en v(cid:230)sentlig faktor for regional udvikling og for konkurrenceevnen. i produktive investeringer vil give en mere rationel anvendelse af ressourcer, forbedre de łkonomiske resultater og konkurrenceevnen og samtidig opretholde og fremme besk(cid:230)ftigelsen. Desuden indeb(cid:230)rer miljłrelaterede produkter og processer en yderligere fordel for regionerne, fordi de i sig selv er en potentiel ny besk(cid:230)ftigelseskilde. Indsatsen p(cid:229) dette felt, der best(cid:229)r i at kombinere miljłforbed- ringer med investeringer i industri og servicevirksomheder, błr omfatte fłlgende: (cid:151) Forebyggende indsats: Stłtte fra fondene til erhvervsakti- viteter (is(cid:230)r i SMV) błr prim(cid:230)rt g(cid:229) til investeringer, der tager sigte p(cid:229) en forebyggende indsats, og her błr man benytte sig af, at der g(cid:230)lder hłjere stłttesatser for s(cid:229)danne investeringer. De vigtigste omr(cid:229)der błr v(cid:230)re effektiv og b(cid:230)redygtig anvendelse af naturressourcer, mini- mering af affaldsproduktion samt genbrug, nedbringelse af luftforurening og implementering af en strategi for b(cid:230)re- dygtige produkter. Desuden kan fondene stłtte udvikling og markedsfłring af nyskabende miljłvenlige produkter og tjenesteydelser. (cid:151) Ren teknologi: Medlemslandene błr fremme foranstalt- ninger med henblik p(cid:229) at fremskynde overgangen fra gammel forurenende teknologi og rensningsforanstaltninger sidst i processen til ny ren teknologi. statsstłtte til miljłform(cid:229)l Normalt behandles i henhold til EU-konkurrencereglerne. For at lette forberedelsen af s(cid:229)danne stłtteforanstaltninger har Kommissionen fastlagt retningslinjer for statsstłtte til miljłbeskyttelse. favorabelt Turisme og kultur: fordele for den lokale udvikling (cid:151) B(cid:230)redygtig kvalitetsturisme: Turisme er en af de fłrende v(cid:230)kstindustrier i Europa og p(cid:229) verdensplan b(cid:229)de med hensyn til output og med hensyn til besk(cid:230)ftigelse. Turismen er s(cid:229)ledes et vigtigt łkonomisk aktiv for mange regioner, landdistrikter og byer i EU. Der błr ydes stłtte til en afba- lanceret og b(cid:230)redygtig udvikling af turismen, is(cid:230)r baseret p(cid:229) fłlgende: (cid:151) modernisering turistrelateret af effektivisering af s(cid:229)dan infrastruktur infrastruktur og (cid:151) opgradering af for bedre at kunne imłdekomme turisternes forventninger og turistindustriens behov f(cid:230)rdigheder og erhvervsprofiler (cid:151) tilskyndelse til erhvervspartnerskaber, offentligt-privat forbedre tjenesteydelser, der samarbejde og etablering af netv(cid:230)rk for at integreringen af de indg(cid:229)r i »turistk(cid:230)den«. forskellige Udviklingen af turismen błr planl(cid:230)gges omhyggeligt, s(cid:229) der tages hensyn til det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)des »b(cid:230)reevne« i rela- tion til miljłm(cid:230)ssige, sociale og łkonomiske virkninger. En s(cid:229)dan integrering af miljłm(cid:230)ssige hensyn og bevaring af naturen og dens kulturelle regdom i udviklingsplanerne er afgłrende for stłtten til b(cid:230)redygtige og kvalitetspr(cid:230)gede former for turisme. (cid:151) Kultur: et łkonomisk v(cid:230)kstpunkt: Kultur h(cid:230)nger nłje sammen med turisme, eftersom en regions kulturarv ikke blot bidrager til udviklingen af en lokal eller regional iden- titet, men ogs(cid:229) tiltr(cid:230)kker turister. Kulturen (cid:229)bner s(cid:229)ledes muligheder for yderligere besk(cid:230)ftigelse, og det er en vigtig faktor for de ugunstigt stillede regioner i EU, der 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/13 har en hłj koncentration af kulturelt potentiale. Den kultu- relle dimension błr s(cid:229)ledes integreres i strategierne for udvikling af turismen. Udveksling af erfaringer mellem regioner og lokale myndigheder kan bidrage til at formidle viden om kultur, og hvordan man udvikler kulturel turisme og finder f(cid:230)lles lłsninger. En regions kulturelle potentiale vil głre den mere attraktiv for udefra kommende investorer generelt. Kultur bliver ogs(cid:229) en stadigt vigtigere del af den private łkonomi i sig selv met et betydeligt potentiale for v(cid:230)kst og jobskabelse. Medlemslandene błr s(cid:229)ledes i hłjere grad udnytte det besk(cid:230)ftigelsesm(cid:230)ssige potentiale i nyskabande og kreative og kulturelle produkter, f. eks. p(cid:229) omr(cid:229)der som kulturrelaterede online-tjenester, medier og informations- samfundet samt design, og indarbejde foranstaltninger p(cid:229) disse omr(cid:229)der i deres regionale programmer. Endelig er fleksible uddannelsestilbud i tilknytning til kulturrelaterede erhverv en foruds(cid:230)tning for, at kultursektorerne kan fungere, og bidrager samtidig til at bevare og modernisere traditionelle aktiviteter og indfłre helt nye f(cid:230)rdigheder, f. eks. i tilknytning til informationssamfundet. Turisme integreret i en lokal łkonomi Udvikling af turismen i Piemonte med stłtte fra struktur- fondene fokuserede p(cid:229) fire strategiske omr(cid:229)der med et hłjt turistpotentiale (cid:151) Lago Maggiore, Val di Susa-skisports- omr(cid:229)det, byen Torino og ruten langs Canavese-borgene. De forskellige turistprojekter var baseret p(cid:229) en integreret strategi, idet de bestod af en blanding af finansiering af infrastruktur, der gjorde lokalomr(cid:229)derne mere attraktive, stłtteordninger for sm(cid:229) og mellemstore turistvirksomheder samt programmer for promovering af turismen. Indsatsen blev endnu mere effektiv p(cid:229) grund af det gode partnerskab mellem lokale og regionale forvaltninger og den stłrre virk- ning, det gav det koncentrere aktiviteterne inden for begr(cid:230)nsede omr(cid:229)der. Bevaring af en historisk lokalitet I i bjergene. I mindst fem (cid:229)rhundreder har der i dalen omkring floden Lousios p(cid:229) Peloponnes i Gr(cid:230)kenland ligget forskellige frem- stillingsvirksomheder, som blev drevet med vandkraft fra kilder forbindelse med det operationelle program for Peloponnes 1994-1999, har man genopbygget en samling bygninger og rekonstrueret maskineriet. Der er (cid:229)bnet et friluftsmuseum for vandkraft, som b(cid:229)de er en til undervisningsform(cid:229)l. turistsev(cid:230)rdighed og anvendes Museet giver offentligheden viden om vandkraft og frem- stillingen af sortkrudt og l(cid:230)der. Turister kan spadsere p(cid:229) de stier langs Lousios, som er blevet (cid:229)bnet og vedligeholdes omhyggeligt. Projektet har som helhed givet anledning til omfattende udvikling i regionen p(cid:229) grund af de mange turister og skoleklasser, det har trukket til. Frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger: nye besk(cid:230)ftigelsesskabende tjenesteydelser Ikke alle de foretagender, der er besk(cid:230)ftiget med łkonomiske aktiviteter, kan karakteriseres klart som tilhłrende enten den offentlige eller den private sektor. Der er en lang r(cid:230)kke forskel- lige organisationer s(cid:229)som kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og fonde samt virksomheder og enkeltpersoner, som arbejder for deres egne medlemmer eller er dannet for at betjene bestemte grupper i samfundet med f(cid:230)lles behov. Nogle opererer p(cid:229) konkurrencepr(cid:230)gede markeder (kreditfor- eninger, gensidige forsikringsselskaber m. m. ), medens andre leverer tjenesteydelser, som ligger t(cid:230)ttere p(cid:229) den offentlige sektor, det g(cid:230)lder f. eks. inden for sundhed og forsorg, tjeneste- ydelser i n(cid:230)romr(cid:229)det samt sports- og fritidsaktiviteter. at er for oprettet Selv om s(cid:229)danne frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger specifikke samfundsm(cid:230)ssige behov, yder de samtidig et v(cid:230)sentligt łkono- misk bidrag, is(cid:230)r p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tids- punkt skłnnes det, at ca. 5 % af den samlede besk(cid:230)ftigelse i EU ligger i frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger, og der er et klart potentiale for yderligere v(cid:230)kst. imłdekomme P(cid:229) grundlag af erfaringerne fra nationale stłtteordninger og lokale pilotprojekter forbindelse med visse lokale besk(cid:230)ftigelsespagter błr stłtten til denne sektor prim(cid:230)rt tage sigte p(cid:229) fłlgende: samt handlingsplanerne i (cid:151) Aktiv stłtte til oprettelse og udvikling af leverandłrer af tjenesteydelser: Det omfatter for det fłrste afd(cid:230)kning af lovende nye aktivitetsomr(cid:229)der og for det andet tilvejebrin- gelse af hensigtm(cid:230)ssige stłttetjenester for potentielle og eksisterende leverandłrer af tjenesteydelser i form af infor- mation og r(cid:229)dgivning samt finansiel og teknisk bistand. (cid:151) Organisation og b(cid:230)redygtighed: N(cid:229)r fłrst disse leveran- dłrer af tjenesteydelser er etableret, og det g(cid:230)lder is(cid:230)r nye folk p(cid:229) omr(cid:229)det, vil de normalt have behov for fortsat stłtte i nogen tid, navnlig til ledelse og uddannelse. Det endelige m(cid:229)l błr dog som hovedregel v(cid:230)re, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende tjeneste skal drives p(cid:229) et b(cid:230)redygtigt grundlag. Derfor błr den offentlige stłtte v(cid:230)re gradvist aftagende under behłrig hensyntagen til s(cid:230)rlige og specifikke behov. Medlemslandenes initiativer til fordel for besk(cid:230)ftigelse af unge, bek(cid:230)mpelse af social udstłdelse og udvikling af lokale service- organer har betydet, at frivillige organisationer og erhvervsdri- vende foreninger er blevet nye og betydningsfulde partnere for regionale og lokale myndigheder. Det overordnede sigte med stłtten fra strukturfondene błr v(cid:230)re at underbygge og styrke dette partnerskab. C 267/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 Nyskabende błrnepasningsfaciliteter I et fattigt omr(cid:229)de i Belfast vil et projekt, der oprindeligt henvendte sig til sm(cid:229)błrnsfor(cid:230)ldre, resultere i et kommer- cielt błrnepasningsforetagende, som skal bidrage til den fortsatte finansiering af projektet, n(cid:229)r det EFRU-finansierede program er slut. Den lokale udviklingsgruppe arbejder p(cid:229) at bryde fattigdomsspiralen ved at tilskynde for(cid:230)ldre, prim(cid:230)rt młdre, til at tage deres błrn med hen i lokale legestuer. Her f(cid:229)r młdrene med hj(cid:230)lp fra andre kvinder i samme situation mulighed for at fuldfłre deres egen skoleuddan- nelse for at kunne hj(cid:230)lpe deres egne błrn, og nogle af dem g(cid:229)r videre til en yderligere uddannelse, som ogs(cid:229) omfatter błrnepasning. EFRU har finansieret to nye aktivitetshuse, hvoraf det ene er beliggende n(cid:230)r byen forretningscentrum. Det skal huse en kommercielt drevet daginstitution for błrn og skal bruge en del at sit overskud til at stłtte arbejdet i det andet aktivitetshus, som p(cid:229) grund af sin beliggenhed n(cid:230)ppe fra middelklassen med tilstr(cid:230)kkelig stor indkomst til at kunne betale for błrnepas- ning. N(cid:229)r fłrst huset st(cid:229)r f(cid:230)rdigt, vil nogle af młdrene have afsluttet deres błrnehaveuddannelse og kan begynde at arbejde i huset. tiltr(cid:230)kke for(cid:230)ldre til DEL 2: DEN EUROP˘ISKE BESK˘FTIGELSESSTRATEGI: EN AF EU’S VIGTIGSTE OPGAVER Den Europ(cid:230)iske Socialfond er det vigtigste finansielle instru- ment p(cid:229) EU-plan til udvikling af menneskelige ressourcer p(cid:229) hele EU’s omr(cid:229)de og inden for alle strukturfondenes priorite- rede m(cid:229)l. Fonden har en dobbelt opgave: dels tilstr(cid:230)ber den at forbedre besk(cid:230)ftigelsesmulighederne p(cid:229) det indre marked og dermed bidrage til at hłjne levestandarden, dels forfłlger den som en af strukturfondene disses overordnede m(cid:229)l om at styrke den łkonomiske og sociale samhłrighed. De prioriterede m(cid:229)ls(cid:230)tninger, der er omhandlet fłlgende, g(cid:230)lder for hele EU’s omr(cid:229)de, selv om der i regionale programmer eller i de tilf(cid:230)lde, hvor m(cid:229)l 3-interventioner programmeres eller implementeres regionalt, skal tages hensyn til specifikke regio- nale forhold. Det vil ogs(cid:229) v(cid:230)re vigtigt at sikre komplementa- ritet og synergi mellem ESF-stłttede foranstaltninger og foran- staltninger med henblik p(cid:229) udvikling af landdistrikter, som finansieres uden for m(cid:229)l 1- og 2-omr(cid:229)der. i det I denne sammenh(cid:230)ng har Kommissionen foresl(cid:229)et, at struktur- fondenes m(cid:229)l 3, der vedrłrer stłtte til tilpasning og moderni- sering af almene og erhvervsfaglige uddannelses- og besk(cid:230)fti- gelsessystemer, skal: rende for, hvordan medlemslandene kan anvende struktur- fondene (prim(cid:230)rt, men ikke udelukkende ESF) til at bidrage til at skabe v(cid:230)kst i besk(cid:230)ftigelsen og styrke den łkono- miske og sociale samhłrighed (cid:151) for det andet virke som et programmerings- og finansie- ringsinstrument, hvormed ESF kan intervenere finansielt og horisontalt i et givet geografisk omr(cid:229)de (uden for m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der i hele medlemslandet) til stłtte for de nationale for besk(cid:230)ftigelsen. Aktiviteter p(cid:229) dette handlingsplaner omr(cid:229)de i overensstemmelse med EU-initiativet vedrłrende menneskelige ressourcer. skal ogs(cid:229) udvikles I. M(cid:229)l 3: Referencerammen for udvikling af menneskelige ressourcer med henblik p(cid:229) flere og bedrje job Med den prim(cid:230)re opgave at stłtte foranstaltninger med henblik p(cid:229) at łge besk(cid:230)ftigelsen er ESF det vigtigste finansielle instru- ment p(cid:229) EU-plan, der kan anvendes til at hj(cid:230)lpe medlemslan- dene med at udvikle og implementere retningslinjerne p(cid:229) forbindelse med den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det besk(cid:230)ftigelsesstrategi. Denne strategi udgłr den ramme: i (cid:151) inden for hvilken medlemslandenes besk(cid:230)ftigelsespolitiske prioritering udmłntes i nationale handlingsplaner (cid:151) som danner iv(cid:230)rks(cid:230)ttes herunder ogs(cid:229) dem, der f(cid:229)r stłtte via m(cid:229)l 3 foranstaltninger, der grundlaget forbindelse med disse handlingsplaner, for de i (cid:151) som błr finde anvendelse p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesrelaterede akti- viteter i hele EU og inden for hvert enkelt medlemsland. Det er klart, at der skal v(cid:230)re sammenh(cid:230)ng mellem besk(cid:230)fti- gelsesstrategien, s(cid:229)ledes som den afspejles i de nationale hand- lingsprogrammer, og de vigtigste opgaver i relation til udvik- lingen af menneskelige ressourcer, der stłttes af ESF. I henhold til konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Wien anbefales det s(cid:229)ledes, at reformen af ESF udnyttes til at styrke stłtten til besk(cid:230)ftigelsesstrategien. De nationale handlingsprogrammer kombinerer nationale strategier p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det og nationale politiske instrumenter med EU’s m(cid:229)ls(cid:230)tninger vedrł- rende samhłrighed og besk(cid:230)ftigelse. Hele vejen ingennem den foresl(cid:229)ede strategi for udvikling af menneskelige ressourcer er der tre hovedelementer af s(cid:230)rlig betydning: (cid:151) det er afgłrende, at der i alle sammenh(cid:230)nge tages hensyn til kravet om lige muligheder for m(cid:230)nd og kvinder (cid:151) for det fłrste fungere som politisk referenceramme for alle foranstaltninger til udvikling af de menneskelige ressourcer p(cid:229) hele det nationale omr(cid:229)de, uanset hvilken status landet har i relation til strukturfondenes m(cid:229)l. Det vil v(cid:230)re afgł- (cid:151) det besk(cid:230)ftigelsespotentiale, der ligger i informationssam- fundet, skal udnyttes til gavn for samfundet som helhed 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/15 (cid:151) der skal l(cid:230)gges łget v(cid:230)gt p(cid:229) ESF’s bidrag til den lokale udvikling, f. eks. via de lokale besk(cid:230)ftigelsespagter. En s(cid:229)dan strategi betyder, at foranstaltninger, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes inden for rammerne af de nationale handlingsprogrammer, kan gennemfłres og styrkes p(cid:229) det mest hensigtsm(cid:230)ssige lokale/regionale niveau. I denne sammenh(cid:230)ng błr medlemslandenes indsats v(cid:230)re koncentreret p(cid:229) de fem omr(cid:229)der, der er beskrevet i ESF-forord- ningen, til stłtte for de fire »grundpiller« i retningslinjerne p(cid:229) beks(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det. spiller virksomheders behov. Arbejdsformidlingstjenesterne derfor en s(cid:230)rligt vigtig rolle i regioner, der er pr(cid:230)get af struk- turforandringer. Foranstaltninger inden for dette omr(cid:229)de kan ogs(cid:229) omfatte en mere nyskabende brug af ESF, end det tidligere har v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet. Som eksempel kan n(cid:230)vnes forskellige former for tjenesteydelser r(cid:229)dgivning, serviceydelser til n(cid:230)rsamfundet, hj(cid:230)lp til jobsłgning, jobstłtte i en fleksibel og ans(cid:230)ttelsestilskud, alt sammen kombineret helhedsstrategi. s(cid:229)som forberedende uddannelse, Det skal desuden understreges, at foranstaltninger til stłtte for uddannelse og besk(cid:230)ftigelse i virksomheder kan udgłre en form for statsstłtte og derfor skal v(cid:230)re i overensstemmelse med konkurrencereglerne. A. En aktiv arbejdsmarkedspolitik for at fremme besk(cid:230)fti- gelsen P(cid:229) dette felt błr medlemslandene demonstrere, hvordan de kan udmłnte de aktive og forebyggende strategier, der efterlyses i retningslinjerne p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det, i konkrete handlings- forslag. Aktivering og forebyggelse foruds(cid:230)tter en »skr(cid:230)ddersyet« stłtte baseret p(cid:229) den enkeltes s(cid:230)rlige situation. En s(cid:229)dan m(cid:229)lretning kr(cid:230)ver, at man p(cid:229) et tidligt tidspunkt f(cid:229)r kontakt med perso- nerne i risikogrupperne, og at der głres brug af en kombina- tion af mange forskellige foranstaltninger s(cid:229)som »diagnostice- ringssamtaler«, uddannelse i tilknytning til en personlig hand- jobsłgning samt lingsplan, erhvervsvejledning og hj(cid:230)lp til jobforsłg. Det vil v(cid:230)re vigtigt at tilbyde de arbejdslłse uddannelse eller andre aktive foranstaltninger til at hj(cid:230)lpe dem tilbage i besk(cid:230)ftigelse, fłr de bliver langtidsledige. Foranstaltninger til at głre de unge jobegnede er en afgłrende foruds(cid:230)tning for at kunne bek(cid:230)mpe ungdomsarbejdslłsheden, og det er derfor vigtigt at s(cid:230)tte de unge bedre i stand til at tilpasse sig de teknologiske og łkonomiske forandringer og give dem f(cid:230)rdig- heder, der er relevante p(cid:229) arbejdsmarkedet (cid:151) i givet fald ved hj(cid:230)lp af l(cid:230)rlingsordninger. Regionale og lokale arbejdsformidlingstjenester er af afgłrende betydning for bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at forebygge mangel p(cid:229) bestemte kvalifikationer, forhindre udstłdelse fra arbejdsmar- kedet og stłtte tilpasningen til strukturbetingede (cid:230)ndringer. Der błr f. eks. spille en ledende rolle i arbejdet med at gennemg(cid:229), hvilke kvalifikationer og f(cid:230)rdigheder der kan lokale arbejdsmarked, og vurdere de unges tilbydes p(cid:229) det uddannelses- erhvervsm(cid:230)ssige behovene hos dem, der er i besk(cid:230)ftigelse, og de lediges behov for omskoling. Det er afgłrende b(cid:229)de for at kunne udvikle uddannelses- og integrationstilbud, der er tilpasset specifikke og individuelle behov, og sikre overensstemmelse mellem efter- og videreuddannelsestilbud og lokale og regionale kvalifikationer, men ogs(cid:229) B. Et solidarisk samfund med plads til alle Et arbejdsmarked, der er (cid:229)bent for alle, er en vigtig m(cid:229)ls(cid:230)tning i for medlemslandene forbindelse med den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi. I denne sammenh(cid:230)ng skal man is(cid:230)r v(cid:230)re opm(cid:230)rksom p(cid:229) behovene hos mennesker med handicap, etniske mindretal og andre grupper og enkeltpersoner, som kan v(cid:230)re vanskeligt stillet, og p(cid:229) udvikling af hensigtsm(cid:230)ssige fore- byggende og aktive tiltag for at fremme deres integrering p(cid:229) arbejdsmarkedet. Men det kan ofte v(cid:230)re umuligt at nedbringe arbejdslłsheden for disse grupper og forbedre deres integrering eller reintegrering p(cid:229) arbejdsmarkedet, hivs ikke man fłrst overvinder andre former for udstłdelse. Der er ofte flere (cid:229)rsager til en s(cid:229)dan udstłdelse, hvorfor det kun kan lykkes med en integreret helhedsstrategi. Det er vigtigt at udnytte den kapacitet, der ligger i den ikke-statslige sektor, p(cid:229) dette felt, fordi den ofte kan v(cid:230)re t(cid:230)ttere p(cid:229) de reelle behov hos de p(cid:229)g(cid:230)ldende end de officielle instanser. Ogs(cid:229) mobilisering af lokale grupper og deres projekter kan v(cid:230)re en effektiv metode til at n(cid:229) ud til dem, der er i risiko for at blive udstłdt, eller som allerede er det. I Kommissionens udkast til ESF-forordning er der lagt passende v(cid:230)gt p(cid:229) denne mulighed for at finde effektive lłsninger p(cid:229) problemet omkring udstłdelse, uansat (cid:229)rsagerne. God praksis i forbindelse med projekter til bek(cid:230)mpelse af social udstłdelse I Portugal stłtter delprogrammet Integrar, som har f(cid:229)et 279 mio. EUR fra ESF i perioden 1994-1999, alsidige projekter med sigte p(cid:229) social og łkonomisk udvikling for underprivilegerede lokalsamfund og sociale grupper. Det er helt i tr(cid:229)d med regeringens hłje prioritering af den natio- nale strategi for bek(cid:230)mpelse af social udstłdelse, idet Inte- grar finansierer aktive uddannelses- og vejledningstilbud til land langtidsledige, som f(cid:229)r udbetalt minimumsindkomst- belłbet fra det offentlige. Integrar stłtter foranstaltninger, der forebygge udstłdelse og give de p(cid:229)g(cid:230)ldende bedre mulighed for at komme ind p(cid:229) arbejdsmarkedet, samt erhvervsuddannelsesprogrammer og foranstaltninger til for socialt underprivilegerede lokalsamfund og sociale grupper med det form(cid:229)l at styrke den sociale inte- gration. fordel skal I overensstemmelse med den overordnede stragegi indg(cid:229)r der i retningslinjerne for delprogrammet en s(cid:230)rlig indsats for at informere m(cid:229)lgrupperne, som ofte har de stłrste vanskeligheder ved at f(cid:229) adgang til information, med det form(cid:229)l at lette integrationen og/eller forhindre udstłdelse; desuden uddanner programmet fagfolk, der opererer direkte C 267/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 lłse blandt de ugunstigt stillede grupper og forsłger at deres specifikke problemer. Blandt de nyskabende elementer i programmet skal n(cid:230)vnes: og s(cid:230)tte arbejdsstyrken bedre i stand til at tilpasse łkonomiske forandringer. Stłtte til iv(cid:230)rks(cid:230)ttere og flere uddannelsestilbud vil ogs(cid:229) kunne bidrage til at skabe flere og bedre job. a) stłtteforanstaltninger og sidelłbende med besk(cid:230)ftigelsesforanstaltninger traditionelle for uddannelses- personer, som har vanskeligt ved at deltage i s(cid:229)danne traditionelle foranstaltninger (f. eks. boliger, grundl(cid:230)g- gende undervisning, sundhedsydelser og sociale foran- staltninger for de meste s(cid:229)rbare grupper og s(cid:230)rlige uddannelsesprogrammer for handicappede), som giver flere mulighed for at deltage og gennemfłre traditionelle arbejdsmarkedsuddannelser med succes med succes, b) forskellige tiltag for at skabe udvikling i lokalsamfundene i erkendelse af, at problemerne er lokalt betingede og prim(cid:230)rt har en social dimension. C. Styrkelse af besk(cid:230)ftigelsesevne, f(cid:230)rdigheder og mobi- litet gennem livslang uddannelse Dette omr(cid:229)de d(cid:230)kker strategier, der skal give flere adgang til at erhverve de nłdvendige f(cid:230)rdigheder, stłtte en spredning og udbygning af uddannelsesmulighederne og forbedre kvaliteten af de almene og faglige uddannelsessystemer. For at f(cid:229) udviklet en velkvalificeret og tilpasningsdygtig arbejds- styrke er det nłdvendigt at forbedre mulighederne for livslang uddannelse, is(cid:230)r inden for informations- og kommunikations- teknologi. I denne sammenh(cid:230)ng błr man ogs(cid:229) interessere sig for indfłrelse af en nationalt anerkendt certificeringsordning, der kan give stłrre fleksibilitet i det videre uddannelsesforlłb. Uddannelsens kvalitet er afgłrende for de unges muligheder for at komme ind p(cid:229) arbejdsmarkedet. De almene og erhvervsfalige uddannelsessystemer błr forbedres med henblik p(cid:229) at s(cid:230)tte folk i stand til at tilpasse sig og blive integreret p(cid:229) arbejds- markedet og navnlig give den enkelte det nłdvendige mind- stem(cid:229)l af basisf(cid:230)rdigheder (is(cid:230)r i l(cid:230)sning og regning). Der błr tages s(cid:230)rligt hensyn til unge med indl(cid:230)ringsvanskeligheder. Forbedring af f(cid:230)rdighederne gennem grundl(cid:230)ggende almen og erhvervsfalig uddannelse kan stłttes i de tilf(cid:230)lde, hvor der er en klar sammenh(cid:230)ng med bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at f(cid:229) arbejds- markedet til at fungere bedre og/eller głre den enkelte mere besk(cid:230)ftigelsesegnet. I regioner med udviklingseftersl(cid:230)b er forbedring af de almene og erhvervsfaglige uddannelsessystemers kapacitet og effekti- indsatsen for at styrke vitet som helhed et vigtigt element i i denne konkurrenceevnen. Sammenh(cid:230)ngende investeringer sektor over l(cid:230)ngere tid har vist sig at give glimrende resultater. D. Udvikling af tilpasningsevne og iv(cid:230)rks(cid:230)tter(cid:229)nd Inden for dette omr(cid:229)de błr medlemslandene demonstrere, hvordan de sammen med arbejdsmarkedets parter kan głre en indsats for at modernisere arbejdets tilrettl(cid:230)ggelse og form af kvalifikationsbehov er ESF-stłtten błr fokusere p(cid:229) at hj(cid:230)lpe enkeltpersoner med at tilpasse sig de (cid:230)ndringer, der fłlger af ny teknologi og nye markedsvilk(cid:229)r, is(cid:230)r hj(cid:230)lpe ansatte, der risikerer at blive arbejds- afgłrende lłse. Foregribelse element, og det samme er tilbud om uddannelsesaktiviteter og r(cid:229)dgivning til de ansatte i SMV. S(cid:229)danne foranstaltninger foruds(cid:230)tter łget brug af partnerskabsprincippet og arbejdsmar- kedets parters fulde inddragelse og samarbejde; det er ligeledes vigtigt at udvikle nye młnstre for fordelingen af arbejdstiden mellem forskellige faggrupper og dermed skabe mulighed for at forene arbejde og familieliv. et Det bliver nłdvendigt at knytte foranstaltninger, der tager sigte p(cid:229) integration, erhvervsfaglig uddannelse (grunduddannelse eller efteruddannelse) og omskoling, sammen med aktiviteter til stłtte for łkonomisk udvikling og omstilling. Det g(cid:230)lder b(cid:229)de i relation til stłtte til virksomhederne (f. eks. til innova- tion) og i relation til de grundl(cid:230)ggende vilk(cid:229)r s(cid:229)som forskning og teknologisk udvikling (f. eks. gennem udvikling af en regional strategi for innovation og teknologisk udvikling). En s(cid:229)dan aktiv og fremsynet strategi er s(cid:230)rligt vigtig i de regioner, hvor der gennemfłres strukturoml(cid:230)gninger. For at fremme inv(cid:230)rks(cid:230)tterkultur og jobskabelse błr der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes en kombination af foranstaltninger p(cid:229) efterspłrg- selssiden (s(cid:229)som tilskud eller anden form for stłtte til enkelt- personer, der łnsker selvst(cid:230)ndig besk(cid:230)ftigelse eller vil oprette egen virksomhed) og foranstaltninger p(cid:229) udbudssiden (s(cid:229)som m(cid:229)lrettet information, uddannelse og r(cid:229)dgivning og vejledning). Iv(cid:230)rks(cid:230)tterkurser og m(cid:229)lrettede stłttetjenester for iv(cid:230)rks(cid:230)ttere er ogs(cid:229) vigtige. Der kan s(cid:229)ledes ydes stłtte til iv(cid:230)rks(cid:230)tteraktiviteter, herunder selvst(cid:230)ndig besk(cid:230)ftigelse, og medlemslandene błr satse p(cid:229) fuldt ud at udnytte de jobmuligheder, der ligger p(cid:229) lokalt plan, inden for frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger, inden for miljłteknologi, i landdistrikter og i nye aktiviteter, der tager sigte p(cid:229) endnu ud(cid:230)kkede markedsbehov. Partnerskab og fremsynethed i svensk m(cid:229)l 4 I perioden 1994-1999 tager m(cid:229)l 4 sigte p(cid:229) at lette arbejds- kraftens tilpasning til de industrielle (cid:230)ndringer. En afgł- rende faktor for successen med m(cid:229)l 4 i Sverige er den aktive og samlede inddragelse af b(cid:229)de ledelse og ansatte i planl(cid:230)gningen og implementeringen af projekterne. Partner- skabsstrategien er udtryk for, at begge parter er klar over, at (cid:230)ndringerne vil indeb(cid:230)re fordele. M(cid:229)l 4 har skabt et t(cid:230)t 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/17 samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter og myndighe- derne, som ikke fandtes fłr. Det har vist sig, at ca. 80 % af de deltagende virksomheder ikke tidligere har modtaget nogen form for offentlig stłtte og r(cid:229)dgivning. Med 173 mio. EUR er det svenske m(cid:229)l 4-program prim(cid:230)rt koncentreret omkring nyskabende tilpasningsforanstalt- ninger for ansatte i SMV med under 50 medarbejdere og implementeres i to etaper: fłrst udarbejdelse af individuelle virksomhedsplaner, uddannelse af nłglemedarbejdere/ledere for at forberede dem p(cid:229) de nye forhold og forbedring af kvalifikationerne hos de łvrige ansatte i virksomheden, herunder ogs(cid:229) dem, der er i risiko for at blive arbejdslłse. Undersłgelser viser, at 80 % af virksomhedernes ansatte har i en f(cid:230)lles analyse. En anden (cid:229)rsag til v(cid:230)ret successen er, at arbejdsplanen er formuleret af virksom- heden selv og bygger p(cid:229) de individuelle behov. I henhold til det svenske princip resulterer selvst(cid:230)ndiggłrelsen af den enkelte i en effektiv evne til tilpasning, ogs(cid:229) for virksomhe- derne; denne tilpasning udgłr anden etape. inddraget E. Positive s(cid:230)rforanstaltninger for kvinder Indarbejdelse af kłnsaspektet i alle foranstaltninger, der stłttes af strukturfondene, er meget v(cid:230)sentlig, men der er behov for positive s(cid:230)rforanstaltninger som supplement hertil. S(cid:229)danne specifikke foranstaltninger skal v(cid:230)re baseret p(cid:229): (cid:151) en analyse af de reelle skel mellem m(cid:230)nd og kvinder inden for de p(cid:229)g(cid:230)ldende sektorer og omr(cid:229)der og af de faktorer, der głr, at de to kłn ikke f(cid:229)r samme gavn af de forskellige tiltag (cid:151) m(cid:229)l, der fasts(cid:230)ttes p(cid:229) grundlag af denne analyse, for at rette op p(cid:229) sk(cid:230)vhederne. Derefter błr der fastl(cid:230)gges indikatorer, s(cid:229) man kan overv(cid:229)ge og vurdere fremskridtene p(cid:229) ligestillingsomr(cid:229)det. Programmer og foranstaltninger błr udformes, s(cid:229) der i fuldt omfang tages hensyn til kłnsspecifikke hindringer for lige adgang og delta- gelse, s(cid:229) man sikrer sig, at diskriminatoriske virkninger neutra- liseres, og at ligestillingen mellem kłnnene fremmes; desuden błr man ogs(cid:229) sikre en afbalanceret repr(cid:230)sentation af m(cid:230)nd og kvinder i de besluttende strukturer. Det kan opn(cid:229)s gennem foranstaltninger, der forbedre kvindernes tager sigte p(cid:229) at karrieremuligheder og adgang til overordnede stillinger, korri- gere sk(cid:230)vheden i kvinders og m(cid:230)nds repr(cid:230)sentation inden for stłtte łgede bestemte łkonomiske besk(cid:230)ftigelsesmuligheder for kvinder og głre flere kvinder interesseret i iv(cid:230)rks(cid:230)tteraktiviteter. sektorer og erhverv, P(cid:229) dette felt vil det v(cid:230)re vigtigt, at man ikke udelukkende baserer sig p(cid:229) uddannelsesforanstaltninger, men udnytter det fulde potentiale ved alle de stłtteberettigede foranstaltninger, der findes, s(cid:229) man stłtter en helhedsstrategi for positiv s(cid:230)rbe- słrge for, at aktive handling. Medlemslandene błr derfor arbejdsmarkedstiltag ogs(cid:229) er i et omfang, der svarer til deres andel af de arbejdslłse, v(cid:230)re s(cid:230)rligt opm(cid:230)rksomme p(cid:229) de faktorer, som forhindrer kvinder selvst(cid:230)ndigt i fleksible besk(cid:230)ftiget, og sikre, at kvinder kan fr(cid:229) fordel af tilg(cid:230)ngelige for kvinder at oprette nye virksomheder eller blive former for arbejdets tilrettel(cid:230)ggelse. Indsatsen błr afspeile de vigtigste m(cid:229)ls(cid:230)tninger for den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi og supplere de generelle foranstaltninger med sigte p(cid:229) at forbedre besk(cid:230)ftigelsesevnen i arbejdsstyrken. Styrkelse af besk(cid:230)ftigelsesevne og iv(cid:230)rks(cid:230)tterkultur blandt kvinder I Spanien gennemfłrte Ayuntamiento de Santa PerpØtua de Magada og Arbejdsgiversammenslutningen et program, der skulle hj(cid:230)lpe kvinder med at afd(cid:230)kke deres karrieremulig- heder og -valg og finde arbejde; programmet var baseret p(cid:229) strategi, der knyttede kvindernes behov en integreret sammen med det lokale erhvervslivs behov i regionen. Man begyndte med at formidle information om de forelig- gende karrieremuligheder, derefter kom der en r(cid:230)kke indi- for kvinder. viduelle konsultationer og gruppemłder Herefter fulgte selve uddannelsen: mellem 400 og 500 timer omfattende b(cid:229)de praksis og teori p(cid:229) omr(cid:229)der som tjenesteydelser af samfundsinteresse og teknisk administra- tion. En af de vigtigste hindringer for kvinders mulighed for at komme ind p(cid:229) arbejdsmarkedet er mangelen p(cid:229) pasnings- faciliteter. I LiŁge (Belgien) blev der med stłtte fra ESF tilvejebragt błrnepasningsfaciliteter for błrn, hvis młdre deltog i uddannelseskurser. Kvinderne er i mindretal blandt iv(cid:230)rks(cid:230)ttere. I Finland har ESF stłttet projekter, der skal tilskynde kvinder til at oprette egen virksomhed. Projektet tilbłd arbejdslłse kvinder over 25 (cid:229)r et seks m(cid:229)neders iv(cid:230)rks(cid:230)tterkursus og fire ugers udstationering i en virksomhed. II. Specifikke 2-regioner foranstaltninger i m(cid:229)l 1- og m(cid:229)l implementeres ikke Den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi udelukkende via nationale tiltag; ogs(cid:229) regionale og lokale myndigheder medvirker ved implementeringen af retningslin- jerne p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det inden for deres eget kompeten- ceomr(cid:229)de. Der er derfor mulighed for at bidringe disse som kan retningslinjer udmłntes gennem regionale i programmer under m(cid:229)l 2. en markant konkrete regional dimension, foranstaltninger De vigtigste tr(cid:230)k ved en s(cid:229)dan programmering inden for besk(cid:230)ftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer er fłlgende: (cid:151) det skal ske efter en lokal eller regional behovsvurdering og v(cid:230)re baseret p(cid:229) et n(cid:230)rdemokratisk programmeringsarran- gement (cid:151) de aktiviteter, der f(cid:229)r stłtte, błr integreres med aktiviteter, der stłttes af andre strukturfonde (cid:151) man skal undg(cid:229) enhver risiko for dobbeltfinansiering af foranstaltninger eller tiltag, der finansieres under m(cid:229)l 3. C 267/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 I de regioner, der er omfattet af m(cid:229)l 2, błr afd(cid:230)kningen af uddannelses- og kvalifikationsbehov g(cid:229) h(cid:229)nd i h(cid:229)nd med opstil- lingen af m(cid:229)l for udviklingen eller omstillingen af de virksom- heder, der modtager investeringsstłtte fra strukturfondene. Det kan f. eks. omfatte specifikke foranstaltninger p(cid:229) fłlgende omr(cid:229)der (i det omfang de supplerer de generelle foranstalt- ninger under m(cid:229)l 3): (cid:151) udvikling af egnede uddanneles- og integrationsinitiativer og tilpasning af efter- og videreuddannelsestilbud til lokale og regionale virksomheders lłbende behov i forbindelse med omstilling eller som forberedelse p(cid:229) omstruktureringer i m(cid:229)l 2-omr(cid:229)der (cid:151) stimulering af og hensigtsm(cid:230)ssig imłdekommelse af virk- somhedernes uddannelsesbehov i de regioner, der er beret- tiget til stłtte under m(cid:229)l 2 (stłtte til virksomheder til at uddanne unge eller efteruddanne de ansatte, men ogs(cid:229) til udvikling af nye aktiviteter s(cid:229)som nye produkter eller processer eller udnyttelse af markedspotentiale kombineret med den fornłdne uddannelse i teknologi) (cid:151) stłtte til de lokale og regionale myndigheder i deres bestr(cid:230)belser p(cid:229) at fremme afd(cid:230)kning og formulering af virksomhedernes behov og hj(cid:230)lp til tilpasningen af uddan- nelses- og besk(cid:230)ftigelsessystemer, s(cid:229) de kan d(cid:230)kke lokale og regionale behov. Disse aktiviteter, der skal v(cid:230)re baseret p(cid:229) en n(cid:230)rdemokratisk strategi, kan eventuelt indg(cid:229) i foranstaltninger, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes i regioner, som er berettigede til stłtte under m(cid:229)l 1. DEL 3: UDVIKLING AF BYOMR¯DER OG LANDDISTRIKTER MED HENBLIK P¯ EN BALANCERET TERRITORIAL UDVIK- LING En harmonisk udvikling af EU’s geografiske omr(cid:229)de finder sted i en kontekst med łget łkonomisk integration og stadigt mere globale markeder. Ogs(cid:229) EU-politikkerne influerer p(cid:229) denne udvikling, hver p(cid:229) deres m(cid:229)de. Det g(cid:230)lder ogs(cid:229) strukturfondenes interventioner, navnlig gennem bistanden til byudvikling i en integreret regional strategi og til udviklingen af landdistrikter med det dobbelte form(cid:229)l at bidrage til den europ(cid:230)iske landbrugsmodel og til den łkonomiske og sociale samhłrighed. Man kan ikke tage det for givet, at denne stłtte bidrager til en mere balanceret udvikling af EU’s samlede geografiske omr(cid:229)de. Det er derfor nłdvendigt at stłtte en integreret proces med sigte p(cid:229) at opn(cid:229) synergivirkning mellem byudvikling og udvik- ling af landdistrikter for at sikre en mere afbalanceret territorial udvikling. Medlemslandene har udarbejdet uformelle vejledende retnings- linjer for den langsigtede fysiske og funktionelle udvikling af det europ(cid:230)iske omr(cid:229)de (Det europ(cid:230)iske rumlige udviklings- perspektiv, ESDP). I denne forbindelse m(cid:229) der fortsat ydes stłtte fra strukturfondene for at udj(cid:230)vne forskellene mellem lyset af den voksende de centrale og de perifere regioner i koncentration af aktiviteter i bestemte dele af EU og i visse storbyomr(cid:229)der. Der m(cid:229) i udviklingsstrategien for hver enkelt region tages hensyn til de vejledende retningslinjer, s(cid:229) de kan indg(cid:229) i et bredere og overordnet perspektiv, ikke blot inden for det p(cid:229)g(cid:230)ldende land, men i EU som helhed. Det er ligeledes vigtigt, at der ved prioriteringen af investeringsform(cid:229)l tages hensyn til virkningerne uden for det enkelte lands gr(cid:230)nser, det g(cid:230)lder navnlig i transportsektoren. Den enkelte regions udvikling vil s(cid:229)ledes gradvist bidrage til, at der opst(cid:229)r stadigt flere łkonomisk integrerede zoner, som er mere j(cid:230)vnt fordelt p(cid:229) EU territoriet, og en gradvis bev(cid:230)gelse v(cid:230)k fra den nuv(cid:230)rende center-periferi-model mod et europ(cid:230)isk territorium pr(cid:230)get af mange betydende centre. A. Byudvikling inden for en integreret regionalpolitik Byomr(cid:229)der spiller en afgłrende rolle for den europ(cid:230)iske łkonomi. De er centre for kommunikation, handel, kreativitet, innovation og kulturrigdomme, men de forbruger ogs(cid:229) broder- parten af energi og ikke-vedvarende naturressourcer og frem- bringer uforholdsm(cid:230)ssigt store m(cid:230)ngder affald og forurening. Specielt mellemstore byer har desuden en m(cid:230)rkbar indflydelse p(cid:229) landdistrikter. Kommissionen har i sin meddelelse for nylig med titlen »B(cid:230)re- dygtig byudvikling i Den Europ(cid:230)iske Union: indsatsprincipper« (is(cid:230)r aktion 1, 8 og 18) redegjort for, hvilke foranstaltninger der skal stłttes af strukturfondene i byomr(cid:229)der. Som led i den integrerede strategi for regional udvikling og omstilling błr denne indsats tage sigte p(cid:229) fire indbyrdes afh(cid:230)nige m(cid:229)l: (cid:151) stłrre velstand og łget besk(cid:230)ftigelse i byomr(cid:229)der ved at som regionale stłrre og mindre byers rolle styrke v(cid:230)kstpoler (cid:151) stłtte til social integration, retf(cid:230)rdige vilk(cid:229)r og byfornyelse i byomr(cid:229)der (cid:151) beskyttelse og forbedring af bymiljłet som et middel til at forbedre sundhed og livskvalitet, beskytte menneskers bevare lokale og globale łkosystemer (herunder b(cid:230)redyg- tige transportsystemer, vedvarende energikilder og rationel energiforvaltning) (cid:151) stłtte til sunde og fornuftige byforvaltnings- og lokale forvaltningssystemer. B(cid:229)de i m(cid:229)l 1-regioner og m(cid:229)l 2-omr(cid:229)der błr denne strategi indeb(cid:230)re, at der i de forskellige programmeringsdokumenter under integrerede pakker af operationer i form af integrerede byudviklingsfor- anstaltninger for de vigtigste byomr(cid:229)der i regionen. S(cid:229)danne strukturfondene kommer indg(cid:229) til at 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/19 foranstaltninger vil udgłre et vitigt bidrag til en integreret strategi for regional udvikling og omstilling. Mere specifikt kan der f. eks. ydes s(cid:230)rlig stłtte til byfornyelse i ugunstigt lokal eller stillede byomr(cid:229)der via en integreret regional strategi svarende til den, der er udviklet i forbindelse med EU-initiativet Urban. Erfaringerne fra de mest nyskabende foranstaltninger og partnerskaber i forbindelse med dette initia- tive kunne med udbytte udnyttes langt flere steder. Desuden błr foranstaltninger, der f(cid:229)r stłtte fra ESF under m(cid:229)l 3, f(cid:229) stłrre indvirkning p(cid:229) den sociale samhłrighed selv i de byer, som ikke er omfattet af m(cid:229)l 1 og 2. Byfornyelse i et belastet omr(cid:229)de Der er ydet stłtte med offentlige og private midler til Aulnay-sous-Bois i ˛le de France-regionen, som omfatter 5 000 sociale boliger med talrige problemer. Stłtten har form af et omfattende byprojekt, hvori indg(cid:229)r byfornyelse og supplerende foranstaltninger, der f(cid:229)r stłtte fra Urban- initiativet; Øn af foranstaltningerne g(cid:229)r ud p(cid:229) at głre omr(cid:229)det mere sikkert og samtidig tilbyde beboerne nye tjenesteydelser i form af lokalcentre, der stiller personale, mobile serviceydelser og kontorer til r(cid:229)dighed for lokale foreninger. Et andet initiativ drejer sig om indsamling af storskrald og affald til genindvinding. B. Udvikling af landdistrikter med henblik p(cid:229) modernise- ring, spredning og miljłbeskyttelse samfundsłkonomiske problemer, der kommer Nogle af de mest dynamiske regioner i EU er landdistrikter, som oplever ofte men der er ogs(cid:229) mange landdistritker, akutte til udtryk i svage demografiske strukturer, utilstr(cid:230)kkelige jobmu- ligheder og mangel p(cid:229) basale tjenesteydelser. Mange af proble- merne kan tilskrives virkningerne af omfattende struktur(cid:230)n- dringer, der str(cid:230)kker sig over landbrugets faldende łkonomiske betydning for indkomsterne og besk(cid:230)fti- tre fjerdedele af Europas gelsen i landm(cid:230)nd deltidsbesk(cid:230)ftigede med behov for supplerende indkomst. I dag er ca. flere ti(cid:229)r, regionen. is(cid:230)r For EU som helhed er det et vigtigt form(cid:229)l med politikken for udvikling af landdistrikter at sikre den europ(cid:230)iske landbrugs- models b(cid:230)redygtighed. Det udgłr den anden grundpille i den f(cid:230)lles landbrugspolitik. Det foruds(cid:230)tter en tostrenget strategi, der stłtter dels udviklingen af en afsidig landbrugssektor, dels land- den bredere sociale og lokale/regionale kontekst, hvori brugssektoren indg(cid:229)r. I de h(cid:229)rdest ramte omr(cid:229)der, dvs. m(cid:229)l 1- og m(cid:229)l 2-omr(cid:229)der, błr politikken for udvikling af landdistrikter tilstr(cid:230)be at udvikle en konkurrencedygtig landbrugsektor, der anvender miljłvenlige produktionsmetoder, og samtidig stłtte en spredning p(cid:229) nye aktiviteter og besk(cid:230)ftigelseskilder b(cid:229)de i relation til de enkelte brug og i relation til landbołkonomien som helhed. I denne sammenh(cid:230)ng vil udvikling af landdistrikterne fortsat v(cid:230)re et vigtigt element i samhłrighedspolitikken og samtidig kunne bidrage til moderniseringen og reformen af markedsordnin- gerne inden for den f(cid:230)lles landbrugspolitik. I disse stłtteberettigede omr(cid:229)der błr strukturfondene og EUFGL’s garantisektion stłtte en spredning inden for en landdistrikterne ved konkurrencedygtig łkonomisk struktur i at inddrage lovende nye aktiviteter baseret p(cid:229) integrerede programmer. De vigtigste indsatsomr(cid:229)der er fłlgende: (cid:151) En st(cid:230)rkere landbrugssektor for at sikre, at landbrug og skovbrug forbliver konkurrencedygtige gennem stłtte til investeringer i modernisering, herunder forarbejdning og markedsfłring skovbrugsprodukter, og at nedbringe omkostningerne og forbedre forsłg p(cid:229) produktkvaliteten, łge v(cid:230)rditilv(cid:230)ksten i landbruget og bevare brugene (prim(cid:230)rt ved at sikre, at de kan overtages af yngre landm(cid:230)nd) og hele landbomiljłet (herunder ogs(cid:229) landbrugsmiljłforanstaltninger). landbrugs- af (cid:151) Forbedring af konkurrenceevnen i landdistrikter ved at głre dem lettere tilg(cid:230)ngelige og fremme en spredning p(cid:229) fłlgende flere besk(cid:230)ftigelses- nye aktiviteter med deraf muligheder. Det omfatter ogs(cid:229) udvikling af turisme og sm(cid:229) virksomheder, hvoraf de fleste fremstiller produkter af n(cid:230)sten enest(cid:229)ende hłj kvalitet. Der ligger andre mulig- heder inden for vedvarende energi, herunder energifremstil- ling fra byaffald i landdistrikter, der ligger n(cid:230)r ved stłrre byomr(cid:229)der. Samtidig tegner landdistrikterene sig stadigv(cid:230)k for ca. fire femtedele af EU’s omr(cid:229)de, og landbruget er den stłrste forbruger af jord i landdistrikterne og fortsat en łkonomisk nłglesektor i mange regioner. (cid:151) Bevaring af miljłet og Europas landbrugsnatur: Miljłbe- skyttelse błr v(cid:230)re en vigtig m(cid:229)ls(cid:230)tning for politikken til fordel for landdistrikterne, herunder bevaring af landskab og naturressourcer, traditionelle landburgsomr(cid:229)der, fremme af landbrugstruisme og renovering af landsbyer. Hertil kommer en voksende erkendelse af, at landbrugssektoren har mange forskellige funktioner. Ud over landbrugets, skov- brugets og sektorens łvrige produktive aktiviteters łkonomiske betydning opfylder den ogs(cid:229) en vigtig social rolle ved at levere kvalitetsprodukter og tilbyde byboere fritidsmuligheder og rekreative faciliteter. Den er ogs(cid:229) en vigtig faktor for bevarelsen af det naturlige miljł og kulturarven. Landdistrikter er af den allerstłrste betydning for udviklingen af EU’s regioner. De almindelige udviklingsstrategier for landdistrikterne er ikke tilstr(cid:230)kkelige til at klare alle de problemer, der głr sig ikke i betragtning af g(cid:230)ldende for landdistrikterne, specielt deres lokale format. Det nye EU-initiativ til fordel for land- distrikter (cid:229)bner mulighed for supplerende foranstaltninger ved siden af de almindelige programmer gennem stłtte til projekter, der udarbejdes og gennemfłres af partnerskaber, som opererer lokalt. Form(cid:229)let er at tilskynde til udvikling af nye udviklings- C 267/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 9. 1999 modeller for landdistrikterne, som derefter formidles bredere via forskellige net, og at fremme samarbejde mellem lokale aktłrer i forskellige regioner og medlemslande. Nye landbrugsaktiviteter i Norditalien I Val Bormida i Norditalien blev der fundet nyskabende lłsninger p(cid:229), hvordan man kunne sikre nye indt(cid:230)gtsmulig- heder til indbyggerne, som oplevede faldende indkomster fra det traditionelle landbrug. Udgangspunktet var udnyt- telse af regionens potentiale som leverandłr af planter til for medicinske form(cid:229)l. Med stłtte fra EU-programmer udvikling af landdistrikter blev der iv(cid:230)rksat to nye projekter for henholdsvis indkłb af udstyr til automatiseret forarbejd- ning og emballering af tłrrede planter og forskning med henblik p(cid:229) indfłrelse af nye sorter og forbedring af kvali- tetskontrollen. I midten af 1990’erne var produktionen af (cid:230)teriske olier oppe p(cid:229) 1 500 kg sammenholdt med 120 kg ca. 10 (cid:229)r tidligere; desuden havde man opn(cid:229)et kvalitetsbetegnelsen »biologisk produkt«, hvilket sidrede en bedre markedsposi- tion og hłjere forrentning. Et andet resultat var, at der var skabt nye afs(cid:230)tningsmuligheder for landbrugsprodukter i regionen og oprettet syv nye job. Samtidig medvirkede projekterne til at bevare det naturlige landskab i et bjergrigt omr(cid:229)de gennem opdyrkning af i alt 100 ha mindre frugtbar jord. Bevaring af landbosamfund i Nordrhein-Westfalen Et af problemerne i landdistrikterne er tendensen til at koncentrere vigtige łkonomiske og sociale tjenesteydelser, samtidig med at adgangen med offentlig transport til stłrre I visse og mindre byer bliver gradvist vanskeligere. medlemslande er der via m(cid:229)l 5b-programmer ydet stłtte til genetablering af basale tjenesteydelser i landdistrikterne. Som et eksempel kan n(cid:230)vnes den lille tyske landsby Otten- hausen i Nordrhein-Westfalen, hvor den lokale bager og landsbyboerne var kłbmand lukkede i 1995, s(cid:229)ledes at afh(cid:230)fngig af forretninger i ganske stor afstand fra landbyen, hvilket indebar s(cid:230)rlige vanskeligheder for bev(cid:230)gelsesh(cid:230)m- mede. Med stłtte fra de lokale indbyggere og med samfi- nansiering fra EUGFL blev der (cid:229)bnet en ny landsbybutik, men p(cid:229) et anderledes grundlag end de tidligere eksisterende faciliteter, idet der nu blev tilbudt flere forskellige tjeneste- ydelser fra samme butik. Den fungerer i dag som leverandłr af fłdevarer og husholdningsprodukter, lokale landbrugs- produkter og bioprodukter og varetager v(cid:230)sentlige tjeneste- ydelser som postkontor, indleveringssted for sko til fors(cid:229)ling og tłj til reparation og rensning og r(cid:229)dgivningstjeneste i miljłspłrgsm(cid:229)l. S(cid:229)ledes sikres basale tjenesteydelser (cid:151) som is(cid:230)r er vigtige for (cid:230)ldre og kvinder med sm(cid:229)błrn (cid:151) lokalt. Det er samtidig med til at fremme lokale landbrugs- produkter, og det hele foreg(cid:229)r i en tidligere staldbygning og har s(cid:229)ledes medfłrt restaurering af en del af landsbyens arkitektoniske arv. Vandbehandling p(cid:229) De Kanariske (cid:216)er Manglen p(cid:229) vand, den hłje pris p(cid:229) vand og den meget uj(cid:230)vne fordeling af vandressourcerne p(cid:229) łerne er en v(cid:230)sentlig hindring for udviklingen p(cid:229) De Kanariske (cid:216)er. Over 80 % af det disponible vand kommer fra kilder i undergrunden. Disse undergrundsreserver er mindsket i de senere (cid:229)r og har (cid:230)ndret balancen mellem vand fra under- grunden og opsamlet regnvand med deraf fłlgende gradvis forłgelse af saltindholdet i vandet. P(cid:229) de łer, der har den laveste nedbłrsm(cid:230)ngde, har det v(cid:230)ret nłdvendigt at fore- tage afsaltning af havvand for at kunne forsyne befolk- ningen. Landbruget forbruger 60 % af det disponible vand. Manglen p(cid:229) vand og vandets d(cid:229)rlige kvalitet samt konkur- rencen fra en ekspanderende turistsektor er to af (cid:229)rsagerne til indskr(cid:230)nkningen af landbrugsaktiviteterne. P(cid:229) łen Tene- rife blev der iv(cid:230)rksat en undersłgelse af de tekniske og łkonomiske muligheder for en mere fuldst(cid:230)ndig rensning af det behandlede vand og dets anvendelsesmuligheder i forskellige omr(cid:229)der. Da undersłgelsen af afsluttet, besluttede myndighederne at investere med finansiel stłtte fra EUGFL i etableringen af et fjernstyret vanddistributionsnet, terti(cid:230)r rensning og filtrering af vandingsvand. Denne investering giver landbrugssektoren adgang til nye vandforsyninger. Det har desuden v(cid:230)ret til gavn for turismen, vedligehol- delsen af grłnne omr(cid:229)der og befolkningens livskvalitet generelt. C. Synergivirkninger mellem byomr(cid:229)der og landdistrikter. afbalanceret udvikling Hvis EU skal have de bedst mulige udviklingsbetingelser, m(cid:229) byer og landdistrikter supplere hinanden. I alle de regioner, der f(cid:229)r stłtte fra strukturfondene, skal der tilskyndes til at skabe synergivirkninger, som kan fremme en multicentreret og dermed mere afbalanceret lokal og regional udvikling i EU. Landbrugsdistrikterne skal have adgang til de specialiserede tjenesteydelser, som kun bycentre kan tilbyde. Bydoerne skal have de nłdvendige fłdevareforsyninger og adgang til de natur-, turist- og fritidsfaciliteter, som landdistrikterne kan tilbyde. Strukturfondenes bidrag til integreret lokal og regional udvik- ling skal bakkes op af stłtte til etablering af net mellem bycentre og bedre forbindelser mellem byer og landdistrikter, s(cid:229) man undg(cid:229)r overlapninger omkring opfyldelse af de samme m(cid:229)ls(cid:230)tninger og samtidig fremmer en model for arealanven- delsen, som er mere effektiv og i hłjere grad respekterer en b(cid:230)redygtig udvkling. Udvikling af bycentrenes rolle, og det g(cid:230)lder is(cid:230)r de mellemstore byer, er s(cid:230)rligt vigtig i tyndt befol- kede omr(cid:229)der. De er de eneste centre for tjenesteydelser, som er łkonomisk levedygtige i et stłrre omr(cid:229)de. Det kan ogs(cid:229) v(cid:230)re nłdvendigt at sikre samordning med nationale programmer de steder, hvor regioner kun er delvist omfattet af strukturfond- sprogrammer. Den geografiske stłrrelse af de regioner, der er omfattet af m(cid:229)l 1, udgłr en hensigtsm(cid:230)ssig ramme for en overordnet strategi, inden for hvilken byomr(cid:229)der og landdistrikter kan supplere hinanden. Denne strategi błr ogs(cid:229) anvendes i m(cid:229)l 2-omr(cid:229)der, hvor det vil v(cid:230)re en fordel at operere med et samlet program- meringsdokument for det nye m(cid:229)l 2. Form(cid:229)let skal v(cid:230)re at udarbejde tilstr(cid:230)ber balance mellem land- distrikter og byomr(cid:229)der p(cid:229) regionalt plan. strategier, der 22. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 267/21 Med indarbejdelse i strukturfondenes programmeringsdoku- integrerede strategier for udvikling af byomr(cid:229)der menter af og landdistrikter regionale programmer. S(cid:229)danne programmer, der tager hensyn til de specifikke forhold i forskellige egne af Øn og samme region, błr i stedet danne grundlag for globale og integrerede regionale strategier. tjerner man ikke behovet for De błr tage sigte p(cid:229) at skabe omr(cid:229)der med dynamisk inte- gration i international m(cid:229)lestok, prim(cid:230)rt gennem hłjeffektiv transnational, national og regional infrastruktur. EU-initiativet Interreg III błr medvirke til denne proces ved at yde stłtte til et transeurop(cid:230)iske og is(cid:230)r gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde for at opn(cid:229) en afbalanceret udvikling inden for hele EU. F(cid:216)LSOMME OMR¯DER OG KYSTOMR¯DER er det vigtigt, kystomr(cid:229)der, I de tilf(cid:230)lde, hvor strukturprogrammer omfatter fłlsomme omr(cid:229)der og i sammenh(cid:230)ng med andre sektorprogrammer sikrer en b(cid:230)re- dygtig udvikling af s(cid:229)danne omr(cid:229)der. Inden for rammerne af en regional łkonomisk strategi kan strukturfondene stłtte aktioner, der er nłdvendige for at beskytte disse omr(cid:229)der, herunder finansiering af adgangsinfrastruktur og fremme af »naturturisme«. de at De vigtigste opgaver i relation til kystforvaltning błr v(cid:230)re fłlgende: nedbringelse af forurening og genopretning af łdelagte omr(cid:229)der, kontrol med kystlinjer, udgravninger og andre aktiviteter, der (cid:230)ndrer vandb(cid:230)kkener og havbund, samt bevaring af naturlige habitater. D. Specifikke foranstaltninger for omr(cid:229)der, der er afh(cid:230)n- gige af fiskeri Strukturpolitikken i fiskerisektoren (herunder akvakultur og forarbejdning og markedsfłring af produkterne) er et afgłrende element i den f(cid:230)lles fiskeripolitik. Den har til form(cid:229)l at styre og accelerere omstruktureringen i sektoren gennem rationalisering og modernisering af produktionsmidlerne og andre foranstalt- ninger med varige virkninger. Med hesyn til fiskerfl(cid:229)derne skal programmerne tage sigte p(cid:229) fłlgende m(cid:229)ls(cid:230)tninger: (cid:151) De fler(cid:229)rige udviklingsprogrammer fiskerfl(cid:229)derne (FUP IV frem til 2001 og derefter FUP V) udgłr fortsat referencegrundlaget fiskerikapaciteten. for tilpasningen af Derfor m(cid:229) implementeringen af disse programmer betragtes det vigtigste (herunder ogs(cid:229) det fremtidige FUP V). for (cid:151) Det er vigtigt at undg(cid:229), at programmerne f(cid:229)r ułnskede tilstr(cid:230)kkeligt virkninger. Hvis omfang, kan fartłjernes gennemsnitsalder blive for hłj: fl(cid:229)den ikke fornyes i p(cid:229) den anden side vil den tekniske udvikling kunne mere end opveje kapacitetsindskr(cid:230)nkningerne og s(cid:229)ledes resul- tere i en forv(cid:230)rring af ubalancen mellem fiskeriindsatsen og ressourcerne. (cid:151) P(cid:229) det tekniske plan skal brugen af mere selektive fangstred- skaber og -metoder prioriteres hłjest for at forbedre kvali- teten af den fisk, der fanges og opbevares om bord, og forbedre arbejdsvilk(cid:229)r og sikkerhed. I den łvrige del af den produktive sektor (akvakultur og forar- bejdning af produkter) er det langt vigtigere at gennemfłre kollektive foranstaltninger til gavn for sektoren som helhed end at investere i virksomheder. Bek(cid:230)mpelse af miljłpro- blemer, forbedring af produktkvalitet og h(cid:229)ndtering af over- skudsfangster eller underudnyttede fiskearter er ogs(cid:229) vigtige opgaver. Strukturpolitikken i fiskerisektoren indg(cid:229)r samtidig som led i samhłrighedspolitikken: p(cid:229) den ene side er EU-stłtten til sektoren prim(cid:230)rt koncentreret i de regioner, der er berettigede til stłtte fra strukturfondene, og p(cid:229) den anden side tager den sigte p(cid:229) at lłse kystomr(cid:229)ders samfundsłkonomiske vanskelig- heder i forbindelse med omstruktureringen i sektoren ved at skabe nye job og sprede aktiviteterne p(cid:229) de mest lovende omr(cid:229)der med kombineret stłtte fra forskellige strukturfonde. Det er derfor meget vigtigt at sikre synergi mellem de forskel- lige strukturfonde for at garantere, at de tilsammen kommer til at virke effektivt. Projekter til stłtte for fiskerisektoren Produktforarbejdning (Belgien) I Antwerpen blev godt en halv snes fiskeforarbejdningsvirk- somheder, som var beliggende i nedslidte bygninger midt i byen, reorganiseret indu- striomr(cid:229)de t(cid:230)t p(cid:229) transportfaciliteter. Siden er oms(cid:230)tningen i de nye virksomheder łget ganske betrateligt. fire nye virksomheder i et til Akvakultur (Storbritannien) West Coast Aquaculture Ltd i Argyll (Skotland) fik stłtte til at bygge og udstyre et nyt og helt moderne vandrecirkula- tionssystem til opdr(cid:230)t af pighvaryngel og sprede aktivite- terne for at undg(cid:229) alt for stor afh(cid:230)ngighed af opdr(cid:230)ttet atlanterhavslaks. Virksomheden forventer at kunne produ- cere ca. 450 tons pighvar om (cid:229)ret ved udgangen af (cid:229)r 2000. Kollektiv udnyttelse af kystlinjen (Spanien) I Galicien har en lang r(cid:230)kke projekter med sigte p(cid:229) kollektiv udnyttelse af kystlinjen til kystfiskeri resulteret i bedre bevaring af den lokale ressource (muslinger) og kvali- tetskontrol med fiskeriprodukter