title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1739/99 af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen. Direktiv 96/0009/EF.

eurovoc_concepts:
EC Directive
Italy
appeal to the Court (EU)
data protection
database
intellectual property
national implementing measure

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/87 Specielt hvad ang(cid:229)r omlastestationen i Vilaboa, s(cid:229) har denne lige fra begyndelsen figureret blandt de ni stationer, der var med i det projekt, der blev forelagt Kommissionen til medfinansiering, og hvis placering var fastlagt af de for projektet ansvarlige myndigheder. Kommissionen godkendte projektet efter som led i sagsbehandlingen at have vurderet det samlede projekts omkostninger og sociołkonomiske fordele samt dets forligelighed med de łvrige EF-politikker, herunder miljłpolitikken. For s(cid:229) vidt alle de betingelser, der fłlger af R(cid:229)dets forordning (EF) 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhłrighedsfonden (1), opfyldes, er Kommissionen ikke af den opfattelse, at Sogama-projektet eller opfłrelsen af omlastestationen Vilaboa błr standses. (1) EFT L 130 af 25. 5. 1994. (2000/C 170 E/099) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1739/99 af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Direktiv 96/0009/EF Kan Kommissionen oplyse, om og i hvilket omfang Italien har gennemfłrt direktiv 96/0009/EF (1) af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser? Kan den desuden specificere, hvilke lande der endnu ikke har vedtaget nationale foranstaltninger til gennemfłrelse af ovenn(cid:230)vnte direktiv? (1) EFT L 77 af 27. 3. 1996, s. 20. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (12. november 1999) Italien har gennemfłrt Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/0009/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser (1) ved »decreto legge« nr. 169 af 6. maj 1999 (2). Kommissionen er ved at gennemg(cid:229) den p(cid:229)g(cid:230)ldende tekst. Kommissionen har besluttet at indbringe klage for Domstolen om Gr(cid:230)kenlands, Irlands, Luxembourgs og Portugals manglende gennemfłrelse af direktivet inden for de angivne tidsfrister. EFT L 77 af 27. 3. 1996. (1) (2) Gazzetta Ufficiale nr. 138, 15. 6. 1999. (2000/C 170 E/100) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1740/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (30. september 1999) Om: EU-studerendes vanskelige situation i Jugoslavien, p(cid:229) grund af fłlgerne af bombardementerne Et betydeligt antal studerende fra EU-landene, is(cid:230)r Gr(cid:230)kenland, er p(cid:229)begyndt studier i Jugoslavien, inden krigshandlingerne blev indledt. Disse studerende og deres familier st(cid:229)r i dag over for alvorlige problemer p(cid:229) grund af miljłforureningen, manglen p(cid:229) drikkevand, oplłsning af infrastrukturen, d(cid:229)rlige forhold med hensyn til l(cid:230)gebehandling, transportvanskeligheder, mangel p(cid:229) br(cid:230)ndsel samt den voksende kriminalitet p(cid:229) grund af den oplłsning af samfundet, der er sket efter krigen. Det er naturligt, at mange studerende tłver med at vende tilbage og risikerer at m(cid:229)tte afbryde deres studier p(cid:229) halvvejen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1755/99 af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Kommissionen. Personaleudgifter til Hombach og hans kabinet.

eurovoc_concepts:
EU Council committee
Western Balkans
common foreign and security policy
distribution of EU funding
wage cost

formats: html pdf print

text: C 203 E/36 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 til at stille et tilstr(cid:230)kkeligt stort personale til r(cid:229)dighed for at sikre kontrollen ved de ydre gr(cid:230)nser; de berłrte medlemsstater yder hinanden gensidig bistand og opretholder et sn(cid:230)vert og fast samarbejde med henblik p(cid:229) at sikre en effektiv kontrol. Kommissionen kan ikke p(cid:229) baggrund af det (cid:230)rede medlems oplysninger tage stilling til, om Italien ikke opfylder de ovenfor n(cid:230)vnte forpligtelser, som landet har tiltr(cid:229)dt som led i Schengen-aftalen, der er integreret i Unionen. (2000/C 203 E/044) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1743/99 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: H(cid:229)ndh(cid:230)velse af CITES-forordningen (begge p(cid:229) CITES(cid:146) Den 2. juni 1999 blev en sending med 35 łrkenr(cid:230)ve (Vulpes zerda) og 10 jomfrutraner (Anthropoides virgo) flłjet med Lufthansa Cargo fra Sudan til Frankfurt og derfra til Johannesburg. Ved ankomsten til Johannesburg var tre r(cid:230)ve dłde, Øn var dłende, og de łvrige var nłdlidende. P(cid:229) grund af dyrenes tilstand og mangel p(cid:229) behłrige dyrel(cid:230)geattester blev de resterende 31 r(cid:230)ve sendt tilbage til Sudan, igen via Frankfurt. Man kunne have undg(cid:229)et, at r(cid:230)vene led s(cid:229) meget, hvis de havde v(cid:230)ret igennem de obligatoriske veterin(cid:230)rundersłgelser i Frankfurt lufthavn. liste II) Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget for at sikre sig, at CITES-forordningens krav bliver h(cid:229)ndh(cid:230)vet i lufthavne i EU, is(cid:230)r i Frankfurt, hvortil mange millioner dyr hvert (cid:229)r er p(cid:229) transit? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (12. november 1999) Kommissionen beklager, at bestemmelserne i artikel 9, stk. 5, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (1) tilsyneladende ikke er blevet overholdt i den sag, det (cid:230)rede medlem omtaler. Kommissionen agter at henlede h(cid:229)ndh(cid:230)vel- sesgruppens (jf. artikel 14) opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) denne h(cid:230)ndelse samt anmode den om at se n(cid:230)rmere p(cid:229) kontrollen med transport af enheder af levende dyr i henhold til Den Internationale Luftfartsorganisations (IATA(cid:146)s) bestemmelser herom samt p(cid:229) nłdvendigheden af at lufthavne og andre importsteder for transit- eller omladningsforsendelser i F(cid:230)llesskabet. foretage kontrol i (1) EFT L 61 af 3. 3. 1997, s. 1. (2000/C 203 E/045) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1755/99 af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Kommissionen Om: Personaleudgifter til Hombach og hans kabinet (1. oktober 1999) Den 10. juni 1999 udn(cid:230)vnte EU-udenrigsministrene Bodo Hombach til koordinator for Stabilitetspagten for Sydłsteuropa. Dette giver anledning til at stille fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Hvilke personer er Hombachs stab sammensat af, og hvilke medlemsstater er de udsendt fra? 2. Hvor hłje er personaleomkostningerne for udsendelsen af Hombach og hans stab? 3. Hvor stor en andel af personaleomkostningerne for udsendelsen af Hombach og hans stab skal d(cid:230)kkes fra EU-budgettet? 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/37 4. Hvor hłje er de udgifter til d(cid:230)kning af personaleomkostningerne, som de enkelte medlemsstater skal betale for udsendelsen? 5. Har Forbundsrepublikken Tyskland givet de łvrige medlemsstater sikkerhed for, at de vil stille hovedparten af personalet til r(cid:229)dighed samt b(cid:230)re stłrstedelen af personaleomkostningerne? 6. Har enkelte medlemsstater erkl(cid:230)ret, at de ikke vil bidrage til d(cid:230)kning af omkostningerne for udsendelsen af dette personale? 7. Hvordan skal udsendelsen af dette personale finansieres i de kommende (cid:229)r? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (9. november 1999) 1. Staben til den s(cid:230)rlige koordinator for stabilitetspakten er endnu ikke fuldst(cid:230)ndig sammensat. Denne omfatter for łjeblikket 20 personer: tre vice-special-koordinatorer (Nederlandene, Finland, De Forenede Stater); en kabinetschef (Tyskland); en vice-kabinetschef og talsmand (Det Forenede Kongerige); en r(cid:229)dgiver (Italien); en personlig assistent (Tyskland), en revisor (Det Forenede Kongerige (cid:129) forelłbig); en ekspert (formandskab: Finland (cid:129) indtil 31. december 1999); 8 eksperter (Danmark, Tyskland, Frankrig, (cid:216)strig, Sverige, Schweiz, Slovenien, De Forenede Stater); en sekret(cid:230)r (Nederlandene/Kommissionen); 1 ekspert for regionale anliggender (Makedonien, bosat i Berlin, stillet gratis til r(cid:229)dighed). Ni andre stabsmedlemmer, herunder en ekspert for finansielle anliggender, en ekspert og syv sekret(cid:230)rer, der endnu ikke er udpeget. 2. , 3. og 4. De samlede personaleomkostninger for udsendelsen af Hombach og hans stab over f(cid:230)llesskabsbudgettet udgłr 168 419 EUR for perioden august- december 1999 (eksklusive udgifter til tjenesterejser). Dette belłb omfatter ikke lłnninger og s(cid:230)rlige godtgłrelser til de udsendte medarbejdere i form af naturalydelser fra medlemsstaterne. Kommissionen har ingen oplysninger om de samlede udgifter til denne udstationering og er derfor ude af stand til at give et skłn over de samlede personaleomkost- ninger. Nej. Der er ingen s(cid:230)rlige bestemmelser om antallet af eller om procentsatsen for det personale, der 5. skal aflłnnes af Tyskland eller en anden stat. Nej. Ingen af medlemsstaterne har udelukket muligheden for at udsende personale til staben samt 6. b(cid:230)re de dertil hłrende omkostninger. 7. I den p(cid:229)g(cid:230)ldende f(cid:230)lles aktion (1999/523/FUSP, artikel 1, stk. 3) fasts(cid:230)ttes det, at »EU stiller de nłdvendige personalem(cid:230)ssige og logistiske midler til r(cid:229)dighed for den s(cid:230)rlige udsending og yder hermed et v(cid:230)sentligt bidrag til hans hverv ogs(cid:229) som s(cid:230)rlig koordinator. Den Europ(cid:230)iske Union forventer, at de andre deltagere i stabilitetspagten ogs(cid:229) yder et vist bidrag til dens gennemfłrelse«. F(cid:230)llesskabets bidrag til den fremtidige finansiering af stabilitetspagten błr fasts(cid:230)ttes dels efter behov og dels efter de łvrige deltageres villighed til at yde et s(cid:229)dant bidrag. (2000/C 203 E/046) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1756/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til R(cid:229)det (1. oktober 1999) Om: Endnu et mord p(cid:229) en gr(cid:230)sk-cypriot i det besatte omr(cid:229)de Det nye, afskyelige mord p(cid:229) Stellios Harpas, en gr(cid:230)sk-cypriot, der boede i det besatte omr(cid:229)de p(cid:229) Cypern, beg(cid:229)et af tyrkiske tilflyttere, har vakt alvorlig bekymring og skabt en stemning af panik blandt de gr(cid:230)sk- cypriotiske indbyggere i »enklaverne«. Under henvisning til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 10. 4. 1997 (B4-0286/97) (1) p(cid:229) ny »kraftigt fordłmmer det ulovlige bes(cid:230)ttelsesstyres alvorlige og vedvarende kr(cid:230)nkelser af den p(cid:229)g(cid:230)ldende befolk- ningsgruppes menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder samt dets uforsonlige holdning« og »efterlyser et langt stłrre engagement hos FN samt Den Europ(cid:230)iske Unions institutioner, herunder is(cid:230)r R(cid:229)det og Kommissionen, med henblik p(cid:229) udformning og iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af s(cid:229)danne foranstaltninger, der skłnnes nłdvendige, herunder humanit(cid:230)re foranstaltninger, og som kan forbedre levevilk(cid:229)rene for befolk- ningsgruppen i enklaverne«, bedes R(cid:229)det besvare fłlgende:


title: PREGUNTA ESCRITA E-1755/99 de Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) a la Comisión. Costes de personal para el Sr. Hombach y su equipo.

text: C 203 E/36 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 vigilancia de las fronteras exteriores; por œltimo, los Estados miembros implicados deben prestarse mutua asistencia y garantizar una cooperaci(cid:243)n estrecha y permanente con vistas a una eficaz ejecuci(cid:243)n de los controles y vigilancias. Habida cuenta de los datos referidos por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n no puede llegar a la conclusi(cid:243)n de que Italia incumple los citados compromisos, suscritos por ella en el marco del acervo de Schengen integrado en el marco de la Uni(cid:243)n. (2000/C 203 E/044) PREGUNTA ESCRITA E-1743/99 de Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (1 de octubre de 1999) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del Reglamento CITES El 2 de junio de 1999, un env(cid:237)o de 35 zorros del desierto (Vulpes zerda) y 10 grullas damisela (Grus virgo), especies que figuran en el ApØndice II de CITES, sali(cid:243) del SudÆn por cargo de Lufthansa con destino a Francfort y Johannesburg. A la llegada a esta ciudad, tres de los zorros hab(cid:237)an muerto, uno estaba muriendo y los demÆs se encontraban en pØsimas condiciones. Dadas las condiciones de los animales y la ausencia de certificados sanitarios, los 31 zorros restantes fueron enviados de vuelta al SudÆn, de nuevo v(cid:237)a Francfort. Se hubieran podido evitar sufrimientos a estos animales si en el aeropuerto de Francfort se hubieran llevado a cabo los controles veterinarios obligatorios. ¿Puede decir la Comisi(cid:243)n quØ medidas ha tomado para que en los aeropuertos de la Uni(cid:243)n Europea, y en particular en el de Francfort por el que cada aæo transitan varios millones de animales, se apliquen las disposiciones del Reglamento CITES? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (12 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n lamenta que, en el caso mencionado por Su Seæor(cid:237)a, al parecer no se hayan cumplido las disposiciones del apartado 5 del art(cid:237)culo 9 del Reglamento (CE) no 338/97 del Consejo, de 9 de diciembre de 1996, relativo a la protecci(cid:243)n de especies de la fauna y flora silvestres mediante el control de su comercio (1). La Comisi(cid:243)n tiene previsto recabar la atenci(cid:243)n del grupo garante de la aplicaci(cid:243)n del Reglamento, creado en virtud de su art(cid:237)culo 14, sobre este incidente en concreto y sobre el control del traslado de espec(cid:237)menes vivos en virtud de las normas correspondientes de la Asociaci(cid:243)n de Transporte AØreo Internacional (IATA), as(cid:237) como sobre la necesidad de proceder a los controles oportunos en los aeropuertos y otros lugares de importaci(cid:243)n utilizados para el trÆnsito o el transbordo dentro de la Comunidad. (1) DO L 61 de 3. 3. 1997, p. 1. (2000/C 203 E/045) PREGUNTA ESCRITA E-1755/99 de Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (1 de octubre de 1999) Asunto: Costes de personal para el Sr. Hombach y su equipo El 10 de junio de 1999, los ministros de Asuntos Exteriores de la UE nombraron al Sr. Bodo Hombach coordinador del Pacto de estabilidad para la Europa Sudoriental. En ese contexto, se plantean las siguientes preguntas: 1. 2. 3. ¿QuØ personas forman parte del equipo del Sr. Hombach y por quØ Estados miembros han sido delegadas? ¿CuÆles son los costes de personal que resultan de la intervenci(cid:243)n del Sr. Hombach y su equipo? ¿QuØ porcentaje de los costes de personal resultantes de la intervenci(cid:243)n del Sr. Hombach y su equipo procede del presupuesto de la UE? 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/37 4. 5. 6. ¿CuÆles son los costes de personal que los Estados miembros deben aportar respectivamente para cubrir esta intervenci(cid:243)n? ¿Ha prometido la Repœblica Federal de Alemania a los otros Estados miembros que proporcionarÆ la mayor parte del personal as(cid:237) como que correrÆ con la mayor parte de los costes de personal? ¿Han declarado algunos Estados miembros que no participarÆn en los costes de personal resultantes de esta intervenci(cid:243)n? 7. ¿C(cid:243)mo se financiarÆ esta intervenci(cid:243)n durante los pr(cid:243)ximos aæos? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de noviembre de 1999) 1. S(cid:243)lo se ha constituido parcialmente el equipo del coordinador del Pacto de estabilidad. Al d(cid:237)a de hoy, 20 miembros han asumido sus funciones: tres coordinadores especiales adjuntos (1 Pa(cid:237)ses Bajos, 1 Finlandia, 1 Estados Unidos); un jefe de gabinete (Alemania); un jefe de gabinete adjunto y portavoz (Reino Unido); un consejero (Italia); un asistente personal (Alemania), un contable (Reino Unido, provisional); un experto (presidencia: Finlandia, hasta el 31 de diciembre de 1999); 8 expertos (Dinamarca, Alemania, Francia, Austria, Suecia, Suiza, Eslovenia, Estados Unidos); 1 secretaria (Pa(cid:237)ses Bajos/Comisi(cid:243)n); 1 experto en asuntos regionales (Macedonia, residente en Berl(cid:237)n, asignado con financiaci(cid:243)n plena del puesto). EstÆn pendientes de designaci(cid:243)n otros a nueve miembros del equipo: un experto en asuntos financieros, un experto y siete secretarias. 2. , 3. y 4. Los costes totales de personal de la misi(cid:243)n del Sr. Hombach y de su equipo con cargo al presupuesto comunitario durante el per(cid:237)odo agosto-diciembre 1999 ascienden a 168 419 € (no se incluyen los costes de misi(cid:243)n). Esta cantidad no incluye los sueldos y los costes conexos de los miembros del equipo asignados en comisi(cid:243)n de servicio, como contribuci(cid:243)n en especie, por los Estados miembros. La Comisi(cid:243)n no estÆ informada del coste financiero total de las citadas comisiones de servicio y no puede, en consecuencia, ofrecer un cÆlculo de los costes totales de personal. No. No hay ninguna disposici(cid:243)n espec(cid:237)fica sobre el nœmero o porcentaje de miembros del equipo 5. que deberÆ aportar Alemania o cualquier otro Estado. Ningœn Estado miembro ha excluido la posibilidad de asignar personal en comisi(cid:243)n de servicios al 6. equipo y, por lo tanto, de asumir el sueldo respectivo y los costes conexos. La Acci(cid:243)n comœn pertinente (1999/523/PESC, art(cid:237)culo 1, apartado 3) establece que «la Uni(cid:243)n 7. Europea, al proporcionar a su Representante especial los recursos humanos y log(cid:237)sticos necesarios, contribuirÆ de forma sustancial al desempeæo de sus funciones, tambiØn en su calidad de Coordinador especial. La Uni(cid:243)n Europea espera que los demÆs participantes en el Pacto de estabilidad contribuyan en su justa medida al funcionamiento del Pacto». La contribuci(cid:243)n comunitaria a la financiaci(cid:243)n futura de la estructura del Pacto de estabilidad deberÆ determinarse en funci(cid:243)n tanto de las exigencias del Pacto como de la voluntad de los demÆs participantes de hacer una contribuci(cid:243)n equitativa. (2000/C 203 E/046) PREGUNTA ESCRITA E-1756/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) al Consejo (1 de octubre de 1999) Asunto: Nuevo asesinato de un ciudadano grecochipriota en los territorios ocupados El nuevo y odioso asesinato de Stelios Jarpas, ciudadano grecochipriota que viv(cid:237)a en los «territorios ocupados» de Chipre, a manos de colonos turcos, ha causado una gran preocupaci(cid:243)n y un sentimiento de pÆnico entre la comunidad grecochipriota «enclavada». Considerando que en su resoluci(cid:243)n de 10 de abril de 1997 (B4-0286/97) (1), el Parlamento Europeo condena de nuevo y con gran firmeza las graves y persistentes violaciones de los derechos humanos y de las libertades fundamentales de que son v(cid:237)ctimas los «enclavados», perpetradas por el rØgimen ilegal de ocupaci(cid:243)n, as(cid:237) como la intransigencia de este œltimo, y exhorta a una mayor sensibilizaci(cid:243)n de las Naciones Unidas, de los (cid:243)rganos de la Uni(cid:243)n Europea, y sobre todo el Consejo y la Comisi(cid:243)n, con el fin de elaborar y realizar toda acci(cid:243)n que estimen necesaria, incluso en el plano humanitario, para mejorar las condiciones de vida de los «enclavados»,


title: PREGUNTA ESCRITA E-1745/99 de Isidoro Sánchez García (ELDR) al Consejo. Inmigración. Regiones ultraperiféricas.

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU migration policy
Schengen Agreement
action programme
illegal migration
peripheral region
repatriation grant
right of asylum

text: C 170 E/90 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 Por otra parte los propios Tratados fundamentales de la Uni(cid:243)n Europea recogen principios como la libertad, el derecho y el respeto a cualquier opci(cid:243)n religiosa, pol(cid:237)tica o sexual, as(cid:237) como la no discriminaci(cid:243)n por ninguna de estas razones. En este sentido, el nuevo art(cid:237)culo 13 del Tratado de Amsterdam establece la posibilidad de la adopci(cid:243)n, por el Consejo y a propuesta de la Comisi(cid:243)n, de acciones adecuadas para la lucha contra la discriminaci(cid:243)n por motivos de orientaci(cid:243)n sexual (entre otros). Por lo tanto, este tipo de acontecimientos deplorables, requiere una respuesta clara y severa por parte de las instituciones de la Uni(cid:243)n y mÆs concretamente por parte de la Comisi(cid:243)n Europea, verdadera guardiana de los Tratados. A la vista de lo anteriormente expuesto: 1. 2. ¿Podr(cid:237)a facilitarnos la Comisi(cid:243)n datos sobre el nœmero de agresiones, desde 1995 hasta la fecha, contra gays, lesbianas y transexuales en el territorio de la Uni(cid:243)n Europea, y en cada uno de los Estados miembros? ¿QuØ serie de iniciativas tiene previsto adoptar la Comisi(cid:243)n para prevenir y evitar este tipo de agresiones? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) 1. La Comisi(cid:243)n no dispone de la informaci(cid:243)n requerida. Con respecto a la no discriminaci(cid:243)n por motivos de orientaci(cid:243)n sexual, la Comisi(cid:243)n cofinanci(cid:243) en 1998 un informe de la Asociaci(cid:243)n Internacional de Lesbianas y Gays (ILGA) titulado «Igualdad para lesbianas y gays». Este informe proporciona una visi(cid:243)n general de la situaci(cid:243)n social y jur(cid:237)dica de lesbianas y gays en los 15 Estados miembros. La Comisi(cid:243)n procede a enviar copias del mismo directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a del Parlamento. El art(cid:237)culo 13 del Tratado CE (antiguo art(cid:237)culo 6a), autoriza al Consejo, a propuesta de la Comisi(cid:243)n, a 2. adoptar las acciones adecuadas para la lucha contra la discriminaci(cid:243)n por motivos de orientaci(cid:243)n sexual (entre otros). Tras amplias consultas, la Comisi(cid:243)n tiene la intenci(cid:243)n de proponer a corto plazo un paquete de medidas antidiscriminatorias basÆndose en el art(cid:237)culo 13, que incluirÆ tanto actos legislativos como un programa de acci(cid:243)n. (2000/C 170 E/104) PREGUNTA ESCRITA E-1745/99 de Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) al Consejo (1 de octubre de 1999) Asunto: Inmigraci(cid:243)n. Regiones ultraperifØricas A pesar de la buena voluntad expresada por el Consejo en los œltimos aæos, en el sentido de llevar a cabo una pol(cid:237)tica razonable en materia de migraci(cid:243)n y asilo, se estÆ produciendo una inmigraci(cid:243)n ilegal que elige como punto de entrada al territorio de la Uni(cid:243)n Europea algunas regiones ultraperifØricas pr(cid:243)ximas al continente africano, como sucede con las Islas Canarias. ¿C(cid:243)mo piensa el Consejo concretar la estrategia comunitaria para controlar este tipo de inmigraci(cid:243)n y, en su caso, quØ programa operativo tiene previsto ejecutar en esta singular regi(cid:243)n fronteriza? Respuesta (7 de diciembre de 1999) 1. La cuesti(cid:243)n planteada por su Seæor(cid:237)a estÆ en relaci(cid:243)n con medidas del Consejo por lo que respecta, por una parte, a los controles de las fronteras aØreas y mar(cid:237)timas efectuados por los Estados miembros y, por otra parte, a las causas fundamentales del Øxodo y la migraci(cid:243)n de algunos pa(cid:237)ses africanos. 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/91 Especialmente en el marco de Schengen se han elaborado medidas para intensificar la eficacia de los 2. controles de las fronteras aØreas y mar(cid:237)timas efectuados por los Estados miembros. En la actualidad, tras la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam, dichas medidas forman parte del acervo de la Uni(cid:243)n Europea, Aunque corresponde a los Estados miembros su aplicaci(cid:243)n, los (cid:243)rganos competentes del Consejo controlan su eficacia. Por ejemplo, se han adoptado medidas prÆcticas para prevenir la inmigraci(cid:243)n ilegal por v(cid:237)a aØrea y mar(cid:237)tima, en cooperaci(cid:243)n con un grupo seleccionado de pa(cid:237)ses africanos, sobre la base de la Decisi(cid:243)n del ComitØ Ejecutivo de Schengen, de 18 de diciembre de 1998, sobre empleo coordinado de consejeros en materia de documentos. Junto con el acervo Schengen, tambiØn se han elaborado medidas prÆcticas de este tipo, en nombre 3. de la UE en su conjunto, sobre la base del acervo ya existente de la Uni(cid:243)n Europea, en concreto la Posici(cid:243)n comœn de 25 de octubre de 1996, relativa a las misiones de asistencia y de informaci(cid:243)n efectuadas con anterioridad al cruce de la frontera (DO L 281 de 31. 10. 1996). No obstante, por el momento ningœn pa(cid:237)s africano participa de estas medidas, cuya coordinaci(cid:243)n la efectuarÆn los (cid:243)rganos competentes del Consejo. 4. Por lo que respecta a las causas fundamentales del Øxodo o la migraci(cid:243)n de algunos pa(cid:237)ses africanos, cabe seæalar el Plan de acci(cid:243)n para Marruecos, aprobado por el Consejo el 11 de octubre de 1999. Este Plan de acci(cid:243)n forma parte de un grupo de cinco Planes de acci(cid:243)n, en cada uno de los cuales se elabora un planteamiento coherente y global orientado a la situaci(cid:243)n de un pa(cid:237)s importante de origen o trÆnsito de solicitantes de asilo o de migrantes. El Plan de acci(cid:243)n presenta para cada uno de los pa(cid:237)ses seleccionados una combinaci(cid:243)n equilibrada y coherente de las diferentes posibilidades que la Uni(cid:243)n Europea tiene por lo que respecta a la Pol(cid:237)tica Exterior, el Desarrollo y la Ayuda humanitaria y econ(cid:243)mica. 5. En el Plan de acci(cid:243)n para Marruecos, este pa(cid:237)s es considerado tanto un pa(cid:237)s de origen como de trÆnsito de los migrantes econ(cid:243)micos hacia los pa(cid:237)ses europeos. Las medidas recomendadas en este Plan de acci(cid:243)n incluyen, en concreto, lo siguiente: reforzar los canales existentes para mejorar la recogida de datos de interØs, difusi(cid:243)n de la informaci(cid:243)n adecuada en materia de migraci(cid:243)n, planes de lucha contra el trÆfico il(cid:237)cito, fomento de medidas para ejecutar acuerdos de readmisi(cid:243)n. Fomento de la inversi(cid:243)n directa extranjera, formaci(cid:243)n profesional y trabajo por cuenta propia y empresas a pequeæa escala. Facilitaci(cid:243)n del retorno voluntario y la reintegraci(cid:243)n, integraci(cid:243)n social de los marroqu(cid:237)es que residen legalmente en pa(cid:237)ses de la UE. 6. El Consejo Europeo de Tampere, celebrado el 15 y 16 de octubre de 1999, consider(cid:243) que los primeros planes de acci(cid:243)n, aprobados por el Consejo, constitu(cid:237)an una œtil contribuci(cid:243)n, e inst(cid:243) al Consejo y a la Comisi(cid:243)n a informar sobre su aplicaci(cid:243)n en el pr(cid:243)ximo Consejo Europeo de Diciembre de 2000. (2000/C 170 E/105) PREGUNTA ESCRITA E-1746/99 de Winfried Menrad (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (1 de octubre de 1999) Asunto: Distorsiones de la competencia debidas a las ayudas comunitarias a empresas en Italia Diferentes empresas de la circunscripci(cid:243)n administrativa de Tauber (Baden-Wurttemberg) y la CÆmara de Industria y Comercio de Heilbronn me han presentado quejas de que la Comisi(cid:243)n Europea concede ayudas a la Regi(cid:243)n de Umbria, en el marco de las ayudas a la participaci(cid:243)n en ferias de muestras («Promotion- Action»), que las autoridades locales, nacionales o regionales, utilizan para la cofinanciaci(cid:243)n. Esta cofinanciaci(cid:243)n tiene lugar en el marco de un programa operativo presentado a la Comisi(cid:243)n por la Regi(cid:243)n y ejecutado por la Direcci(cid:243)n General XVI (o a travØs de la DG V). Con estas sumas se financian en el marco de la feria de muestras de instrumentos musicales «Perugia Classico», en la ciudad de Perugia, no s(cid:243)lo los costes de los pabellones de la feria de muestras sino tambiØn los gastos de viaje y de estancia de visitantes a la feria (entre otras cosas, los gastos de vuelo y hotel, la manutenci(cid:243)n y el programa tur(cid:237)stico adicional). 1. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si estas informaciones se ajustan a la realidad? 2. En caso afirmativo, ¿no considera la Comisi(cid:243)n que las empresas citadas se benefician de una ventaja de competencia indebida, por ejemplo, con respecto a empresas alemanas?


title: QUESTION ÉCRITE E-1744/99 posée par Carmen Cerdeira Morterero (PSE) à la Commission. Agressions visant les homosexuels.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of sexual orientation

text: 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/89 Il est Øvident qu(cid:146)une Øventuelle action injustifiable sur les entreprises d(cid:146)un (cid:201)tat membre sera traitØe selon les procØdures prØvues au sein des institutions de la CommunautØ. Les relations entre la CommunautØ et ses (cid:201)tats membres avec le Chili sont gerØes par l(cid:146)accord cadre de coopØration. L(cid:146)article 33, paragraphe 2 de cet accord prØvoit, en effet, que le conseil conjoint, composØ des membres du Conseil et de membres de la Commission et des reprØsentants du Chili, examine les problŁmes importants ainsi que toutes les autres questions bilatØrales ou internationales d(cid:146)intØrŒt commun, en vue d(cid:146)atteindre les objectifs de cet accord. L(cid:146)objectif de l(cid:146)accord est le renforcement des relations existant entre la CommunautØ et le Chili et la Commission fera tout le possible pour prØserver et amØliorer le niveau et la qualitØ de ces relations. (2000/C 170 E/102) QUESTION (cid:201)CRITE E-1742/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (1er octobre 1999) Objet: Construction d(cid:146)une centrale nuclØaire dans la rØgion, (cid:224) forte sismicitØ, d(cid:146)Akuyu, en Turquie Venant aprŁs le tremblement de terre qui s(cid:146)est produit l(cid:146)annØe derniŁre (cid:224) Adana (de magnitude 6 sur l(cid:146)Øchelle de Richter), le rØcent sØisme de magnitude 7,4 sur l(cid:146)Øchelle de Richter qui a ravagØ le nord-est de la Turquie n(cid:146)est pas sans susciter de nouvelles et profondes inquiØtudes sur les risques d(cid:146)un Øventuel sØisme dans la rØgion, (cid:224) forte sismicitØ, d(cid:146)Akuyu, oø la Turquie se propose de construire une centrale nuclØaire. Cette rØgion est en effet situØe (cid:224) 27 kilomŁtres (cid:224) peine de la faille sismique active baptisØe «ecemis». On sait que l(cid:146)Union europØenne «n(cid:146)a pas compØtence pour participer aux procØdures de sØlection des emplace- ments des rØacteurs nuclØaires», mais cela ne saurait toutefois rassurer les habitants de la Turquie et des autres pays voisins quant aux risques d(cid:146)une catastrophe nuclØaire, compte tenu de la sismicitØ exception- nellement ØlevØe de la rØgion prØcitØe. Quelles mesures la Commission compte-t-elle adopter afin de persuader la Turquie de proposer d(cid:146)autres solutions pour rØgler la question ØnergØtique? Quelles initiatives compte-t-elle prendre en ce sens? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (11 novembre 1999) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite P-1423/99 de M. Trakatellis (1). (1) Voir page 9. (2000/C 170 E/103) QUESTION (cid:201)CRITE E-1744/99 posØe par Carmen Cerdeira Morterero (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Agressions visant les homosexuels (1er octobre 1999) Ces derniers mois ont vu une escalade des agressions visant les communautØs gay et lesbiennes dans toute l(cid:146)Europe. Ainsi, des ØvØnements tels que le lancement d(cid:146)un engin explosif dans un Øtablissement gay de la ville de Gij(cid:243)n, le 1er aoßt dernier, ou l(cid:146)attentat terroriste ayant eu pour cible un Øtablissement du mŒme type (cid:224) Londres, dont le bilan s(cid:146)est chiffrØ (cid:224) plusieurs morts, ne cessent d(cid:146)Œtre inquiØtants. En effet, de tels faits revŒtent une gravitØ particuliŁre dŁs lors qu(cid:146)ils se produisent sur le territoire de l(cid:146)Union europØenne, oø la protection des droits de l(cid:146)homme constitue une question capitale, a fortiori dans une pØriode oø une Charte europØenne des droits fondamentaux se trouve sur le mØtier. C 170 E/90 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 D(cid:146)un autre c(cid:244)tØ, les traitØs fondamentaux de l(cid:146)Union europØenne comprennent des principes tels que la libertØ, le droit (cid:224) toute option religieuse, politique ou sexuelle, et son respect, ainsi que le principe de la non-discrimination sur la base de tels motifs. (cid:192) cet Øgard, le nouvel article 13 du traitØ d(cid:146)Amsterdam instaure pour le Conseil la possibilitØ de prendre, les mesures nØcessaires en vue de combattre toute discrimination sur proposition de la Commission, fondØe, entre autres, sur l(cid:146)orientation sexuelle. Par consØquent, des ØvØnements aussi dØplorables appellent une rØaction claire et sØvŁre de la part des institutions de l(cid:146)Union europØenne et, plus prØcisØment, de la Commission, vØritable gardienne des traitØs. Compte tenu de ce qui prØcŁde: 1. la Commission pourrait-elle communiquer des informations sur le nombre d(cid:146)agressions dont ont ØtØ victimes, entre 1995 et ce jour, les gays, les lesbiennes et les transsexuels sur le territoire de l(cid:146)Union europØenne, ainsi que leur ventilation par (cid:201)tat membre? 2. quel ensemble d(cid:146)initiatives la Commission prØvoit-elle de prendre pour prØvenir ce type d(cid:146)agressions? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (3 novembre 1999) 1. La Commission ne dispose pas des informations demandØes. En ce qui concerne le principe de la non-discrimination sur la base de l(cid:146)orientation sexuelle, la Commission a cofinancØ en 1998 un rapport de l(cid:146)International Lesbian and Gay Association (ILGA) intitulØ «Equality for lesbians and gay men» (l(cid:146)ØgalitØ pour les lesbiennes et les gays). Ce rapport dresse un tableau d(cid:146)ensemble complet de la situation juridique et sociale des lesbiennes et des gays dans les 15 (cid:201)tats membres. La Commission envoie des copies de ce rapport (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire ainsi qu(cid:146)au secrØtariat du Parlement. L(cid:146)article 13 du traitØ CE (ancien article 6a) stipule que le Conseil peut prendre, sur proposition de la 2. Commission, les mesures nØcessaires en vue de combattre toute discrimination fondØe, entre autres, sur l(cid:146)orientation sexuelle. (cid:192) l(cid:146)issue de nombreuses consultations, la Commission entend proposer dans le proche avenir un ensemble de mesures contre la discrimination basØes sur l(cid:146)article 13, comprenant (cid:224) la fois des mesures lØgislatives et un programme d(cid:146)action. (2000/C 170 E/104) QUESTION (cid:201)CRITE E-1745/99 posØe par Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) au Conseil Objet: Immigration et rØgions ultrapØriphØriques (1er octobre 1999) MalgrØ la bonne volontØ exprimØe par le Conseil au cours de ces derniŁres annØes en vue de mener une politique raisonnable en matiŁre d(cid:146)immigration et d(cid:146)asile, une immigration illØgale se dØveloppe qui prend pour cible certaines rØgions ultrapØriphØriques proches du continent africain, telles les (cid:238)les Canaries, comme point d(cid:146)accŁs au territoire de l(cid:146)Union europØenne. De quelle maniŁre le Conseil entend-il matØrialiser dans les faits une stratØgie communautaire de lutte contre ce type d(cid:146)immigration et, le cas ØchØant, quel programme opØrationnel prØvoit-il de mettre en (cid:156)uvre dans cette rØgion frontaliŁre particuliŁre? RØponse (7 dØcembre 1999) 1. La question posØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire a trait (cid:224) l(cid:146)action du Conseil en ce qui concerne, d(cid:146)une part, les contr(cid:244)les exercØs par les (cid:201)tats membres aux frontiŁres extØrieures aØriennes et maritimes et, d(cid:146)autre part, les causes profondes poussant la population de certains pays africains (cid:224) fuir leur pays et (cid:224) Ømigrer


title: PERGUNTA ESCRITA E-1754/99 apresentada por Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) ao Conselho. Custos de contratação do Sr. Hombach e respectiva equipa.

eurovoc_concepts:
Community budget
Western Balkans
stability pact
wage cost

text: C 219 E/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 ImplicarÆ o Acordo que a Comissªo aceita a legisla(cid:231)ªo extraterritorial dos EUA quando a mesma nªo 5. se aplica a empresas europeias? Que posi(cid:231)ªo assume a nova Comissªo Prodi relativamente (cid:224) problemÆtica da legisla(cid:231)ªo extraterrito- 6. rial? Resposta de Pascal Lamy em nome da Comissªo (21 de Outubro de 1999) O anterior membro da Comissªo responsÆvel pelo comØrcio respondeu por carta de 4 de Junho de 1999 (cid:224) carta que lhe havia sido enviada por Benjamin A. Gilman. A seu pedido, foi enviada uma c(cid:243)pia dessa carta aos membros da Comissªo da Indœstria, do ComØrcio Externo, da Investiga(cid:231)ªo e da Energia. Desde que, em 18 de Maio de 1998, durante a cimeira entre a Comunidade e os Estados Unidos realizada em Londres, se chegou a acordo com os Estados Unidos no que respeita, nomeadamente, (cid:224) lei Helms- -Burton, a Comissªo tem pressionado insistentemente o governo americano relativamente (cid:224) questªo da derroga(cid:231)ªo relativa ao T(cid:237)tulo IV da referida lei, que constitui a principal condi(cid:231)ªo para a entrada em vigor do acordo. A Comissªo continua muito preocupada pelo facto de atØ (cid:224) data nªo se terem registado progressos concretos nesta matØria, o que impede (cid:129) evidentemente (cid:129) que a Comunidade assuma quaisquer compromissos relativamente a esta questªo. O acordo Ø de carÆcter pol(cid:237)tico, nªo conferindo de modo algum validade (cid:224)s disposi(cid:231)ıes ilegais da lei Helms-Burton. Em 25 de Maio de 1998, o Conselho «Assuntos Gerais» tomou nota das decisıes e declara(cid:231)ıes formuladas durante a cimeira de 18 de Maio entre a Comunidade e os Estados Unidos. Segundo as informa(cid:231)ıes de que dispıe a Comissªo, nenhum parlamento nacional manifestou a sua opiniªo sobre esses acordos. A adesªo (cid:224) Conven(cid:231)ªo de LomØ depende das negocia(cid:231)ıes entre o pa(cid:237)s candidato e os outros membros da conven(cid:231)ªo. A Comunidade apoia o pedido de Cuba de participar, na qualidade de observador, nas negocia(cid:231)ıes da Conven(cid:231)ªo, sem preju(cid:237)zo de uma eventual futura decisªo quanto (cid:224) sua adesªo (cid:224) conven(cid:231)ªo. Como ficou claramente expresso na sua resposta a Benjamin A. Gilman, a Comissªo opıe-se, tanto por motivos jur(cid:237)dicos como pelos princ(cid:237)pios que defende, (cid:224) imposi(cid:231)ªo de boicotes secundÆrios e (cid:224) legisla(cid:231)ªo com efeitos extraterritoriais e retroactivos. Os referidos acordos nªo alteram a convic(cid:231)ªo da Comissªo de que a lei Helms-Burton viola o direito internacional e as normas da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio. Esta continua a ser a posi(cid:231)ªo da Comissªo quanto a esta questªo. (2000/C 219 E/029) PERGUNTA ESCRITA E-1754/99 apresentada por Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) ao Conselho Objecto: Custos de contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa (1 de Outubro de 1999) Em 10 de Junho de 1999, os Ministros dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros da UE designaram o Sr. Bodo Hombach coordenador do Pacto de Estabilidade para o Sudeste da Europa. Pode o Conselho informar: 1. Que pessoas integram a equipa do Sr. Hombach e de que Estados-membros procedem? 2. Quais os custos, em termos de pessoal, resultantes da contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa? 3. Que percentagem dos custos, de contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa procede do or(cid:231)amento da UE? 4. Quais os custos de pessoal que os Estados-membros devem suportar, respectivamente, para cobrir esta contrata(cid:231)ªo? 5. SerÆ que a Repœblica Federal da Alemanha deu garantias aos outros Estados-membros de que colocarÆ (cid:224) disposi(cid:231)ªo grande parte do pessoal, assumindo tambØm grande parte dos custos que a contrata(cid:231)ªo desse mesmo pessoal acarreta? 6. TerÆ algum Estado-membro declarado que nªo participarÆ nos custos de pessoal resultantes desta contrata(cid:231)ªo? 7. De que modo serÆ financiada essa interven(cid:231)ªo durante os pr(cid:243)ximos anos? 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/23 Resposta (31 de Janeiro de 2000) 1. A actual equipa do Gabinete do Coordenador Especial do Pacto de Estabilidade compıe-se de: (cid:129) TrŒs Coordenadores adjuntos especiais (um americano, um holandŒs e um finlandŒs) responsÆveis pelos trŒs grupos de trabalho (cid:129) Um Enviado responsÆvel pelas rela(cid:231)ıes com os pa(cid:237)ses da ESE (cidadªo da ARJM) (cid:129) Um Chefe de Gabinete (alemªo) (cid:129) Um Conselheiro (italiano) (cid:129) Um Chefe de Gabinete adjunto e porta-voz (brit(cid:226)nico) (cid:129) TrŒs funcionÆrios de categoria «A» para o GTI (um dinamarquŒs, um hœngaro e um su(cid:237)(cid:231)o) (cid:129) Dois funcionÆrios de categoria «A» para o GTII (um francŒs e um austr(cid:237)aco) (cid:129) Dois funcionÆrios de categoria «A» para o GTIII (um alemªo e um sueco). Todos os funcionÆrios de categoria «A» sªo destacados pelos respectivos Governos no Gabinete do 2. Coordenador Especial do Pacto de Estabilidade. Os respectivos vencimentos e despesas correntes em Bruxelas sªo pagos pelos Governos respectivos. O Gabinete contratou um contabilista e quatro secretÆrias. O efectivo das categorias «A» e «B» ainda nªo estÆ completo. 3. A Uniªo Europeia aprovou a Ac(cid:231)ªo Comum 1999/523/CFSP de 29 de Julho, que disponibilizou uma verba de 850. 000 euros para o per(cid:237)odo que termina em 31 de Dezembro de 1999. Este montante inclui o vencimento do Sr. Hombach, as despesas de funcionamento do Gabinete e as despesas de viagem dos membros da equipa nacionais de pa(cid:237)ses da UE. A Repœblica Federal da Alemanha nªo fez qualquer promessa neste sentido: nªo assume a maior 4. parte dos custos de pessoal e nªo fornece a maior parte do pessoal. 5. Nenhum membro da UE afirmou que nªo contribuiria para os custos de pessoal. 6. O modo de financiamento dos custos de pessoal nos pr(cid:243)ximos anos serÆ decidido pelos participantes no Pacto de Estabilidade. O Conselho lembra, a este respeito, o papel preponderante que a Uniªo desempenha no Pacto de Estabilidade, papel que reivindicou durante todo o processo e Ø reconhecido por todos os participantes no Pacto. (2000/C 219 E/030) PERGUNTA ESCRITA E-1768/99 apresentada por Jan Andersson (PSE) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: Situa(cid:231)ªo dos funcionÆrios com deficiŒncia da Comissªo Recebi recentemente c(cid:243)pia de uma carta aberta dirigida ao Presidente do Parlamento Europeu. A carta, que provavelmente terÆ chegado ao conhecimento da Comissªo (caso contrÆrio, posso enviar uma c(cid:243)pia), descreve as condi(cid:231)ıes de trabalho de um tradutor free-lance invisual da Comissªo. Essa descri(cid:231)ªo leva a crer que os esfor(cid:231)os da Comissªo para melhorar as condi(cid:231)ıes de trabalho dos deficientes deixam muito a desejar. Pretendendo conhecer os dados concretos da situa(cid:231)ªo, agrade(cid:231)o (cid:224) Comissªo que responda (cid:224) seguinte pergunta: Pode a Comissªo comentar as circunst(cid:226)ncias descritas na carta aberta do tradutor free-lance e expor o conteœdo dos planos (cid:129) que certamente existirªo (cid:129) para melhorar as condi(cid:231)ıes de trabalho e promover o emprego de pessoas deficientes?


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1805/99 från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen. Hot om uppsägningar från fabriker i företagsgruppen Siemens i Portugal.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
European Social Fund
Portugal
economic support
multinational enterprise
transfer of businesses

text: C 219 E/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 november 1999) Kommissionen har i sitt svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-850/98 (1) bekr(cid:228)ftat sin st(cid:229)ndpunkt som framf(cid:246)rdes vid sammantr(cid:228)det den 27 maj 1998 om Anne Van Lanckers f(cid:246)rslag till bet(cid:228)nkande om gr(cid:228)nsarbetare. Kommissionen menade d(cid:229) att det (cid:228)r b(cid:228)ttre att f(cid:246)rebygga problemen genom att stimulera till samr(cid:229)d mellan de ber(cid:246)rda akt(cid:246)rerna i gr(cid:228)nsregionerna. Vidare h(cid:228)nvisade kommissionen till de befogenheter den har i kraft av artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget, varigenom den kan se till att lagarna i medlemsstaterna (cid:228)r f(cid:246)renliga med gemenskapsr(cid:228)tten, och d(cid:229) s(cid:228)rskilt med reglerna om fri r(cid:246)rlighet. Parlamentsledamotens fr(cid:229)ga nu g(cid:228)ller inte bara sv(cid:229)righeter som f(cid:246)religger f(cid:246)r gr(cid:228)nsarbetare utan (cid:228)ven f(cid:246)r f(cid:246)retag och lokala myndigheter. Kommissionen ber parlamentsledamoten att klarg(cid:246)ra p(cid:229) vilka andra omr(cid:229)den (cid:228)n den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r arbetstagare som dessa (cid:148)negativa konsekvenser(cid:148), vilka det h(cid:228)nvisas till i fr(cid:229)gan, uppst(cid:229)r i gr(cid:228)nsregionerna p(cid:229) grund av nationell lagstiftning eller att parlamentsledamoten ger konkreta exempel p(cid:229) detta. (1) EGT C 27 E, 29. 1. 2000, s. 2. (2000/C 219 E/035) SKRIFTLIG FR¯GA P-1805/99 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (1 oktober 1999) ˜mne: Hot om upps(cid:228)gningar fr(cid:229)n fabriker i f(cid:246)retagsgruppen Siemens i Portugal F(cid:246)retagsgruppen Siemens hotar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande med att drastiskt sk(cid:228)ra ner produktionen och personalstyr- kan vid sina fabriker i Portugal, f(cid:246)r att f(cid:246)rbereda sig f(cid:246)r att flytta delar av sin produktion till andra l(cid:228)nder. I f(cid:246)retaget Indelma (Indœstrias ElectrodomØsticas S. A. ), bel(cid:228)get i Casal do Marco i kommunen Seixal, har exempelvis ledningen redan meddelat att all produktion av kablar avsedda f(cid:246)r biltillverkaren Renault kommer att flyttas till Litauen, vilket inneb(cid:228)r att (cid:246)ver 700 arbetstillf(cid:228)llen f(cid:246)rsvinner. Enligt en fackf(cid:246)rening (Sindicato das Indœstrias ElØctricas do Sul e Ilhas) har man i Siemensgruppens fabrik i Corroios lagt ner en enhet f(cid:246)r tillverkning av telekommunikationsutrustning, genom att order (cid:246)verf(cid:246)rs till Tyskland, n(cid:229)got som redan har inneburit att 80 arbetstillf(cid:228)llen har f(cid:246)rsvunnit. Situationen (cid:228)r liknande i fabrikerna i (cid:201)vora och Sabugo (i omr(cid:229)det kring Sintra). I sj(cid:228)lva verket har f(cid:246)retagen i Siemensgruppen, bland annat Indelma, uppn(cid:229)tt positiva resultat och dragit nytta av olika subventioner, fr(cid:229)n bland annat gemenskapen, som uppg(cid:229)r till (cid:246)ver en miljard portugisiska escudos. Kommissionen anmodas d(cid:228)rf(cid:246)r ange f(cid:246)ljande: 1. Erh(cid:229)ller de portugisiska f(cid:246)retagen inom Siemensgruppen finansiering fr(cid:229)n gemenskapen? Vilka belopp har det i s(cid:229) fall r(cid:246)rt sig om och inom ramen f(cid:246)r vilka program har de utbetalats? 2. Om Siemens forts(cid:228)tter med att flytta verksamhet fr(cid:229)n Portugal, med den f(cid:246)rlust av arbetstillf(cid:228)llen som detta f(cid:246)r med sig, kommer Siemens att vara tvungen att betala tillbaka de anslag fr(cid:229)n gemenskapen som har mottagits? 3. Vilka andra (cid:229)tg(cid:228)rder kommer kommissionen att vidta med tanke p(cid:229) situationen? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 oktober 1999) F(cid:246)retag som tillh(cid:246)r Siemens-gruppen i Portugal har mottagit utbetalningar fr(cid:229)n strukturfonderna p(cid:229) 43 miljoner euro fram till den 4 oktober 1999 f(cid:246)r projekt som har godk(cid:228)nts under gemenskapens nuvarande st(cid:246)dram 1994(cid:141)1999 i S(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r utveckling av den portugisiska industrin, PEDIP II. Dessa 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/29 utbetalningar (cid:228)r baserade p(cid:229) (cid:229)taganden p(cid:229) 77 miljoner euro. Utbetalningarnas slutsumma kommer att bli k(cid:228)nd f(cid:246)rst n(cid:228)r alla projekt har avslutats. ¯tagandena motsvarar investeringar p(cid:229) 559 miljoner euro. Anslagen (cid:228)r utbetalda i enlighet med de kontrakt som slutits mellan investeraren och de portugisiska myndigheterna. Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF) betalar 75 % av de offentliga utgifterna som finansierar de st(cid:246)dordningar som tillhandah(cid:229)ller anslagen. Portugals myndigheter h(cid:228)vdar att de inte har n(cid:229)gon k(cid:228)nnedom om n(cid:229)gra kollektiva upps(cid:228)gningar eller f(cid:246)retagsflyttningar i samband med de projekt som Siemens utf(cid:246)r. Om ett f(cid:246)retag inte skulle uppfylla de villkor i kontraktet om anslag som slutits med de portugisiska myndigheterna skulle det vara upp till de sistn(cid:228)mnda att vidta r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder enligt kontraktet och om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att se till att de relevanta delarna av anslaget (cid:229)terbetalas. N(cid:228)r det g(cid:228)ller n(cid:228)sta programplaneringsperiod fastst(cid:228)lls i artikel 30 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1) att medlemsstaterna skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla att en insats eller ett projekt f(cid:229)r beh(cid:229)lla sitt st(cid:246)d fr(cid:229)n fonderna endast om den inom fem (cid:229)r fr(cid:229)n dagen f(cid:246)r den beh(cid:246)riga nationella myndighetens eller f(cid:246)rvaltningsmyndighetens beslut om bidrag fr(cid:229)n fonderna inte har varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r n(cid:229)gon betydande f(cid:246)r(cid:228)ndring som f(cid:246)ljer av upph(cid:246)rande eller f(cid:246)r(cid:228)ndring av lokaliseringen f(cid:246)r en produktionsverksamhet. I de riktlinjer f(cid:246)r n(cid:228)sta programplaneringsperiod som utf(cid:228)rdades tidigare i (cid:229)r finns ett principuttalande om att strukturfonderna inte b(cid:246)r anv(cid:228)ndas endast f(cid:246)r omlokalisering av befintlig verksamhet. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-1807/99 fr(cid:229)n Paul R(cid:252)big (PPE-DE) till kommissionen (12 oktober 1999) ˜mne: CE-m(cid:228)rkning F(cid:246)r fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r varor inom EU kr(cid:228)vs CE-m(cid:228)rkning. Ursprungligen var CE-m(cid:228)rkningen endast t(cid:228)nkt som ett slags Europapass f(cid:246)r varor. De st(cid:246)rsta f(cid:246)rbeh(cid:229)llen gentemot det ursprungliga f(cid:246)rslaget fr(cid:229)n kommissionen g(cid:228)llde det faktum att CE-m(cid:228)rkningen skulle kunna uppfattas som kvalitetsm(cid:228)rkning av konsumenterna, n(cid:229)got som framg(cid:229)r exempelvis av bet(cid:228)nkandet fr(cid:229)n Europaparlamentets beh(cid:246)riga utskott om r(cid:229)dets beslut om moduler och CE-m(cid:228)rkning (beslut 93/465/EEG). I sin resolution av den 12 februari 1999 uttalar Europaparlamentet (cid:148)sitt st(cid:246)d f(cid:246)r ett graderat system f(cid:246)r europeisk (cid:246)verensst(cid:228)mmelsem(cid:228)rkning som f(cid:246)rutom CE-m(cid:228)rkningen (cid:228)ven omfattar frivilliga privata eller i lag f(cid:246)reskrivna (cid:246)verensst(cid:228)mmelsem(cid:228)rk- ningar(cid:148). ˜ven blivande kommissionsledamot Erkki Liikanen konstaterade i sin svarsf(cid:246)rteckning vid utfr(cid:229)gningen i Europaparlamentet, punkt 14: (cid:148)Att i h(cid:246)gre grad anlita europeisk standardisering, certifiering och ackredi- tering (cid:228)r viktigt f(cid:246)r att (cid:246)ka insynen och f(cid:246)rtroendet f(cid:246)r marknaden. Detta sker b(cid:229)de genom lagstiftning och frivilliga insatser(cid:148). Tv(cid:228)rtemot dessa utf(cid:228)stelser har det r(cid:229)tt (cid:129) och forts(cid:228)tter det g(cid:229)ng p(cid:229) g(cid:229)ng att r(cid:229)da (cid:129) os(cid:228)kerhet hos n(cid:228)ringslivet p(cid:229) grund av kommissionens str(cid:228)vanden efter (cid:228)ndringar respektive p(cid:229) grund av s(cid:229) kallade (cid:246)vers(cid:228)ttningsfel. Vilka konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder och (cid:228)ndringar planerar kommissionen vad g(cid:228)ller direktiv och (cid:246)vriga hand- 1. lingar som r(cid:246)r CE-m(cid:228)rkningen? Kommer kommissionen att (cid:228)ven i framtiden tillm(cid:246)tesg(cid:229) Europaparlamen- tets (cid:246)nskem(cid:229)l om att vid sidan om CE-m(cid:228)rkningen till(cid:229)ta frivilliga, allm(cid:228)nt k(cid:228)nda privata kontrollm(cid:228)rk- ningar? 2. Om generaldirektoratet f(cid:246)r f(cid:246)retagspolitik ser fr(cid:229)gan ur ett n(cid:228)ringslivsv(cid:228)nligt perspektiv, (cid:228)r det inte uteslutet att inskr(cid:228)nka eller rentav f(cid:246)rbjuda privat m(cid:228)rkning vid sidan om CE-m(cid:228)rkningen redan av det sk(cid:228)let att ett s(cid:229)dant f(cid:246)rbud (cid:246)ver huvud taget inte skulle kunna drivas igenom gentemot marknadsakt(cid:246)rer fr(cid:229)n tredje land (exempelvis Ul-m(cid:228)rkningen i F(cid:246)renta staterna) och att den d(cid:228)rmed skulle snedvrida konkurrensen avsev(cid:228)rt?


title: Règlement (CE, CECA, Euratom) nº 2120/1999 du Conseil, du 1er octobre 1999, portant fixation des coefficients correcteurs applicables à partir du 1er janvier 1999 aux rémunérations des fonctionnaires des Communautés européennes affectés dans les pays tiers

eurovoc_concepts:
European official
pay
ratio
third country
wage determination

text: 7. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 261/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE, CECA, EURATOM) No 2120/1999 DU CONSEIL du 1er octobre 1999 portant fixation des coefficients correcteurs applicables à partir du 1er janvier 1999 aux rémunéra- tions des fonctionnaires des Communautés européennes affectés dans les pays tiers LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le statut des fonctionnaires des Communautés européennes et le régime applicable aux autres agents de ces Communautés, fixés par le règlement (CEE, Euratom, CECA) no 259/68 (1) et modifiés en dernier lieu par le règlement (CE, CECA, Euratom) no 1238/1999 (2), et notamment l'article 13, premier alinéa, de son annexe X, vu la proposition de la Commission, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) (5) il y a lieu de tenir compte de l'évolution du coût de la vie dans les pays hors Communauté et de fixer, en conséquence, avec effet au 1er janvier 1999, les coeffi- cients correcteurs applicables aux rémunérations payées, dans la monnaie de leur pays d'affectation, aux fonction- naires affectés dans les pays tiers; selon les termes de l'annexe X du statut, le Conseil fixe tous les six mois les coefficients correcteurs, et il devra, par conséquent, fixer de nouveaux coefficients correc- teurs pour les prochains semestres; les coefficients correcteurs portant sur la période à compter du 1er janvier 1999 et ayant fait l'objet d'un paiement sur la base d'un précédent règlement pour- raient entraîner des ajustements rétroactifs des rémuné- rations (positifs ou négatifs); qu'il convient de prévoir un rappel en cas de hausse due à ces coefficients correcteurs; il convient de prévoir une récupération du trop-perçu en cas de baisse due à ces coefficients correcteurs pour la période comprise entre le 1er janvier 1999 et la date de la décision du Conseil fixant les coefficients correcteurs au 1er janvier 1999; (6) toutefois, par un souci de symétrie par rapport aux coefficients correcteurs applicables à l'intérieur de la Communauté aux rémunérations et pensions des fonc- tionnaires et autres agents des Communautés euro- péennes, il convient de prévoir qu'une éventuelle récupé- ration ne pourra porter que sur une période de six mois au maximum précédant la décision de fixation, et que ses effets pourront s'étaler sur une période de douze mois au maximum à compter de la date de cette déci- sion, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Avec effet au 1er janvier 1999, les coefficients correcteurs dont sont affectées les rémunérations payées en monnaie du pays d'affectation sont fixés comme indiqué en annexe. Les taux de change utilisés pour le calcul de ces rémunérations sont ceux utilisés pour l'exécution du budget général de l'Union européenne pour le mois qui précède la date visée au premier alinéa. Article 2 Conformément à l'article 13, premier alinéa, de l'annexe X du statut, le Conseil fixe tous les six mois les coefficients correc- teurs. Il fixera, par conséquent, de nouveaux coefficients correc- juillet 1999. teurs avec effet au 1er (1) JO L 56 du 4. 3. 1968, p. 1. (2) JO L 150 du 17. 6. 1999, p. 1. Les institutions procéderont aux paiements rétroactifs en cas de hausse des rémunérations due à ces coefficients correcteurs. L 261/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 7. 10. 1999 Pour la période comprise entre le 1er janvier 1999 et la date de la décision du Conseil fixant les coefficients correcteurs applicables à partir du 1er janvier 1999, les institutions procéderont aux ajustements rétroactifs négatifs des rémunérations en cas de baisse due à ces coefficients correcteurs. Ces ajustements rétroactifs impliquant une récupération du trop-perçu ne pourront toutefois porter que sur une période de six mois au maximum précédant la décision de fixation, et cette récupération pourra s'étaler sur une période de douze mois au maximum à compter de la date de cette décision. Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Article 3 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 1er octobre 1999. Par le Conseil Le président T. HALONEN 7. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 261/3 Lieux d'affectation Afrique du Sud (Le Cap) Afrique du Sud (Pretoria) Albanie Algérie (*) Ancienne République yougoslave de Macédoine Angola Antigua-et-Barbuda Antilles néerlandaises Argentine Australie Bangladesh Barbade Belize Bénin Bolivie (*) Bosnie-et-Herzégovine Botswana Brésil Bulgarie Burkina Faso Burundi (*) Cameroun Canada Chili Chine Chypre Cisjordanie — Bande de Gaza (*) Colombie Comores Congo (*) Corée du Sud Costa Rica Côte d'Ivoire Croatie Djibouti Égypte Érythrée Estonie États-Unis d'Amérique (New York) États-Unis d'Amérique (San Diego) États-Unis d'Amérique (Washington) Éthiopie Fidji Gabon Gambie Géorgie Ghana Guatemala Guinée Guinée-Bissau Guinée équatoriale Guyana Haïti Hong Kong Hongrie Inde Indonésie Israël Jamaïque Japon (Naka) Japon (Tokyo) Jordanie Kazakhstan Kenya (*) Non disponible. ANNEXE Coefficients correcteurs janvier 1999 Lieux d'affectation Coefficients correcteurs janvier 1999 60,9 57,2 102,9 0,0 0,0 60,0 110,8 88,7 101,6 68,8 62,7 110,3 78,4 76,5 0,0 86,0 53,7 92,1 92,5 78,4 0,0 92,9 66,9 92,0 90,3 88,9 0,0 65,8 106,2 0,0 91,2 76,6 101,0 87,2 113,7 72,6 59,9 71,1 95,5 83,4 86,4 62,5 60,1 118,8 88,5 84,3 41,4 63,3 100,2 97,7 91,9 64,2 82,5 99,1 57,9 47,9 55,8 91,0 111,2 152,1 159,0 72,8 108,6 78,9 Lesotho Lettonie Liban Liberia (*) Lithuanie Madagascar Malawi Mali Malte Maroc Maurice Mauritanie Mexique Mozambique Namibie Nicaragua Niger Nigeria Norvège Nouvelle-Calédonie Ouganda Pakistan Papouasie-Nouvelle-Guinée Pérou Philippines Pologne République centrafricaine République démocratique du Congo (*) République dominicaine République du Cap-Vert République fédérale de Yougoslavie République tchèque Roumanie Russie Rwanda (*) Salomon (îles) Samoa São Tomé e Príncipe Sénégal Sierra Leone Slovaquie Slovénie Somalie (*) Soudan Sri Lanka (*) Suisse Suriname Swaziland Syrie Tanzanie Tchad Thaïlande Togo Tonga Trinidad-et-Tobago Tunisie Turquie Ukraine Uruguay Vanuatu Venezuela Viêt Nam Zambie Zimbabwe 48,0 68,3 104,5 0,0 60,6 50,6 19,5 91,5 82,0 73,8 65,6 60,8 56,6 83,5 58,3 77,6 78,2 79,3 119,8 115,3 83,3 60,3 70,5 81,3 54,7 65,9 118,5 0,0 67,5 82,0 44,7 79,4 56,3 112,8 0,0 82,0 67,4 91,5 81,7 97,6 57,6 90,2 0,0 29,8 0,0 118,3 48,4 47,2 76,9 79,5 94,3 59,5 88,8 72,4 61,3 72,4 76,9 136,8 93,6 100,9 93,2 59,1 51,4 20,7


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2098/1999 av den 1 oktober 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1685/95 om upprättande av ett system för utfärdande av exportlicenser inom vinsektorn

eurovoc_concepts:
GATT
export licence
export refund
tariff negotiations
viticulture

text: L 257/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 10. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2098/1999 av den 1 oktober 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1685/95 om upprättande av ett system för utfärdande av exportlicenser inom vinsektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av mark- naden för vin (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1677/1999 (2), särskilt artiklarna 52. 3 och 55. 8 i denna, och av följande skäl: 1. Det bör i början av regleringsåret 1999/2000 göras en utvärdering av situationen på marknaden för vin samt en noggrann utvärdering av systemet med exportbidrag och systemet för ansökan om och utfärdande av export- licenser inom sektorn, i syfte att på nytt utvärdera bidragssystemet samt se över förvaltningsordningen för exportlicenser. Det bör därför fastställas en tillräckligt lång betänketid innan ansökningar om exportlicens får lämnas in för att undvika att nämnda regleringsår börjar innan anpassningarna av systemet har kunnat göras. för nya ansökningar bör därför Inlämningsdatumet flyttas fram från den 8 oktober till den 15 oktober 1999. Kommissionens förordning (EG) nr 1685/95 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1610/1999 (4), bör därför ändras. 2. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för vin. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I artikel 1a. 3 sista meningen i förordning (EG) nr 1685/95 skall datumet ”den 8 oktober 1999” ersättas med ”den 15 oktober 1999”. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 1 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 84, 27. 3. 1987, s. 1. (2) EGT L 199, 30. 7. 1999, s. 8. (3) EGT L 161, 12. 7. 1995, s. 2. (4) EGT L 190, 23. 7. 1999, s. 18


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1751/99 af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen. Fléchard-sagen ‐ Er der yderligere eksempler på lignende sager i Europa- Kommissionen?.

text: C 303 E/12 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/010) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1751/99 af Herbert B(cid:246)sch (PSE) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: FlØchard-sagen (cid:129) Er der yderligere eksempler p(cid:229) lignende sager i Europa- Kommissionen? I den s(cid:229)kaldte FlØchard-sag, hvor det drejer sig om bedrageri i forbindelse med smłreksport til det tidligere Sovjetunionen, słrgede tjenestem(cid:230)nd ved Europa-Kommissionen ved at overtr(cid:230)de g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret for, at den egentlig skyldige błdekaution p(cid:229) 17,6 mio. EURO nedsattes til 3 mio. EURO. I dette tilf(cid:230)lde havde dav(cid:230)rende kommissionsformand Delors(cid:146) kabinet overtaget sagsbehandlingen. I skrivelser af 28. juli 1999 og 27. august 1999 til den p(cid:229)g(cid:230)ldende ordfłrer for Budgetkontroludvalget gav kommiss(cid:230)r Fischler ikke noget klart svar p(cid:229), om denne fremgangsm(cid:229)de var et undtagelsestilf(cid:230)lde eller ej. Under en hłring i Budgetkontroludvalget betegnede hłjtst(cid:229)ende kommissionstjenestem(cid:230)nd behandlingen af sagen som en p(cid:229) ingen m(cid:229)de us(cid:230)dvanlig fremgangsm(cid:229)de og henviste til, at der fandtes tilf(cid:230)lde af lignende karakter. Kan Kommissionen freml(cid:230)gge en fuldst(cid:230)ndig oversigt over s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde inden for de seneste ti (cid:229)r og oplyse, i hvilke tilf(cid:230)lde der blev givet afkald p(cid:229) inddrivelse af belłb, og hvilke belłb der i s(cid:229) fald var tale om? Kan Kommissionen oplyse, om protokollerne fra de afgłrende młde ogs(cid:229) i disse tilf(cid:230)lde er forsvundet lige som i FlØchard-sagen? Kan Kommissionen oplyse, vedrłrende hvilket maksimalbelłb tjenestem(cid:230)nd kan tr(cid:230)ffe afgłrelse i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde, og ved hvilke mindstebelłb sagerne forel(cid:230)gges kommiss(cid:230)rerne som kollegium til afgłrelse? Kan Kommissionen oplyse, om den ogs(cid:229) fremover i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde agter at lade sine tjenestem(cid:230)nd vurdere, om g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret skal bringes i anvendelse eller (cid:129) som det skete i FlØchard-sagen (cid:129) ikke skal? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. december 1999) 1. Med hensyn til den s(cid:229)kaldte FlØchard-sag, som omtales af det (cid:230)rede medlem, henviser Kommissionen til sine svar p(cid:229) de skriftlige forespłrgsler fra hr. Mulder og forespłrgslerne fra Budgetkontroludvalget under de młder, hvor sagen er blevet behandlet. Det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l drejer sig om betingelserne for en medlemsstats frigivelse/inddrivelse 2. af en kaution, som er stillet for en virksomhed. Kommissionens tjenestegrene bliver ved forskellige lejligheder nłdt til at gribe ind i inddrivelsesprocedurer, hvor proportionalitetsprincippet anvendes eller kan anvendes. *I forbindelse med EUGFL, Garantisektionen og de indirekte udgifter er bogfłringen og administrationen af fordringer overdraget til de forskellige udbetalende myndigheder i medlemsstaterne. De har pligt til ifłlge anerkendte regnskabsprincipper at fłre en hovedbog for debitorerne, og de skal desuden regelm(cid:230)ssigt give Kommissionen en oversigt over de fordringer, der skal inddrives i forbindelse med afslutningen af EUGFL, Garantisektionens regnskaber. I de tilf(cid:230)lde, hvor medlemsstaterne eventuelt bliver nłdt til at give afkald p(cid:229) konstaterede fordringer, kan de, da der bl. a. kan v(cid:230)re fortolkningsproblemer, hłre Kommissionens tjenestegrene, inden de giver afkald p(cid:229) fordringen. Der vil is(cid:230)r v(cid:230)re tale om fłlgende tre slags tilf(cid:230)lde: (cid:129) Tilf(cid:230)lde, hvor det opst(cid:229)ede problem har principiel karakter (det kan undertiden vise sig, at den g(cid:230)ldende lovgivning p(cid:229) visse punkter er utilstr(cid:230)kkelig). I disse tilf(cid:230)lde kan Kommissionens tjeneste- grene v(cid:230)re nłdt til efter at have hłrt de berłrte tjenestegrene og f(cid:229)et deres godkendelse at udarbejde en s(cid:230)rlig kommissionsbeslutning. En s(cid:229)dan beslutning głr det ikke kun muligt at lłse det problem, som medlemsstaten har hłrt Kommissionen om, men ogs(cid:229) at lłse lignende problemer, som m(cid:229)tte opst(cid:229) senere. Beslutningen er bindende for medlemsstaterne. 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/13 (cid:129) Tilf(cid:230)lde, hvor der er tale om et enkeltst(cid:229)ende problem. I disse tilf(cid:230)lde afgiver Kommissionens tjenestegrene som oftest en fortolkende udtalelse (efter at have hłrt de berłrte tjenestegrene og f(cid:229)et deres godkendelse), hvori medlemsstaten f(cid:229)r anvist, hvordan den p(cid:229)g(cid:230)ldende fordring błr behandles. Udtalelsen er imidlertid ikke bindende for medlemsstaterne, som fortsat er ansvarlig for administra- tionen og som s(cid:229)dan kan beslutte, om de vil fłlge udtalelsen eller ej. (cid:129) Tilf(cid:230)lde, hvor der er tale om uregelm(cid:230)ssigheder eller svig. I disse tilf(cid:230)lde fłlges den procedure, der er fastsat i artikel 5 i forordning nr. 595/91. I forbindelse med egne indt(cid:230)gter kan der v(cid:230)re givet dispensation fra pligten til at overfłre konstaterede traditionelle egne indt(cid:230)gter, som ikke er inddrevet og derfor opfłrt i et »s(cid:230)rskilt« regnskab (bl. a. told og sukkerafgifter), og som det definitivt har vist sig at v(cid:230)re umuligt at inddrive af (cid:229)rsager, som ikke kan till(cid:230)gges medlemsstaterne. De tilf(cid:230)lde af denne slags, som indberettes af medlemsstaterne, undersłges af Kommissionen, som har en frist p(cid:229) seks m(cid:229)neder til at frems(cid:230)tte sine eventuelle bem(cid:230)rkninger over for den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat. Generelt er der i finansforordningens artikel 29 fastsat en s(cid:230)rlig procedure, som głr det muligt at give afkald p(cid:229) en konstateret fordring, som dog fłrst kr(cid:230)ver, at der gennemfłres en hłring af de forskellige tjenester, hvorefter finansinspektłren, hvis der opn(cid:229)s enighed, giver sin p(cid:229)tegning, og belłbet bogfłres af Kommissionens regnskabsfłrer. I de seneste tre regnskabs(cid:229)r fra 1996 til 1998 (der foreligger ingen statistiske oplysninger for en ti(cid:229)rs periode) har denne procedure fłrt til, at 1900 fordringer p(cid:229) f(cid:230)llesskabsbudgettet til et belłb af 1 337 mio. EUR er blevet annulleret. Af det annullerede belłb: (cid:129) er 900 mio. EUR blevet modregnet i EUGFL(cid:146)s udgifter, som ikke vedrłrer Garantisektionens indirekte administration, og p(cid:229) denne m(cid:229)de blevet inddrevet (cid:129) stammer 38 mio. EUR fra en r(cid:230)kke inddrivelsesordrer vedrłrende EFRU, som alle er blevet annulleret og samlet i Øn enkelt inddrivelsesordre og (cid:129) ca. 4 mio. EUR vedrłrer garantistillelser i indg(cid:229)et af Kommissionens delegationer, og i denne forbindelse er ca. 350 inddrivelsesordrer blevet annulleret p(cid:229) grund af dobbelt bogfłring p(cid:229) konti uden for budgettet. forbindelse med lejem(cid:229)l Det resterende belłb (ca. 400 mio. EUR) er blevet annulleret efter, at debitorerne har fremlagt den fornłdne dokumentation, som Kommissionen har godkendt (regnefejl, retlige beslutninger om at annullere błder osv. ), eller det har vist sig umuligt at inddrive belłbet (debitoren er forsvundet eller insolvent, g(cid:229)et konkurs uden nogen dividende osv. ), eller endelig fordi belłbet er for lille, til at det kan betale sig at indlede en retssag (regnskabsfłrerens rykkere har ikke givet noget resultat). Kommissionen sender s(cid:230)rskilt det (cid:230)rede medlem en liste over de tilf(cid:230)lde, hvor man inden for de seneste 3 (cid:229)r har opgivet at inddrive konstaterede fordringer. Kommissionen er ikke bekendt med, at referencedokumenter skulle v(cid:230)re forsvundet i forbindelse 3. med de inddrivelsesprocedurer, der er omtalt ovenfor. 4. Den anvisningsberettigede med kompetence til at give afkald p(cid:229) en fordring udn(cid:230)vnes i henhold til de interne regler om budgettets gennemfłrelse, idet det heri for hver enkelt budgetpost(cid:146) vedkommende fasts(cid:230)ttes, hvem der er den anvisningsberettigede. I princippet er Kommissionen den anvisningsberettigede (artikel 274 i EF-traktaten), men den overdrager dog i langt de fleste tilf(cid:230)lde sin befłjelse til en general- direktłr som befuldm(cid:230)gtiget anvisningsberettiget, der atter kan overdrage befłjelsen til en eller flere tjenestem(cid:230)nd i sit generaldirektorat. Den befuldm(cid:230)gtigede anvisningsberettigede kan ved overdragelsen af sin befłjelse pr(cid:230)cisere, hvilke dele af budgettets gennemfłrelsen den vedrłrer, f. eks. kun betalinger eller inddrivelser. I forbindelse med opgivelsen af en fordring er beslutningen om, hvorvidt f(cid:230)llesskabsretten skal 5. anvendes eller ej, tjenestemandens personlige vurdering. Den anvisningsberettigede vurderer for det fłrste i sin egenskab af anvisningsberettiget, hvorvidt det i henhold til cost/benefit og proportionalitetsprincippet vil v(cid:230)re berettiget at foretage en inddrivelse. Denne vurdering skal herefter p(cid:229)tegnes af finansinspektłren og alt afh(cid:230)ngig af det enkelte tilf(cid:230)lde godkendes af de łvrige berłrte ikke afh(cid:230)ngig af C 303 E/14 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 tjenestegrene, herunder evt. Den Juridiske Tjeneste. Hvis der er tale om direkte udgifter eller indt(cid:230)gter vil forslaget, n(cid:229)r det er p(cid:229)tegnet, blive bogfłrt af regnskabsfłreren. Kommissionen har ogs(cid:229) fremover til hensigt nłje at overholde de interne regler, hvilket dog ikke hindrer, at de kan tages op til overvejelse i forbindelse med den administrative reform, som den har indledt. (2000/C 303 E/011) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1766/99 af Ant(cid:243)nio Campos (PSE) til Kommissionen (11. oktober 1999) Om: Den f(cid:230)lles landbrugspolitik Kommissionens formand forsikrede ved sin inds(cid:230)ttelse, at der ville herske fuldst(cid:230)ndig gennemsigtighed, n(cid:229)r det gjaldt anvendelsen af EUs midler, og at der ville blive samarbejdet med Europa-Parlamentet. Under henvisning til denne gennemsigtighed og samarbejdsvilje bedes Kommissionen oplyse fłlgende: 1. Det belłb, der (cid:229)rligt udbetales over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af de 100 vigtigste stłttemodtagere i hver medlemsstat. 2. Procentsatsen af de midler, som hver medlemsstat har modtaget fra EUGFL, Garantisektionen, og som er blevet udbetalt til 100 vigtigste stłttemodtagere. 3. Antallet af landm(cid:230)nd i hver medlemsstat, der modtager stłtte fra EUGFL, Garantisektionen. 4. Antallet af landm(cid:230)nd i hver medlemsstat. Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. december 1999) De (cid:229)rlige udgifter under Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisek- tionen, for regnskabs(cid:229)ret 1998, der er det seneste (cid:229)r, for hvilket der er disponible oplysninger, fordeler sig s(cid:229)ledes p(cid:229) medlemsstaterne: Medlemsstater EUGFL-udgifter (i mio. EUR) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige Den Europ(cid:230)iske Union (direkte udgifter) 851,3 1 154,0 5 553,0 2 556,8 5 293,5 9 007,2 1 632,6 4 129,2 17,4 1 372,7 842,5 637,4 575,7 770,1 4 314,2 40,3 I alt 38 748,1


title: Regolamento (CE) n. 2098/1999 della Commissione, del 1o ottobre 1999, recante modifica del regolamento (CE) n. 1685/95 che istituisce un regime per il rilascio dei titoli d'esportazione nel settore vitivinicolo

text: L 257/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 2. 10. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 2098/1999 DELLA COMMISSIONE del 1o ottobre 1999 recante modifica del regolamento (CE) n. 1685/95 che istituisce un regime per il rilascio dei titoli d'esportazione nel settore vitivinicolo LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 822/87 del Consiglio, del 16 marzo 1987, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore vitivinicolo (1), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 1677/1999 (2), in particolare l'articolo 52, para- grafo 3 e l'articolo 55, paragrafo 8, considerando quanto segue: (1) è necessario avviare una valutazione della situazione del mercato vitivinicolo all'inizio della campagna 1999- 2000, nonché una valutazione particolareggiata del regime delle restituzioni all'esportazione e del sistema di domanda e di rilascio dei titoli di esportazione nel settore, in modo da poter riesaminare il regime delle restituzioni e rivedere la gestione dei titoli di esporta- zione; è quindi opportuno prevedere un periodo di riflessione sufficientemente lungo prima di consentire la presentazione delle domande di titoli di esportazione, in modo da evitare che la campagna di cui trattasi cominci prima che sia stato possibile apportare i pertinenti adeguamenti al regime in parola; occorre dunque diffe- rire dall'8 al 15 ottobre 1999 la data di presentazione di nuove domande; è pertanto necessario modificare in tal senso il regolamento (CE) n. 1685/95 della Commis- sione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1610/1999 (4); (2) le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i vini, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 All'articolo 1 bis, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1685/ 95, nell'ultima frase la data «8 ottobre 1999» è sostituita dalla data «15 ottobre 1999». Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 1o ottobre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 84 del 27. 3. 1987, pag. 1. (2) GU L 199 del 30. 7. 1999, pag. 8. (3) GU L 161 del 12. 7. 1995, pag. 2. (4) GU L 190 del 23. 7. 1999, pag. 18


title: WRITTEN QUESTION E-1756/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Council. Murder of another Greek Cypriot in the occupied territories of Cyprus.

eurovoc_concepts:
Cyprus
common foreign and security policy
international human rights law
occupied territory
political violence

text: 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/37 4. What contribution does each Member State have to make towards the staffing costs? 5. Has the Federal Republic of Germany promised the other Member States that it will provide the majority of staff and bear the main share of staffing costs? 6. Have individual Member States indicated that they will not contribute to staffing costs? 7. How are staffing costs to be financed in the next few years? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (9 November 1999) The staff of the stability pact co-ordinator has only been partially constituted. Currently, 20 staff 1. members have taken up their functions: three deputy special-coordinators (1 Netherlands, 1 Finland, 1 United States); one head of cabinet (Germany); one deputy head of cabinet and spokesman (United Kingdom); one advisor (Italy); one personal assistant (Germany), one accountant (United Kingdom (cid:129) provisional); one expert (presidency: Finland (cid:129) until 31 December 1999); 8 experts (Denmark, Germany, France, Austria, Sweden, Switzerland, Slovenia, United States); 1 secretary (Netherlands/Commission); 1 regional affairs expert (Macedonia, resident in Berlin, provided on fully funded basis). Nine other team members, including one financial affairs expert, one expert and seven secretaries are not yet appointed. 2, 3. and 4. The total personnel costs of the mission of Mr Hombach and his staff supported by the Community budget are for the period August-December 1999 foreseen to be € 168 419 (mission costs not included). This amount does not include salaries and related costs of those staff members seconded, as a contribution in kind, by Member States. The Commission is not informed of the total financial cost involved in the referred secondments and is consequently unable to provide an estimate of the total personnel costs involved. No. There is no specific provision on the number or percentage of staff members to be provided by 5. Germany or any other state. No Member State has excluded the possibility of seconding staff to the team and consequently of 6. assuming the respective salary and related costs. 7. The relevant Joint Action (1999/523/CFSP, Article 1, paragraph 3) establishes that (cid:145)the EU shall, by providing its Special Representative with the necessary human and logistical resources, make a substantial contribution to his functions also as special Co-ordinator. The European Union looks to the other participants in the Stability Pact also to make an equitable contribution to the functioning of the Pact(cid:146). The Community contribution for future financing of the stability pact structure will have to be determined both by the requirements of the Pact and by the willingness of other participants to make such an equitable contribution. (2000/C 203 E/046) WRITTEN QUESTION E-1756/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Council (1 October 1999) Subject: Murder of another Greek Cypriot in the occupied territories of Cyprus The appalling murder of another Greek Cypriot (cid:129) his name was Stelios Charpas (cid:129) in the occupied territories of Cyprus by Turkish settlers has caused great alarm and a climate of panic among the Greek- Cypriot population in the enclave. Given that in its resolution of 10 April 1997 (B4-0286/97) (1) the European Parliament stated that it 6condemns once again, and in the strongest terms, the serious and persistent violations of human rights and fundamental freedoms suffered by the persons in the enclave which have been committed by the illegal occupying regime, and the intransigence on the part of the latter(cid:146) and (cid:145)calls for much greater awareness on the part of the UN and the bodies of the European Union, in particular the Council and the Commission, with a view to preparing and carrying out any action which they may deem necessary, including humanitarian action, aimed at improving the living conditions of the persons in the enclave(cid:146), will the Council say: C 203 E/38 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 What action does it intend to take in the wake of this new murder to ensure that the Greeks Cypriots in the enclave can continue to live there? Does it consider that a full-scale and permanent observation post can be set up in Rizokarpaso to ensure the security of the Greek Cypriots in the enclave? (1) OJ C 132, 28. 4. 1997, p. 226. Answer (24 January 2000) The Council has not received any official information about the incident to which the Honourable Member refers. As far as could be ascertained (cid:129) and as the question itself suggests (cid:129) Mr Stelios Charpas(cid:146) violent death was not related to activities by agents of the regime in control of Northern Cyprus. On the contrary, it appears that they cooperated with the authorities of the Republic of Cyprus with a view to taking appropriate action in the wake of Mr Charpas(cid:146) death. As to the question of setting up an observation post in Rizokarpaso, the Council trusts that the United Nations will fully consider all the relevant aspects and take the right decision. (2000/C 203 E/047) WRITTEN QUESTION E-1757/99 by Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) to the Commission Subject: Reorganising DGs XIV and VI (1 October 1999) Could the Commission give details of the proposal by President Prodi for a possible reorganisation of the Commission(cid:146)s Directorate-General VI for Agriculture and Directorate-General XIV for Fisheries into a single Directorate-General? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (9 November 1999) The Commission is, at present, undergoing a major re-organization in order to rationalize and improve the service which it provides for the European citizen. This organisation is based on 36 directorates general (DGs) and services, including the Agriculture DG and the Fisheries DG which remain separate DGs under the responsibility of commissioner Fischler. A new Director general of the Fisheries DG was appointed on 1 October 1999, which confirms what Mr Fischler said at his parliamentary hearing in September 1999. In any future reform of the Commission, attention will of course be paid to views already expressed in the Parliament on reform matters. (2000/C 203 E/048) WRITTEN QUESTION E-1760/99 by Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) to the Commission (1 October 1999) Subject: (cid:145)Poles of Rural Development(cid:146) project in Cameroon implemented by DG VIII Can the Commission state its position on the following points in relation to the (cid:145)Poles of Rural Development(cid:146) project: 1. What stage (planning, implementation) has the project now reached? 2. Have project assessments been conducted, and if so by whom (internally by Commission departments, or independently)?


title: WRITTEN QUESTION E-1760/99 by Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) to the Commission. Poles of Rural Development project in Cameroon implemented by DG VIII.

eurovoc_concepts:
Cameroon
EDF
aid system
development plan
rural development

text: C 203 E/38 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 What action does it intend to take in the wake of this new murder to ensure that the Greeks Cypriots in the enclave can continue to live there? Does it consider that a full-scale and permanent observation post can be set up in Rizokarpaso to ensure the security of the Greek Cypriots in the enclave? (1) OJ C 132, 28. 4. 1997, p. 226. Answer (24 January 2000) The Council has not received any official information about the incident to which the Honourable Member refers. As far as could be ascertained (cid:129) and as the question itself suggests (cid:129) Mr Stelios Charpas(cid:146) violent death was not related to activities by agents of the regime in control of Northern Cyprus. On the contrary, it appears that they cooperated with the authorities of the Republic of Cyprus with a view to taking appropriate action in the wake of Mr Charpas(cid:146) death. As to the question of setting up an observation post in Rizokarpaso, the Council trusts that the United Nations will fully consider all the relevant aspects and take the right decision. (2000/C 203 E/047) WRITTEN QUESTION E-1757/99 by Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) to the Commission Subject: Reorganising DGs XIV and VI (1 October 1999) Could the Commission give details of the proposal by President Prodi for a possible reorganisation of the Commission(cid:146)s Directorate-General VI for Agriculture and Directorate-General XIV for Fisheries into a single Directorate-General? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (9 November 1999) The Commission is, at present, undergoing a major re-organization in order to rationalize and improve the service which it provides for the European citizen. This organisation is based on 36 directorates general (DGs) and services, including the Agriculture DG and the Fisheries DG which remain separate DGs under the responsibility of commissioner Fischler. A new Director general of the Fisheries DG was appointed on 1 October 1999, which confirms what Mr Fischler said at his parliamentary hearing in September 1999. In any future reform of the Commission, attention will of course be paid to views already expressed in the Parliament on reform matters. (2000/C 203 E/048) WRITTEN QUESTION E-1760/99 by Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) to the Commission (1 October 1999) Subject: (cid:145)Poles of Rural Development(cid:146) project in Cameroon implemented by DG VIII Can the Commission state its position on the following points in relation to the (cid:145)Poles of Rural Development(cid:146) project: 1. What stage (planning, implementation) has the project now reached? 2. Have project assessments been conducted, and if so by whom (internally by Commission departments, or independently)? 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/39 3. What consequences has the Commission acknowledged from such assessments? Has project planning been amended accordingly? If not, why has the outcome of the assessments not been acted on? 4. Does the Commission see it as a potential source of conflict that where a development project is assessed and restructured, the delegation is both the party inviting tenders and a party itself directly involved? Answer given by Mr Nielson on behalf of the Commission (16 November 1999) The (cid:145)Poles of Rural Development(cid:146) project began in 1991 in the Bafut region and in the Sa(cid:146)a, Ntui and SangmØlima regions at the end of 1992 (financing agreement under the Third LomØ Convention, 6th European Development Fund (EFD), amounting to a total of € 10,3 million). This general approach stresses the importance of teaching people to manage the development of their own community with a view to improving their living conditions and the environment. During 1997 and 1998 a temporary programme was set up in the Sa(cid:146)a, Ntui et SangmØlima poles, to link the current project to a second four-year phase. It stressed in particular the project(cid:146)s viability and the management of agricultural projects and socio-economic infrastructures. The Commission and the national authorising officer agreed to an evaluation at the half-way stage in 1995, and a further evaluation at the end of the temporary programme (1997/1998) in November 1998. They contracted the work out to international consultancy firms on the basis of a restricted consultation. The evaluations have shown that the project has had a positive effect on the communities involved, since participation has helped them take charge of their own micro-projects. Nevertheless, further efforts need to be made to achieve a satisfactory level of participation and to prepare the people better to take control of their communities. On the basis of the results of the independent consultancies(cid:146) evaluations, particular emphasis has been placed on viability and the management of agricultural projects and socio-economic infrastructures. The project activities were planned and monitored under two sub-programmes, ongoing actions and new actions. No potential source of conflict exists, due to the fact that in the case of independent evaluations where the project is then altered, while the delegation awards the contract on behalf of the national authority, the latter is still the contracting authority. The results of the evaluation are examined by the Commission delegation and the government, and when the recommendations are pertinent, the changes can be introduced by financial procedures. (2000/C 203 E/049) WRITTEN QUESTION E-1762/99 by Luis Berenguer Fuster (PSE) and Mar(cid:237)a Rodr(cid:237)guez Ramos (PSE) to the Commission (11 October 1999) Subject: Effects for consumers of the merger of the Carrefour and Promodes companies The planned merger between the Carrefour and Promodes companies is giving rise to great concern among both suppliers and consumers who fear that it will create or strengthen a dominant position in certain key retail markets. The merger will affect a large number of significant geographical markets, and the effects of competition will need to be analysed in all those market with homogeneous competition conditions. This means that consideration will have to be given both to regional markets and to districts in which the undertakings


title: Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 2120/1999 af 1. oktober 1999 om fastsættelse af de justeringskoefficienter, der fra 1. januar 1999 finder anvendelse på vederlag til tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande

text: 7. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 261/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) RÅDETS FORORDNING (EF, EKSF, EURATOM) Nr. 2120/1999 af 1. oktober 1999 om fastsættelse af de justeringskoefficienter, der fra 1. januar 1999 finder anvendelse på vederlag til tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, (6) under henvisning til vedtægten for tjenestemænd ved De Euro- pæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved Fællesskaberne, fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1) og senest ændret ved forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 1238/1999 (2), særlig artikel 13, stk. 1, i bilag X, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Rådets beslutning om fastsættelse af justeringskoeffici- enter med virkning fra 1. januar 1999; med henblik på at skabe parallelitet mellem disse juste- justeringskoefficienter, der ringskoefficienter og de gælder internt i Fællesskabet for vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber, bør en eventuel tilbagesøgning dog højst kunne omfatte de seneste seks måneder forud for datoen tilbagesøg- for Rådets beslutning, og virkningerne af ningen bør kunne fordeles over en periode på højst tolv måneder at regne fra samme dato — (1) (2) (3) (4) (5) Der bør tages hensyn til udviklingen i leveomkostnin- gerne i lande uden for Fællesskabet, og der bør derfor januar 1999 fastsættes nye med virkning fra den 1. justeringskoefficienter i tjenestestedets valuta til tjenestemænd, der gør tjeneste i tredjelande; som udbetales for vederlag, i henhold til bilag X i vedtægten fastsættes justeringsko- efficienterne hver sjette måned af Rådet, som følgelig de fastsætte bør kommende halvår; justeringskoefficienter nye for de justeringskoefficienter, der finder anvendelse fra den 1. januar 1999, kan medføre tilpasninger med tilbagevir- kende kraft (i opadgående eller nedadgående retning) af vederlag, der er udbetalt på grundlag af en tidligere forordning; der bør såfremt justeringskoefficienterne forhøjes, fore- tages efterbetaling; såfremt justeringskoefficienterne nedsættes, der bør, foretages tilbagesøgning af for meget udbetalte beløb for januar 1999 og datoen for perioden mellem den 1. (1) EFT L 56 af 4. 3. 1968, s. 1. (2) EFT L 150 af 17. 6. 1999, s. 1. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De justeringskoefficienter, hvormed de vederlag, der udbetales i tjenestelandets valuta, korrigeres, fastsættes med virkning fra den 1. januar 1999 som anført i bilaget. Til beregning af disse vederlag anvendes de vekselkurser, der blev brugt ved gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for den måned, der gik forud for den i stk. 1 omhandlede dato. Artikel 2 I henhold til artikel 13, stk. 1, i bilag X til vedtægten fastsætter Rådet justeringskoefficienterne hver sjette måned. Rådet fast- sætter følgelig nye justeringskoefficienter med virkning fra den 1. juli 1999. Såfremt justeringskoefficienterne medfører en forhøjelse af vederlagene, foretager institutionerne de nødvendige efterbeta- linger. L 261/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 10. 1999 For perioden mellem den 1. januar 1999 og datoen for Rådets beslutning om fastsættelse af de justerings- koefficienter, der finder anvendelse fra 1. januar 1999, foretager institutionerne, såfremt justeringskoeffici- enterne medfører en nedsættelse af vederlagene, med tilbagevirkende kraft en tilpasning i nedadgående retning. En sådan tilpasning med tilbagevirkende kraft, som indebærer tilbagesøgning af for meget udbetalte beløb, kan dog højst omfatte de seneste seks måneder forud for datoen for Rådets beslutning, og virkningerne af tilbagesøgningen kan fordeles over en periode på højst tolv måneder at regne fra samme dato. Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 3 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 1999. På Rådets vegne T. HALONEN Formand 7. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 261/3 Tjenestested Albanien Algeriet (*) Angola Antigua og Barbuda Argentina Australien Bangladesh Barbados Belize Benin Bolivia (*) Bosnien-Hercegovina Botswana Brasilien Bulgarien Burkina Faso Burundi (*) Cameroun Canada Chile Colombia Comorerne Congo (*) Costa Rica Côte d'Ivoire Cypern Den Centralafrikanske Republik Den Demokratiske Republik Congo (*) Den Dominikanske Republik De Nederlandske Antiller Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (*) Den Tjekkiske Republik Djibouti Egypten Eritrea Estland Etiopien Fiji Filippinerne Forbundsrepublikken Jugoslavien Gabon Gambia Georgien Ghana Guatemala Guinea Guinea-Bissau Guyana Haiti Hongkong Indien Indonesien Israel Jamaica Japan (Naka) Japan (Tokyo) Jordan Kasakhstan Kenya Kina Kroatien Lesotho Letland Libanon (*) Foreligger ikke. BILAG Justerings- koefficienter januar 1999 102,9 0,0 60,0 110,8 101,6 68,8 62,7 110,3 78,4 76,5 0,0 86,0 53,7 92,1 92,5 78,4 0,0 92,9 66,9 92,0 65,8 106,2 0,0 76,6 101,0 88,9 118,5 0,0 67,5 88,7 0,0 79,4 113,7 72,6 59,9 71,1 62,5 60,1 54,7 44,7 118,8 88,5 84,3 41,4 63,3 100,2 97,7 64,2 82,5 99,1 47,9 55,8 91,0 111,2 152,1 159,0 72,8 108,6 78,9 90,3 87,2 48,0 68,3 104,5 Tjenestested Liberia (*) Litauen Madagaskar Malawi Mali Malta Marokko Mauretanien Mauritius Mexico Mozambique Namibia Nicaragua Niger Nigeria Norge Ny Kaledonien Pakistan Papua Ny Guinea Peru Polen Republikken Kap Verde Rumænien Rusland Rwanda (*) Salomonøerne São Tomé og Príncipe Schweiz Senegal Sierra Leone Slovakiet Slovenien Somalia (*) Sri Lanka (*) Sudan Surinam Swaziland Sydafrika (Cape Town) Sydafrika (Pretoria) Sydkorea Syrien Tanzania Tchad Thailand Togo Tonga Trinidad og Tobago Tunesien Tyrkiet Uganda Ukraine Ungarn Uruguay USA (New York) USA (San Diego) USA (Washington) Vanuatu Venezuela Vestbredden — Gazastriben (*) Vestsamoa Vietnam Zambia Zimbabwe Ækvatorialguinea Justerings- koefficienter januar 1999 0,0 60,6 50,6 19,5 91,5 82,0 73,8 60,8 65,6 56,6 83,5 58,3 77,6 78,2 79,3 119,8 115,3 60,3 70,5 81,3 65,9 82,0 56,3 112,8 0,0 82,0 91,5 118,3 81,7 97,6 57,6 90,2 0,0 0,0 29,8 48,4 47,2 60,9 57,2 91,2 76,9 79,5 94,3 59,5 88,8 72,4 61,3 72,4 76,9 83,3 136,8 57,9 93,6 95,5 83,4 86,4 100,9 93,2 0,0 67,4 59,1 51,4 20,7 91,9