title: Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Argentinsko republiko

text: 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 93 22000A0111(01) L 6/32 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 11. 1. 2000 o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Argentinsko republiko SPORAZUM EVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu „Skupnost“), na eni strani, in ARGENTINSKA REPUBLIKA (v nadaljnjem besedilu „Argentina“), na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE – UPOŠTEVAJOČ Okvirni sporazum o trgovini in gospodarskem sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Argentinsko republiko z dne 2. aprila 1990; UPOŠTEVAJOČ pomembnost znanosti in tehnologije za njun gospodarski in socialni razvoj, UPOŠTEVAJOČ obstoječe znanstveno in tehnološko sodelovanje med Skupnostjo in Argentino; UPOŠTEVAJOČ, da Skupnost in Argentina izvajata raziskave in tehnološke dejavnosti, vključno s predstavitvenimi projekti, opredeljenimi v členu 2(d), na številnih področjih skupnega interesa, ter da bo skupno sodelovanje v raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na osnovi vzajemnosti koristilo obema pogodbenicama; V ŽELJI po vzpostavitvi formalne podlage za sodelovanje na področju znanstvenega in tehnološkega raziskovanja, ki bo razširilo in okrepilo izvajanje sodelovanja na področjih skupnega interesa ter spodbudilo uporabo rezultatov takega sodelovanja v njuno gospodarsko in socialno korist; UPOŠTEVAJOČ, da je ta sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju povezan s splošnim sodelovanjem med Argentino in Skupnostjo – DOGOVORILI NASLEDNJE: Člen 1 Namen Pogodbenici bosta spodbujali, razvijali in omogočali dejavnosti sodelovanja med Skupnostjo in Argentino na področjih skupnega interesa, na katerih opravljata raziskovalne in razvojne dejavnosti v znanosti in tehnologiji. Člen 2 Opredelitve V tem sporazumu: (a) „dejavnost sodelovanja“ pomeni vsako dejavnost, ki pogodbenici opravljata ali podpirata na podlagi sporazuma in vključuje skupno raziskavo; jo tega (b) „informacije“ pomeni znanstveni ali tehnični podatki, izidi ali načini raziskav in razvoja, ki izhajajo iz skupne raziskave, ter druge informacije, ki jih udeleženi v dejavnosti sodelovanja ter, kjer je to potrebno, pogodbenici, štejejo za potrebne; (c) „intelektualna lastnina“ ima pomen, opredeljen v členu 2 Kon- vencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967; (d) „skupna raziskava“ pomeni raziskavo, tehnološki razvoj ali predstavitev, izvajano z ali brez finančne podpore ene ali obeh in pogodbenic, v kateri sodelujejo udeleženci Skupnosti Argentine ter jo pogodbenici ali njune ustanove in agencije, ki izvajajo znanstvene raziskovalne programe, pismeno označijo za raziskavo. Če raziskavo finančno podpira le ena pogodbenica, označitev opravi ta pogodbenica in udeleženci v tem projektu. „Predstavitveni projekti“ so projekti, name- njeni dokazovanju upravičenosti novih tehnologij, ki ponu- jajo možno gospodarsko korist, jih pa ni mogoče neposredno tržiti; (e) „udeleženec“ ali raziskovalni „subjekt“ pomeni vse pravne ali fizične osebe, vse raziskovalne inštitute ali kake druge pravne subjekte ali podjetja s sedežem v Skupnosti ali v Argentini, vključene v dejavnosti sodelovanja, skupaj s samima pogod- benicama. Člen 3 Načela Dejavnosti sodelovanja potekajo na podlagi naslednjih načel: (a) skupna korist na podlagi splošnega ravnovesja prednosti; (b) vzajemni dostop do raziskovalnih dejavnosti in tehnološkega razvoja, ki ga opravljata pogodbenici; (c) pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja; (d) primerna zaščita pravic intelektualne lastnine. 94 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 Člen 4 Področja dejavnosti sodelovanja Skupni RTP projekti se izvajajo, ko udeleženci razvijejo načrt tehnološkega upravljanja, kot je navedeno v Prilogi tega sporazuma. Sodelovanje v skladu s tem sporazumom lahko zajema vse raziskovalne dejavnosti, tehnološki razvoj in predstavitve, v nadaljnjem besedilu „RTP“, vsebovane v prvi dejavnosti člena 164 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter vse podobne RTP dejavnosti na ustreznih znanstvenih in tehnoloških področjih v Argentini. Ta sporazum ne vpliva na sodelovanje Argentine kot države v razvoju v dejavnostih Skupnosti na področju razvojnih raziskav. Člen 5 Oblike dejavnosti sodelovanja (a) Pogodbenici v skladu s svojo notranjo politiko in predpisi pospešujeta sodelovanje raziskovalnih subjektov pri dejavno- stih sodelovanja iz tega sporazuma, da bi omogočili primer- ljive možnosti za udeležbo v njunih znanstvenih, tehnološko raziskovalnih in razvojnih dejavnostih. (b) Dejavnosti sodelovanja so lahko oblikovane kot: — udeležba argentinskih raziskovalnih subjektov pri RTP projektih iz prve dejavnosti okvirnega programa ter vza- jemna udeležba raziskovalnih subjektov s sedežem v Skupnosti pri argentinskih projektih na podobnih sekto- rjih RTP. Udeležba je odvisna od pravil in postopkov, ki se uporabljajo za RTP programe obeh pogodbenic, — združitev RTP projektov, ki se že izvajajo, v skladu s postopki za RTP programe obeh pogodbenic, — obiski ter izmenjave znanstvenikov in tehničnih strokov- njakov, — skupno organiziranje znanstvenih seminarjev, konferenc, simpozijev in delavnic, kot tudi udeležba strokovnjakov pri teh dejavnostih, — skupne dejavnosti, Člen 6 Usklajevanje in omogočanje dejavnosti sodelovanja (a) Pogodbenici za namene tega sporazuma pooblastita naslednje ustrezne organe za usklajevanje in omogočanje dejavnosti sodelovanja, ki delujejo kot izvršilni zastopniki: za Argentino Sekretariat za znanost in tehnologijo pri Ministrstvu za kulturo in izobraževanje, ali drug tak organ, ki ga lahko Argentina kadar koli priglasi z vnaprejšnjim pisnim obvesti- lom; ter za Skupnost predstavniki Evropske komisije. (b) Izvršilni zastopniki ustanovijo Pripravljalni odbor za RTP sodelovanje, v nadaljnjem besedilu „Pripravljalni odbor“, za upravljanje tega sporazuma; ta odbor sestavlja podobno šte- vilo uradnih predstavnikov vsake pogodbenice, odbor sprejme svoj poslovnik. (c) Naloge Pripravljalnega odbora vključujejo: 1. spodbujanje in pregled različnih dejavnosti sodelovanja iz člena 4 tega sporazuma, kot tudi tistih, ki bi se izvajale v okviru RTP sodelovanja pri razvoju; 2. prepoznavanje, v skladu s prvo alineo člena 5(b), tistih prednostnih sektorjev ali podsektorjev skupnega interesa med potencialnimi sektorji za RTP sodelovanje, kjer je sodelovanje možno; 3. predlaganje, v skladu z drugo alineo člena 5(b), znanstvenikom obeh pogodbenic združevanje njunih projektov, ki bi bili obojestransko koristni in združljivi; 4. dajanje priporočil na podlagi sedme alinee člena 5(b); 5. svetovanje pogodbenicama o načinih okrepitve in izbolj- šanja sodelovanja v skladu z načeli tega sporazuma; — izmenjave in skupna uporaba opreme in materialov, 6. pregled učinkovitosti delovanja in izvajanja tega sporazuma; — izmenjave informacij o praksi, zakonih in drugih predpi- sih in programih, ki spadajo v okvir sodelovanja na pod- lagi tega sporazuma; — vse druge oblike, ki bi jih priporočil Pripravljalni odbor iz člena 6(b) in ki se štejejo za skladne s politiko in postopki, ki se uporabljajo v obeh pogodbenicah. 7. priprava letnega poročila, namenjenega pogodbenicama, o stopnji, napredku in učinkovitosti sodelovanja, ki poteka na podlagi tega Sporazuma. Poročilo se predloži Skup- nemu odboru, ustanovljenem z Okvirnim sporazumom za trgovino in gospodarsko sodelovanje med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Argentinsko republiko dne 2. aprila 1990. 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 95 (d) Pripravljalni odbor se po splošnem pravilu sestaja enkrat letno, po možnosti pred sestankom Skupnega odbora, usta- novljenega z Okvirnim sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Argentinsko republiko dne 2. aprila 1990, v skladu s sporazumno sprejetim časovnim razporedom ter poroča temu odboru; zasedanja potekajo izmenično v Skupnosti in v Argentini. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo izredna zasedanja. (e) Vsaka pogodbenica krije stroške svoje udeležbe na zasedanjih Pripravljalnega odbora. Stroške, povezane z zasedanji Priprav- ljalnega odbora, razen potnih stroškov in stroškov bivanja, krije pogodbenica gostiteljica. Člen 7 Financiranje (a) Dejavnosti sodelovanja so odvisne od razpoložljivosti sredstev ter veljavnih zakonov in drugih predpisov, politik in programov pogodbenic. Stroški, ki jih prevzamejo udeleženci dejavnosti sodelovanja, ne vodijo v pretakanje sredstev iz ene pogodbenice v drugo. (b) Ko posebne sheme sodelovanja ene pogodbenice poskrbijo za finančno podporo udeležencem iz druge pogodbenice, se za takšna sredstva, finančne ali druge prispevke ene pogodbenice udeležencem iz druge pogodbenice v podporo navedenim dejavnostim, odobrijo oprostitve davkov in carin v skladu z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo v vsaki pogodbenici. Člen 8 Vstop osebja in opreme Pogodbenici sprejmeta vse primerne ukrepe in po najboljših močeh v okviru veljavnih zakonov in drugih predpisov omogočita vstop, bivanje in izstop iz svojega ozemlja osebju, gradivu in opremi, ki so udeleženi ali uporabljeni v dejavnostih sodelovanja na podlagi tega Sporazuma. Člen 9 Razširjanje in uporaba informacij sodelovanja, pravila uporabe informacij ter glede intelektualne lastnine, izhajajoče iz tega raziskav, izhajajočih iz posebnih RTP programov Skupnosti, in določbe iz Priloge k temu sporazumu. razširjanja izsledkov Raziskovalni subjekti s sedežem v Skupnosti, ki sodelujejo pri argentinskih RTP projektih imajo enake pravice in obveznosti ter glede glede lastnine, razširjanja in uporabe informacij intelektualne lastnine, izhajajoče iz tega sodelovanja, kot argentinski raziskovalni subjekti in zanje veljajo določbe iz Priloge tega sporazuma. Priloga o intelektualni lastnini je sestavni del tega sporazuma. Člen 10 Ozemlje uporabe Ta sporazum velja na eni strani za ozemlja, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani za ozemlje Republike Argentine. Člen 11 Začetek in prenehanje veljavnosti ter reševanje sporov (a) Ta sporazum začne veljati z dnem, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da sta izpolnili notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti. (b) Sporazum se sklene za začetno obdobje petih let in se lahko po ovrednotenju podaljšuje na podlagi tihega soglasja med predzadnjim letom vsakega naslednjega petletnega obdobja. (c) Ta sporazum se lahko spremeni po dogovoru pogodbenic. Spremembe začnejo veljati pod pogoji, opredeljenimi v odstavku (a). (d) Ta Sporazum lahko pogodbenici kadarkoli prekineta z dva- najstmesečnim pisnim obvestilom preko diplomatskih kana- lov. Potek ali prenehanje tega Sporazuma ne vpliva na veljavnost ali trajanje dogovorov, ki so sklenjeni na njegovi podlagi, ali na posebne pravice in obveznosti, ki so nastale v skladu s Prilogo. Raziskovalni subjekti s sedežem v Argentini, ki sodelujejo pri RTP projektih Skupnosti, spoštujejo glede lastnine, razširjanja in (e) Vsa vprašanja ali spore, povezane z razlaganjem ali izvaja- njem tega sporazuma, pogodbenici rešujeta sporazumno. 96 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 V potrditev navedenega so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta sporazum. V Bruslju, dvajsetega septembra tisoč devetsto devetindevetdeset, v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. francoskem, nemškem, angleškem, finskem, grškem, Za Evropsko skupnost Za Republiko Argentino 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 97 PRILOGA PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE Ta priloga je sestavni del „Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Argentino“, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“. Pravice intelektualne lastnine, ustvarjene ali pridobljene po tem sporazumu, se dodelijo v skladu s to prilogo. I. Uporaba Ta priloga se uporablja za skupne raziskave, ki se izvajajo na podlagi Sporazuma, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače. II. Lastništvo, dodeljevanje in uresničevanje pravic 1. Za namene te priloge je „intelektualna lastnina“ opredeljena v členu 2(c) Sporazuma. 2. Ta priloga obravnava dodeljevanje pravic in interesov pogodbenic in njunih udeležencev. Vsaka pogodbenica in njeni udeleženci zagotovijo, da lahko druga pogodbenica in njeni udeleženci pridobijo pravice do intelektualne lastnine, ki jim pripadajo v skladu s to prilogo. Ta priloga sicer ne spreminja ali posega v dodeljevanje pravic, interesov in avtorskih honorarjev med pogodbenico in njenimi državljani ali udeleženci, določenimi z zakoni in praksami, ki se uporabljajo v vsaki pogodbenici. 3. Pogodbenice vodijo tudi naslednja načela, ki jih zagotavljajo pogodbeni dogovori: (a) učinkovita zaščita intelektualne lastnine. Pogodbenici zagotovita, da se sami in/ali da se njuni udeleženci medsebojno uradno obvestijo v razumnem času od nastanka intelektualne lastnine na podlagi Sporazuma o izvajanju dogovorov, ter da se takšna intelektualna lastnina pravočasno zaščiti; (b) učinkovito izkoriščanje izsledkov, ob upoštevanju prispevka pogodbenic in njunih udeležencev; (c) nediskriminatorna obravnava udeležencev iz druge pogodbenice v primerjavi z obravnavo, ki so je deležni lastni udeleženci; (d) zaščita zaupnih poslovnih informacij. 4. Udeleženci skupaj razvijajo Program tehnološkega upravljanja (PTU) za lastništvo in uporabo, ki vsebuje objavo informacij in intelektualno lastnino, ki bo ustvarjena med potekom skupne raziskave. PTU odobri pristojna agencija ali oddelek za zbiranje sredstev pogodbenice, ki je udeležena v financiranju raziskave, pred zaključkom posebnih pogodb o sodelovanju v raziskavah in razvoju, katerim so priloženi. PTU se pripravi v okviru veljavnih pravil in predpisov z upoštevanjem ciljev skupne raziskave, finančnih ali drugih prispevkov pogodbenic in udeležencev, prednosti in pomanjkljivosti podeljevanja licenc glede na ozemeljsko veljavnost ali področje uporabe, prenos podatkov, blaga ali storitev, katerih izvoz se nadzoruje, zahtev veljavnih zakonov in drugih dejavnikov, ki jih udeleženci štejejo za primerne. Programi tehnološkega upravljanja urejajo tudi pravice in obveznosti, nastale na področju intelektualne lastnine z obiski raziskovalcev (to je raziskovalcev, ki ne prihajajo iz pogodbenice ali udeleženke). Program tehnološkega upravljanja je poseben dogovor, sklenjen med udeleženci, o izvajanju skupne raziskave ter o njihovih pravicah in obveznostih. Glede intelektualne lastnine PTU med drugim običajno obravnava lastništvo, zaščito, uporabniško pravico v raziskovalne in razvojne namene, izkoriščanje in razširjanje, vključno z dogovori za skupno objavo, pravice in obveznosti gostujočih raziskovalcev in postopke za reševanje sporov. PTU lahko obravnava tudi informacije v ospredju in ozadju, izdajo licenc in dobavo končnih izidov. 5. Informacije ali intelektualna lastnina, nastala med skupno raziskavo in ni navedena v PTU, se z odobritvijo pogodbenic dodeli v skladu z načeli, navedenimi v PTU. V primeru nesoglasja so te informacije ali intelektualna lastnina skupna last vseh udeležencev, ki sodelujejo v skupni raziskavi, v kateri so bile ustvarjene informacije ali intelektualna lastnina. Vsak udeleženec, za katerega se uporablja ta določba, ima pravico uporabljati te informacije ali intelektualno lastnino za lastno komercialno uporabo brez geografskih omejitev. 6. Pogodbenici zagotavljata, da ima lahko druga pogodbenica in njeni udeleženci pravice do intelektualne lastnine, ki jim je dodeljena v skladu s temi načeli. 98 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 7. Ob ohranjanju konkurenčnih pogojev na področjih, ki so predmet Sporazuma, si vsaka pogodbenica prizadeva zagotoviti, da se pravice, pridobljene na podlagi Sporazuma, in dogovori, sklenjeni v skladu z njim, uresničujejo tako, da zlasti spodbujajo: (i) razširjanje in uporabo nastalih, razkritih ali drugače na voljo danih informacij na podlagi Sporazuma; in (ii) sprejetje in izvajanje mednarodnih standardov. 8. Prenehanje ali iztek Sporazuma ne vpliva na pravice ali obveznosti iz te priloge. III. Avtorska dela in znanstvena literarna dela Avtorske pravice, ki pripadajo pogodbenicama ali njunim udeležencem, se obravnavajo skladno z Bernsko konvencijo (Pariški akt 1971). Zaščita avtorskih pravic obsega izraze in ne zamisli, postopkov, metod dela ali matematičnih pojmov. Omejitve ali izjeme so za izključne pravice omejene na posebne primere, ki niso v nasprotju z običajno uporabo dela in ne posegajo v legitimne interese imetnika pravice. Pogodbenici in njuni udeleženci v skupni raziskavi, brez vpliva na oddelek II, razen če v PTU ni drugače dogovorjeno, skupaj objavijo izsledke raziskave. Ob upoštevanju navedenega splošnega pravila se uporabljajo naslednji postopki: 1. V primeru, da pogodbenica ali nek njen državni organ objavi znanstvene ali tehnične revije, članke, poročila, knjige ter video kasete in programsko opremo, ki nastane v skupni raziskavi na podlagi Sporazuma, ima druga pogodbenica pravico do svetovne, ne-izključne, nepreklicne in brezplačne licence za prevajanje, kopiranje, prirejanje, predvajanje in javno razširjanje teh del. 2. Pogodbenici zagotovita čim večje razširjanje literarnih del znanstvene narave, ki izhajajo iz skupne raziskave na podlagi Sporazuma in ki jih objavijo neodvisni založniki. 3. Na vseh izvodih del, zaščitenih z avtorskimi pravicami, namenjenih javni distribuciji in pripravljenih na podlagi te določbe, morajo biti navedena imena avtorja oziroma avtorjev dela, razen če avtor ali avtorji izrecno zahtevajo, da se jih ne navaja. Na izvodu mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic. IV. Izumi, odkritja ter drugi znanstveni in tehnološki dosežki Izumi odkritja ter drugi znanstveni in tehnološki dosežki, ustvarjeni z dejavnostmi sodelovanja med samima pogodbenicama, je last pogodbenic, razen če se ne dogovorita drugače. V. Nerazkrite informacije A. Dokumentacijske nerazkrite informacije 1. Vsaka pogodbenica, njeni organi ali njeni udeleženci, kot je ustrezno, čimprej in po možnosti v PTU določijo, katere informacije naj ostanejo nerazkrite v okviru Sporazuma, ob upoštevanju, med drugim, naslednjih meril: (a) tajnost informacij, v smislu, da podatki, v celoti ali v določeni sestavi ali kombinaciji svojih delov, niso javno znani ali preko zakonitih sredstev že dostopni področnim strokovnjakom; (b) dejanska ali potencialna gospodarska vrednost informacij na podlagi njihove tajnosti; (c) predhodni ukrepi za varovanje informacij, ki jih je v danih okoliščinah sprejela oseba, ki je imela nad njimi zakonito oblast, da ohranja njihovo tajnost. Pogodbenici in njuni udeleženci se lahko v nekaterih primerih dogovorijo, razen če ni določeno drugače, da se vse informacije ali njihovi deli, izmenjane ali ustvarjene med skupno raziskavo na podlagi Sporazuma, ne smejo razkriti. 2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da sama in njeni udeleženci jasno določijo nerazkrite informacije, na primer z ustrezno oznako ali omejitveno legendo. To velja tudi za razmnoževanje navedenih informacij v celoti ali delno. Pogodbenica, ki prejme nerazkrite informacije v skladu s Sporazumom, spoštuje njihovo posebno naravo. Teh omejitev je samodejno konec, ko lastnik take informacije razkrije javnosti. 3. Nerazkrite informacije, ki so sporočene na podlagi Sporazuma, lahko pogodbenica prejemnica posreduje internemu ali v pogodbenici prejemnici zaposlenemu osebju ter drugim zadevnim oddelkom ali organom pogodbenice prejemnice, pooblaščenim za posebne namene tekoče skupne raziskave, pod pogojem, da tako sporočene nerazkrite informacije, ureja pisni dogovor o zaupnosti in se jih kot take zlahka prepozna, kot je zgoraj navedeno. 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 99 4. S pisnim soglasjem pogodbenice, ki na podlagi Sporazuma posreduje nerazkrite informacije, lahko pogodbenica prejemnica take informacije razširja širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku 3. Pogodbenica sodeluje v oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za širšo distribucijo, vsaka pogodbenica pa izda dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njene nacionalne politike, uredbe in zakoni. B. Ne-dokumentacijske nerazkrite informacije Ne-dokumentacijske nerazkrite informacije, ali drugi zaupni podatki, pridobljeni na seminarjih in drugih srečanjih, organiziranih v okviru Sporazuma, ali informacije, nastale z zaposlovanjem osebja, uporabo opreme ali izvajanjem skupnih projektov, pogodbenici ali njuni udeleženci obravnavajo v skladu z načeli, navedenimi za dokumentacijske informacije v Sporazumu, vendar pod pogojem, da je prejemnik takih nerazkritih informacij, ali drugih zaupnih ali posebnih informacij seznanjen z njihovo zaupno naravo, kadar je o njih obveščen. C. Nadzor Vsaka pogodbenica se čim bolj trudi zagotoviti, da se v okviru Sporazuma prejete nerazkrite informacije, nadzorujejo na način, ki je v njem predviden. Če ena izmed pogodbenic ugotovi, da se ne more, ali če se utemeljeno pričakuje, da se ne bo mogla držati določb o ne-razširjanju iz gornjih odstavkov A in B, nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se posvetujeta o določitvi primernega poteka dejavnosti


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2012/1999 av den 20 september 1999 om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan

eurovoc_concepts:
common price policy
floriculture
import
import price
producer price
third country

formats: pdf print

text: 21. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 248/25 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2012/1999 av den 20 september 1999 om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämp- ning av importordningen för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastställande av villkoren för tillämp- ning av förmånstullar på import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt i Väst- banken och Gazaremsan (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1300/97 (2), särskilt artikel 5. 2 a i denna, och med beaktande av följande: Enligt artikel 2. 2 och artikel 3 i ovan nämnda förordning (EEG) nr 4088/87 skall gemenskapens import- och producentpriser fastställas var fjortonde dag för storblommiga nejlikor (stan- dard), elegancenejlikor (spray), storblommiga rosor och småb- lommiga rosor och de skall tillämpas två veckor i taget. Enligt artikel 1b i kommissionens förordning (EEG) nr 700/88 av den 17 mars 1988 om vissa tillämpningsföreskrifter för systemet för import till gemenskapen av vissa blomsterprodukter med ursprung i Cypern, Israel och Jordanien samt i Västbanken och Gazaremsan (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2062/ 97 (4) skall dessa priser för tvåveckorsperioder fastställas på grundval av viktade uppgifter som lämnas av medlemsstaterna. Det är viktigt att dessa fastställs utan dröjsmål för att tillämp- liga tullar skall kunna fastställas. Det är därför lämpligt att föreskriva att denna förordning omedelbart träder i kraft. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De producent- och importpriser i gemenskapen för storblom- miga nejlikor (standard), elegancenejlikor (spray), storblommiga rosor och småblommiga rosor som avses i artikel 1b i förord- ning (EEG) nr 700/88 för en tvåveckorsperiod fastställs i bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 21 september 1999. Den skall tillämpas från den 22 september till den 5 oktober 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 september 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EGT L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EGT L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (4) EGT L 289, 22. 10. 1997, s. 1. L 248/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 9. 1999 BILAGA Period: 22 september – 5 oktober 1999 (i EUR per 100 enheter) Gemenskapens producentpris Storblommiga nejlikor (standard) Elegancenejlikor (spray) Storblommiga rosor Småblommiga rosor 12,10 8,81 22,35 10,60 Gemenskapens importpris Storblommiga nejlikor (standard) Elegancenejlikor (spray) Storblommiga rosor Småblommiga rosor Israel Marocko Cypern Jordanien Västbanken och Gazaremsan — — — — — — — — — — 7,54 7,56 — — — — — — — —


title: Nolīgums par zinātniski tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Argentīnas Republiku

eurovoc_concepts:
Argentina
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

formats: html pdf print

text: 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 93 22000A0111(01) L 6/32 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 11. 1. 2000. par zinātniski tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Argentīnas Republiku NOLĪGUMS EIROPAS KOPIENA, turpmāk – “Kopiena”, no vienas puses, un ARGENTĪNAS REPUBLIKA, turpmāk – Argentīna, no otras puses, turpmāk tekstā – “puses”, ŅEMOT VĒRĀ 1990. gada 2. aprīlī noslēgto Pamatnolīgumu par tirdzniecību un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Argentīnas Republiku; ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnikas nozīmi minēto valstu saimnieciskās un sociālās attīstības veicināšanā; ŅEMOT VĒRĀ pašreizējo zinātniski tehnisko sadarbību starp Kopienu un Argentīnu; APZINOTIES TO, ka Kopiena un Argentīna pašlaik īsteno pētījumu un tehnoloģiju izpētes pasākumus, ieskaitot 2. pantā d) apakšpunktā minētos demonstrējumu projektus, vairākās kopīgo interešu jomās un ka dalība uz savstarpības principiem balstītos otras puses pētniecības un attīstības pasākumos var būt abpusēji izdevīga; VĒLOTIES piešķirt oficiālu statusu sadarbībai zinātniski tehnisko pētījumu jomā, kas ļaus paplašināt un intensificēt savstarpējas sadarbības pasākumus kopīgo interešu jomās un veicinās šādas sadarbības rezultātu izmantošanu saimnieciskiem un sociāliem mērķiem; ŅEMOT VĒRĀ TO, ka šis nolīgums par zinātniski tehnisko sadarbību labi iederas vispārējā Argentīnas un Kopienas sadarbības kontekstā, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Mērķis Puses veicina, attīsta un sekmē Kopienas un Argentīnas sadarbību zinātnes un tehnikas jomās, kas atbilst kopīgām interesēm un kurās tās īsteno pētniecības un attīstības pasākumus. 2. pants Definīcijas Šajā nolīgumā ir spēkā šādas definīcijas: a) “sadarbība” ir jebkurš pasākums, ko realizē vai atbalsta puses saskaņā ar šo nolīgumu, to skaitā kopīgus pētījumus; b) “informācija” ir kopīgos pētījumos iegūti zinātnes vai tehnikas dati, pētniecības un attīstības rezultāti vai metodes, kā arī jeb- kuri citi dati, kas nepieciešami pēc sadarbības pasākumu dalīb- nieku, tostarp arī abu pušu, ieskatiem; dalībnieku sadarbību un kurus kā kopīgus pētījumus rakst- veidā apliecina puses vai to iestādes un resori, kas īsteno zināt- niskās pētniecības programmas. Ja finansējumu nodrošina tikai viena puse, šo apliecinājumu sniedz minētā puse un šāda projekta dalībnieks. “Demonstrējumu projekti” ir projekti, kas ļauj noskaidrot, cik lietderīgas ir jaunas tehnoloģijas, kam pie- mīt varbūtējas ekonomiskas priekšrocības, bet kuras nevar uzreiz komercializēt; e) “dalībnieks” jeb “pētniecības subjekts” ir jebkura sadarbībā iesaistīta juridiska vai fiziska persona, zinātniskās pētniecības institūts vai jebkura cita Kopienā vai Argentīnā reģistrēta juri- diska persona vai uzņēmums, to skaitā pašas puses. 3. pants Principi Sadarbības pasākumus īsteno, ievērojot šādus principus: a) savstarpējo izdevīgumu, kas balstās uz pilnīgu vienlīdzību; c) īpašums” atbilst definīcijai, kas “intelektuālais iekļauta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā parakstītās Pasaules Intelek- tuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijas 2. pantā; b) katras puses veikto pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasā- kumu savstarpēju pieejamību; d) “kopīgi pētījumi” ir pētniecības darbs, tehnoloģiju attīstība vai demonstrējumi, ko veic ar vienas vai abu pušu finansiālo atbal- stu vai bez tā un kas paredz gan Kopienas, gan Argentīnas c) savlaicīgu informācijas apmaiņu, ja tas var veicināt sadarbību; d) intelektuālā īpašuma tiesību pienācīgu aizsardzību. 94 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. 4. pants Sadarbības jomas Kopīgos PTD projektus sāk īstenot, tiklīdz to dalībnieki ir izstrādājuši tehniskās vadības plānu, kā tas norādīts nolīguma pielikumā. šo nolīgumu var aptvert Sadarbība saskaņā ar jebkurus pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumus, turpmāk tekstā – “PTD”, kas iekļauti pamatprogrammas pirmajā posmā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 164. pantu, un pārējos tamlīdzīgus PTD pasākumus Argentīnā attiecīgajās zinātnes un tehnikas jomās. Šis nolīgums neietekmē Argentīnas kā jaunattīstības valsts līdzdalību Kopienas pasākumos pētniecības un attīstības jomā. 5. pants Sadarbības veidi a) Puses veicina pētniecības subjektu iesaistīšanos šajā nolīgumā paredzētos sadarbības pasākumos, ievērojot attiecīgās valsts politiskās nostādnes un noteikumus, ar nolūku nodrošināt līdzvērtīgas līdzdalības iespējas savos zinātniski tehniskās pēt- niecības un attīstības pasākumos, b) sadarbība var risināties šādā veidā: — Argentīnas pētniecības subjektu līdzdalība PTD projektos pamatprogrammas pirmajā posmā un līdzvērtīga Kopienā reģistrēto pētniecības subjektu līdzdalība Argentīnas pro- jektos atbilstošās PTD jomās. Šo līdzdalību reglamentē katras puses spēkā esošie noteikumi un procedūras, — jau īstenoto PTD projektu apvienošana saskaņā ar proce- dūrām, kas paredzētas katras puses PTD programmā, 6. pants Sadarbības koordinēšana un veicināšana a) Šajā nolīgumā paredzētās sadarbības koordinēšanai un veici- nāšanai puses izraugās attiecīgas institūcijas, kas darbojas kā izpildītāji – no Argentīnas puses tas ir Kultūras un izglītības ministrijas Zinātnes un tehnikas sekretariāts vai kāda cita insti- tūcija, kuru kādā brīdī var izvēlēties Argentīna, iepriekš rak- stiski par to brīdinot, bet no Kopienas puses šo uzdevumu veic Eiropas Komisijas pārstāvji; b) šā nolīguma pārvaldīšanai izpildītāji izveido PTD Sadarbības koordinācijas komiteju, turpmāk tekstā – “Koordinācijas komiteja”; šajā Komitejā atbilstošā skaitā iekļauj oficiālos pār- stāvjus no katras puses; tā izstrādā savu reglamentu; c) Koordinācijas komitejas uzdevums ir: 1) veicināt un pārraudzīt dažādus sadarbības pasākumus, kas minēti šā nolīguma 4. pantā, kā arī sadarbības pasākumu īstenošanu PTD jomā attīstības nolūkā; 2) saskaņā ar 5. panta b) apakšpunkta pirmo ievilkumu noteikt prioritārās PTD sadarbības jomas vai apakšjomas, kas interesē abas puses un kurās tiek meklētas sadarbības iespējas; — zinātnieku un tehnisko ekspertu savstarpējās tikšanās un apmaiņa, 3) saskaņā ar 5. panta b) apakšpunkta otro ievilkumu piedā- vāt abu pušu zinātniekiem apvienot tos projektus, kuri var dot abpusēju labumu un papildina cits citu; — zinātnisko semināru, konferenču, simpoziju un darba grupu sanāksmju kopīga rīkošana un ekspertu līdzdalība šajos pasākumos, 4) sniegt ieteikumus saskaņā ar 5. panta b) apakšpunkta sep- tīto ievilkumu; — rīcības saskaņošana, 5) dot pusēm padomus par to, kā veicināt un uzlabot sadar- bību atbilstoši šajā nolīgumā noteiktajiem principiem; — iekārtu un materiālu apmaiņa un kopīga izmantošana, — informācijas apmaiņa par ierasto praksi, tiesību aktiem, citiem normatīvajiem aktiem un programmām, īstenojot šajā nolīgumā paredzēto sadarbību, — jebkuri citi Koordinācijas komitejas ieteikti darbības veidi, kas paredzēti 6. panta b) apakšpunktā un uzskatāmi par atbilstošiem abu pušu politiskajām nostādnēm un proce- dūrām. 6) pārbaudīt, cik efektīvi noris šā nolīguma darbība un īste- nošana; 7) ik gadus sagatavot ziņojumu pusēm par šajā nolīgumā paredzētās sadarbības stāvokli, sasniegumiem un efektivi- tāti. Šo ziņojumu nosūta Apvienotajai komitejai, kas izvei- dota saskaņā ar 1990. gada 2. aprīļa Pamatnolīgumu par tirdzniecību un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Eko- nomikas kopienu un Argentīnas Republiku; 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 95 d) Koordinācijas komiteja parasti rīko sanāksmi katru gadu, vēlams pirms Apvienotās komitejas sanāksmes, kura izveidota saskaņā ar 1990. gada 2. aprīļa Pamatnolīgumu par tirdznie- cību un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Argentīnas Republiku, un, ievērojot kopīgi saska- ņoto grafiku, iesniedz tai ziņojumu; sanāksmes pārmaiņus rīko Kopienā un Argentīnā. Pēc puses pieprasījuma var rīkot ārkārtas sanāksmes; e) katra puse sedz izdevumus sakarā ar tās līdzdalību Koordinā- cijas komitejas sanāksmēs. Izmaksas, kas ir tieši saistītas ar Koordinācijas komitejas sanāksmēm, izņemot ceļa un izmiti- nāšanas izdevumus, sedz organizētāja puse. līdzdalības Kopienas PTD projektos, Argentīnā reģistrētie pētniecības subjekti ievēro noteikumus par atsevišķās Kopienas PTD programmās iegūto pētniecības rezultātu izplatīšanu un šā nolīguma pielikuma noteikumus. Kopienā reģistrētiem pētniecības subjektiem, kas piedalās Argentīnas PTD projektos, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz informācijas īpašumtiesībām, tās izplatīšanu un izmantošanu, kā arī attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kuras izriet no šādas līdzdalības, kā Argentīnas pētniecības subjektiem, un tiem jāievēro nolīguma pielikuma noteikumi. Pielikums par intelektuālā īpašuma tiesībām ir šā nolīguma neatņemama daļa. 7. pants Finansējums a) Sadarbības pasākumi ir atkarīgi no atvēlēto līdzekļu pieejamī- bas, un tiem jābūt saskaņā ar tiesību aktiem un citiem norma- tīvajiem aktiem, politiskajām nostādnēm un programmām, kas ir spēkā katrā no pusēm. Sadarbības dalībniekiem radušās izmaksas nevar būt par cēloni naudas līdzekļu nodošanai no vienas puses citai; b) ja atsevišķas sadarbības shēmas, ko izmanto viena puse, paredz finansiālu atbalstu otras puses dalībniekiem, šādām subsīdi- jām, finansiālam vai citam ieguldījumam, ko viena puse sniedz otras puses dalībniekiem, atbalstot minētos pasākumus, pie- mēro nodokļu un muitas atbrīvojumu saskaņā ar tiesību aktiem un citiem normatīvajiem aktiem, kas ir spēkā katras puses teritorijā. 8. pants Personāla ieceļošana un iekārtu ievešana Abas puses, pamatojoties uz tās teritorijā spēkā esošajiem tiesību aktiem un citiem normatīvajiem aktiem, veic vajadzīgos pasākumus un dara visu iespējamo, lai atvieglotu personu ieceļošanu, uzturēšanos un izceļošanu, kā arī tādu materiālu, datu un aprīkojuma ievešanu, uzglabāšanu un izvešanu no tās teritorijas, kas izmantoti vai iesaistīti šā nolīguma noteikumos paredzētajos pušu sadarbības pasākumos. 9. pants Informācijas izplatīšana un izmantošana 10. pants Teritoriālā piemērošana Šis nolīgums, no vienas puses, attiecas uz teritorijām, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un, no otras puses, ievērojot minētā Līguma nosacījumus, uz Argentīnas Republikas teritoriju. 11. pants Stāšanās spēkā, uzteikšana un strīdu izšķiršana a) Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad puses, apmainoties ar pēdējiem rakstiskiem paziņojumiem, cita citai pavēstījušas, ka ir apstiprinātas attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepiecieša- mas, lai tas stātos spēkā; b) šis nolīgums sākotnēji ir noslēgts uz pieciem gadiem, un to var klusuciešot pagarināt pēc novērtējuma, ko veic katra secīga piecu gadu perioda priekšpēdējā gadā; c) šo nolīgumu var grozīt pēc pušu vienošanās. Grozījumi stājas spēkā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas definēti a) apakš- punktā; d) abas puses var jebkurā brīdī uzteikt šo nolīgumu, par ko tās sešus mēnešus iepriekš brīdina rakstveidā, izmantojot diplo- mātiskos kanālus. Nolīguma termiņa izbeigšanās vai nolīguma uzteikšana neskar no tā izrietošo vienošanos spēkā esamību vai ilgumu, kā arī atsevišķas tiesības un pienākumus, kas radu- šies atbilstīgi pielikumam; Kas attiecas uz informācijas īpašumtiesībām, tās izplatīšanu un izmantošanu, kā arī intelektuālā īpašuma tiesībām, kuras izriet no e) jebkurus jautājumus vai domstarpības saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, pusēm savstarpēji vieno- joties. 96 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. To apliecinot, šo nolīgumu ir parakstījušas attiecīgi pilnvarotas personas. Šis nolīgums ir sagatavots Briselē 1999. gada 20. septembrī divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, itāļu, holandiešu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Eiropas Kopienas vārdā — Argentīnas Republikas vārdā — 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 97 PIELIKUMS INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS Šis pielikums ir nesaraujami saistīts ar Nolīgumu par zinātniski tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Argentīnas Republiku, turpmāk – Nolīgums, un ir tā sastāvdaļa. Tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts vai nodots lietošanā saskaņā ar šo nolīgumu, piešķir, kā tas paredzēts šajā pielikumā. I. Piemērošana Šo pielikumu piemēro kopīgiem pētījumiem, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, ja vien puses nav vienojušās citādi. II. Īpašumtiesības, tiesību piešķiršana un izmantošana 1. Šajā pielikumā “intelektuālais īpašums” atbilst Nolīguma 2. panta c) apakšpunkta definīcijai. 2. Šajā pielikumā ir atrunāta pušu un to dalībnieku tiesību sadale un procentuālo daļu noteikšana. Abas puses un to dalībnieki nodrošina iespēju otrai pusei un tās dalībniekiem iegūt tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas tām piešķirts saskaņā ar šo pielikumu. Šis pielikums citādi neietekmē un neierobežo tiesību, procentuālo daļu un honorāru sadali starp pusi un tās pilsoņiem vai dalībniekiem, kura noteikta saskaņā ar katras puses spēkā esošajiem tiesību aktiem un ierasto praksi. 3. Puses turklāt vadās pēc šādiem Nolīguma noteikumos paredzētajiem principiem: a) intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība. Puses nodrošina to, ka tās un/vai to dalībnieki saprātīgā laikā cits citam paziņo par jebkura intelektuālā īpašuma radīšanu saistībā ar šo nolīgumu, par tā īstenošanas pasākumiem un laikus nodrošina radītā intelektuālā īpašuma aizsardzību; b) efektīva rezultātu izmantošana, ņemot vērā pušu un to dalībnieku ieguldījumu; c) nediskriminējoša attieksme pret otras puses dalībniekiem, salīdzinot ar attieksmi pret saviem dalībniekiem; d) uzņēmējdarbības noslēpumu aizsardzība. 4. Dalībnieki kopīgi izstrādā īpašumtiesību un to izmantošanas tehniskās vadības plānu (TVP) arī attiecībā uz kopīgos pētījumos iegūtas informācijas un radīta intelektuālā īpašuma publiskošanu. TVP apstiprina tās puses kompetentais finansētājs resors vai dienests, kura piedalās pētījumu finansēšanā, pirms noslēgt to pārziņā nodotos konkrētos sadarbības līgumus pētniecības un attīstības jomā. TVP izstrādā, ievērojot katras puses spēkā esošos noteikumus un normatīvos aktus un ņemot vērā kopīgo pētījumu mērķus, pušu un dalībnieku finansiālā vai cita ieguldījuma īpatsvaru, priekšrocības un zaudējumus, ja licencēšanu veic pēc teritoriālā principa vai pēc izmantošanas jomas, datu, preču vai pakalpojumu nodošanas kārtību, ja to eksports ir pakļauts kontrolei, prasības, kas izriet no spēkā esošajiem tiesību aktiem, un citus pēc dalībnieku ieskatiem vērā ņemamus faktorus. Kopīgajos tehniskās vadības plānos tiek atrunātas arī tiesības un pienākumi attiecībā uz intelektuālo īpašumu, ko radījuši vieszinātnieki (proti, pētnieki, kas nav saistīti ar kādu no pusēm vai kādu dalībnieku). TVP ir konkrēta vienošanās, kas dalībniekiem jāpanāk saistībā ar kopīgo pētījumu īstenošanu un attiecīgajām dalībnieku tiesībām un pienākumiem. Kas attiecas uz intelektuālo īpašumu, TVP cita starpā parasti skar īpašumtiesības, to aizsardzību, lietotāju tiesības saistībā ar pētniecības un attīstības projektiem, informācijas izmantošanu un izplatīšanu, kā arī pasākumus par kopīgām publikācijām, vieszinātnieku tiesības un pienākumus un strīdu izšķiršanas kārtību. Tajā var atrunāt arī jautājumus, kas skar jauniegūtu un vispārzināmu informāciju, licenču izsniegšanu un piedāvātās izstrādnes. 5. Kopīgos pētījumos radīto informāciju vai intelektuālo īpašumu, kas nav atrunāts TVP, ar pušu piekrišanu sadala saskaņā ar TVP noteiktajiem principiem. Ja rodas domstarpības, tad nosaka, ka minētā informācija vai intelektuālais īpašums kopīgi pieder visiem kopīgo pētījumu dalībniekiem, kuru rezultātā ir iegūta šāda informācija vai intelektuālais īpašums. Katram dalībniekam, uz kuru attiecas šis noteikums, ir tiesības komerciāli izmantot šādu informāciju vai intelektuālo īpašumu savās interesēs bez kādiem teritoriāliem ierobežojumiem. 6. Abas puses nodrošina otras puses un tās dalībnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas tiem piešķirts saskaņā ar minētajiem principiem. 98 LV 7. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. Ievērojot konkurences priekšnosacījumus jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, abas puses cenšas nodrošināt, ka saskaņā ar Nolīgumu iegūtās tiesības un no tā izrietošās vienošanās tiek realizētas tādā veidā, lai jo īpaši veicinātu: i) saistībā ar nolīgumu radītas, publiskotas vai citādi pieejamas informācijas izplatīšanu un izmantošanu un ii) starptautisko standartu ieviešanu un īstenošanu. 8. Nolīguma uzteikšana vai tā termiņa izbeigšanās neskar tiesības vai saistības, kas izriet no šā pielikuma. III. Darbi un zinātniskie raksti, uz kuriem attiecas autortiesības Uz autortiesībām, kas pieder pusēm vai to dalībniekiem attiecina Bernes Kkonvenciju (1971. gada Parīzes akts). Autortiesību aizsardzība neattiecas uz idejām, procedūrām, darbības paņēmieniem vai matemātikas jēdzieniem kā tādiem, bet uz to izklāsta veidu. Ekskluzīvo tiesību ierobežojumi vai izņēmumi attiecas tikai uz dažiem īpašiem gadījumiem, kas nav pretrunā parastai darba izmantošanai un nerada tiesību subjekta likumīgo interešu nepamatotu aizskārumu. Neskarot II iedaļu un ja TVP neparedz citādu vienošanos, pētījumu rezultātus kopīgi publicē puses vai to dalībnieki, kas piedalījušies kopīgajos pētījumos. Bez iepriekš minētā vispārējā noteikuma ievēro šeit izklāstīto procedūru. 1. Ja puse vai tās valsts iestādes publicē zinātniski tehniskos žurnālus, rakstus, pārskatus, grāmatas, tostarp publisko video ierakstus un programmatūru, kas radīta kopīgos pētījumos saskaņā ar šo nolīgumu, otrai pusei ir tiesības uz vienkāršu, neatsaucamu, bezatlīdzības licenci tulkot, reproducēt, pārstrādāt, nodot tālāk un publiski izplatīt minētos darbus visā pasaulē. 2. Puses nodrošina pēc iespējas plašāku izplatību zinātniskajiem rakstiem, kas radīti, pamatojoties uz kopīgiem pētījumiem saskaņā ar šo nolīgumu, un kurus publicējušas neatkarīgas izdevniecības. 3. Ja darbs ir autortiesību objekts, visos tā eksemplāros, kas paredzēti publiskai izplatīšanai un sagatavoti saskaņā ar šo noteikumu, norāda autoru vai autorus, ja vien autori nav skaidri noteikuši pretējo. Tajos arī jābūt skaidri redzamai norādei uz abu pušu kopīgi sniegto atbalstu. IV. Izgudrojumi, atklājumi un citi zinātnes un tehnikas sasniegumi Izgudrojumi, atklājumi un citi zinātnes un tehnikas sasniegumi, kas tieši radušies abu pušu sadarbības rezultātā, pieder pusēm, ja tās nav vienojušās citādi. V. Neizpaužama informācija A. Dokumentāra neizpaužama informācija 1. Vajadzības gadījumā katra puse, tās resori vai dalībnieki cik vien ātri iespējams, vēlams tehniskās vadības plānā, norāda informāciju, ko tā nevēlas izpaust sakarā ar šo nolīgumu, inter alia ņemot vērā šādus kritērijus: a) informācijas slepenība tādā nozīmē, ka tā kopumā vai kādā noteiktā sastāvdaļu salikumā vai izkārtojumā parasti nav zināma un nav likumīgi viegli pieejama lietpratējiem šajā jomā; b) informācijas faktiskā vai iespējamā komerciālā vērtība tās slepenības dēļ; c) iepriekš veikta informācijas aizsardzība tādā nozīmē, ka persona, kam tā likumīgi pieder, ir veikusi pienācīgus pasākumus, lai tajos apstākļos nodrošinātu tās slepenību. Ja nav norādīts citādi, puses un to dalībnieki var atsevišķos gadījumos vienoties par to, ka saskaņā ar Nolīgumu veiktajos kopīgos pētījumos nedrīkst pilnībā vai daļēji izpaust nodoto, apmaiņas ceļā iegūto vai no jauna radīto informāciju. 2. Abas puses nodrošina, ka tās un to dalībnieki skaidri norāda informāciju, ko nedrīkst izpaust, piemēram, izmantojot attiecīgo marķējumu vai ierobežojošas norādes. Tas attiecas arī uz minētās informācijas pavairošanu pilnībā vai pa daļām. Puse, kas saņem neizpaužamu informāciju sakarā ar šo nolīgumu, ievēro tās īpašo statusu. Šādi ierobežojumi automātiski zaudē spēku, tiklīdz informācijas īpašnieks nodod to atklātībai. 3. Neizpaužamo informāciju, kas nodota saistībā ar šo nolīgumu, saņēmēja puse drīkst izplatīt tai piederīgām vai nodarbinātām personām un citām puses iesaistītajām struktūrvienībām vai resoriem, kuri šim nolūkam pilnvaroti saistībā ar veicamiem kopīgiem pētījumiem, ar noteikumu, ka šāda neizpaužamās informācijas izplatīšana notiek saskaņā ar vienošanos par slepenību un to var viegli atpazīt, kā tas norādīts iepriekš. 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 99 4. Ja ir saņemta iepriekšēja rakstveida piekrišana no puses, kas nodrošina neizpaužamo informāciju, saņēmēja puse drīkst izplatīt minēto neizpaužamo informāciju plašāk, nekā tas atļauts 3. punktā. Puses sadarbojas, izstrādājot procedūras, kas jāievēro, pieprasot un saņemot iepriekšēju rakstveida piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un abas puses piešķir šādu apstiprinājumu, ciktāl to pieļauj iekšzemes politiskās nostādnes, normatīvie akti un tiesību akti. B. Nedokumentāra neizpaužama informācija Ar nedokumentāru neizpaužamu informāciju vai citu konfidenciālu informāciju, kas ir pieejama semināros un citās apspriedēs, ko rīko saistībā ar šo nolīgumu, vai ar informāciju, kas skar personāla norīkošanu, iekārtu izmantošanu vai kopīgus projektus, puses vai to dalībnieki rīkojas saskaņā ar principiem, kas šajā nolīgumā noteikti attiecībā uz dokumentāru informāciju, tajā pašā laikā šādas neizpaužamas, konfidenciālas vai slepenas informācijas saņēmēju informācijas nodošanas brīdī brīdina par sniegtās informācijas konfidencialitāti. C. Pārraudzība Abas puses gādā par to, lai neizpaužamā informācija, ko tās saņem saskaņā ar šo nolīgumu, ir pārraudzīta šeit paredzētajā veidā. Ja viena no pusēm apzinās, ka tā nespēj vai, pēc visa spriežot, var nenodrošināt A un B iedaļā ietvertos neizplatīšanas noteikumus, tā tūlīt dara to zināmu otrai pusei. Tad puses apspriežas, lai noteiktu, kā rīkoties tālāk


title: QUESTION ÉCRITE P-1690/99 posée par Rosa Díez González (PSE) au Conseil. Condamnation à mort aux États-Unis du citoyen espagnol Joaquín José Martínez.

eurovoc_concepts:
EU action
United States
death penalty
human rights

text: C 170 E/76 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/085) QUESTION (cid:201)CRITE E-1684/99 posØe par Reino Paasilinna (PSE) (cid:224) la Commission (22 septembre 1999) Objet: ´ge de la retraite pour les pompiers En Finlande, l(cid:146)(cid:226)ge de la retraite pour les pompiers est de 65 ans et, dans les autres (cid:201)tats membres, cet (cid:226)ge est fixØ en fonction de la lØgislation nationale. Lors de la confØrence sur les conditions de travail du personnel de lutte contre les incendies, qui s(cid:146)est tenue (cid:224) GenŁve du 9 au 16 mai 1990, l(cid:146)Organisation internationale du travail (OIT) a recommandØ d(cid:146)abaisser notablement l(cid:146)(cid:226)ge de la retraite des pompiers. Le travail des pompiers est notoirement pØnible et dangereux et il serait justifiØ d(cid:146)observer les recommanda- tions de l(cid:146)OIT dans tous les (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne. La Commission a-t-elle l(cid:146)intention de faire des propositions lØgislatives ou, (cid:224) tout le moins, de prØsenter des recommandations visant (cid:224) abaisser l(cid:146)(cid:226)ge de la retraite des pompiers dans tous les (cid:201)tats membres? RØponse de Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (26 octobre 1999) La Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention de proposer d(cid:146)harmonisation de l(cid:146)(cid:226)ge de la retraite pour les pompiers au sein des (cid:201)tats membres. (2000/C 170 E/086) QUESTION (cid:201)CRITE P-1690/99 posØe par Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) au Conseil (20 septembre 1999) Objet: Condamnation (cid:224) mort aux (cid:201)tats-Unis du citoyen espagnol Joaqu(cid:237)n JosØ Mart(cid:237)nez Le 2 novembre 1999 s(cid:146)ouvrira devant la cour suprŒme de Floride ((cid:201)tats-Unis) le procŁs en appel du Joaqu(cid:237)n JosØ Mart(cid:237)nez, qui se trouve jugement condamnant (cid:224) la peine capitale le citoyen espagnol actuellement dans le «corridor de la mort» (cid:224) la prison de Starke ((cid:201)tats-Unis). Les dØfenseurs de ce citoyen europØen ont fait valoir l(cid:146)absence de garanties lors du procŁs en premiŁre instance et les atteintes (cid:224) la prØsomption d(cid:146)innocence qui ont caractØrisØ la procØdure ayant conduit (cid:224) une peine aussi inacceptable, encore en vigueur pourtant dans de nombreux Øtats des (cid:201)tats-Unis. (cid:201)tant donnØ l(cid:146)urgence de cette affaire et le caractŁre irrØversible de ce ch(cid:226)timent inhumain: 1. Qu(cid:146)a fait le Conseil pour obtenir qu(cid:146)(cid:224) la lumiŁre des rØsolutions adoptØes par le Parlement europØen et par l(cid:146)Organisation des Nations unies et de l(cid:146)article 6 de la convention europØenne des droits de l(cid:146)homme, entre autres, un moratoire universel sur les exØcutions capitales soit respectØ (rØsolution du 18 juin 1998) et que cette peine contraire aux valeurs dØmocratiques les plus ØlØmentaires soit dØfinitivement abolie? 2. Que peut faire et que compte faire le Conseil pour Øviter l(cid:146)exØcution et pour faire en sorte que le citoyen Joaqu(cid:237)n JosØ Mart(cid:237)nez ait un procŁs libre et Øquitable? RØponse (2 dØcembre 1999) 1. L(cid:146)action de l(cid:146)UE contre l(cid:146)application de la peine de mort constitue un ØlØment essentiel de la politique gØnØrale de l(cid:146)UE en matiŁre de droits de l(cid:146)homme. En juin 1998, le Conseil a adoptØ des orientations pour la politique de l(cid:146)UE (cid:224) l(cid:146)Øgard des pays tiers en ce qui concerne la peine de mort, l(cid:146)objectif ultime Øtant l(cid:146)abolition de celle-ci dans le monde entier. En vue d(cid:146)atteindre cet objectif, le Conseil invite les (cid:201)tats oø la peine de mort existe encore (cid:224) dØcrØter un moratoire et il insiste sur le respect de normes minimales. Il encourage aussi interdisent la peine capitale. les (cid:201)tats (cid:224) adhØrer aux instruments juridiques internationaux qui 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/77 ConformØment (cid:224) ces lignes directrices, l(cid:146)UE a pris l(cid:146)initiative de prØsenter, pour la premiŁre fois 2. conjointement, lors de la 55e session de la Commission des droits de l(cid:146)homme des Nations Unies (1999) le projet de rØsolution sur la peine de mort qui avait ØtØ jusqu(cid:146)(cid:224) maintenant prØsentØ par l(cid:146)Italie. Cette initiative a rencontrØ un trŁs grand succŁs. Outre le fait que des termes plus fermes que dans les rØsolutions antØrieures aient ØtØ utilisØs, ce projet de rØsolution a aussi ØtØ coparrainØ par un plus grands nombre d(cid:146)(cid:201)tats (cid:129) 72 contre 65 en 1998. L(cid:146)UE a Øgalement pris l(cid:146)initiative d(cid:146)organiser, en marge de la Commission des droits de l(cid:146)homme, un groupe de discussion sur la peine de mort auquel des reprØsentants des ONG et des gouvernements de diffØrents pays ont participØ. Compte tenu du succŁs remportØ par le projet de rØsolution sur la peine de mort lors de la 3. 55e session de la Commission des droits de l(cid:146)homme des Nations Unies, l(cid:146)UE a Øgalement prØsentØ pour la premiŁre fois, dans le cadre de l(cid:146)AssemblØe GØnØrale des Nations Unies (54e session) qui a eu lieu cette annØe, un projet de rØsolution sur la peine de mort. Cette rØsolution demande aux (cid:201)tats oø la peine de mort existe encore de dØcrØter, notamment, un moratoire sur les exØcutions capitales, l(cid:146)objectif Øtant d(cid:146)abolir complŁtement la peine de mort. Le Conseil est convaincu que cette initiative de l(cid:146)UE renforcera la tendance internationale en faveur de l(cid:146)abolition de la peine capitale. Outre les initiatives gØnØrales prises dans un cadre multilatØral ou bilatØral, 4. l(cid:146)Union europØenne entreprend, (cid:224) certaines occasions, des dØmarches spØcifiques concernant des cas individuels. Les cas oø des normes minimales en matiŁre de droits de l(cid:146)homme ne sont pas respectØes prØoccupent particuliŁrement l(cid:146)Union europØenne. Par exemple, jamais Œtre infligØe aux personnes (cid:226)gØes de moins de dix-huit ans au moment oø elles commettent un crime, aux femmes enceintes, aux mŁres de famille et aux personnes qui ont perdu leurs facultØs mentales. L(cid:146)Union europØenne attache aussi une grande importance au respect de normes offrant des garanties juridiques minimales, telles que l(cid:146)existence de preuves claires et convaincantes, la compØtence du tribunal, le respect strict des procØdures ainsi qu(cid:146)une assistance judiciaire appropriØe. la peine de mort ne devrait, en tout cas, 5. S(cid:146)agissant du cas de M. Joaqu(cid:237)n JosØ Mart(cid:237)nez, l(cid:146)Union europØenne sera particuliŁrement attentive (cid:224) la dØcision de la cour suprŒme de Floride concernant le recours qu(cid:146)il a introduit et rØagira (cid:224) la lumiŁre des principes ØnoncØs plus haut. (2000/C 170 E/087) QUESTION (cid:201)CRITE E-1692/99 posØe par Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Mesures en faveur des personnes (cid:226)gØes (29 septembre 1999) Suite (cid:224) un recours introduit par la Grande-Bretagne devant le Tribunal, les lignes budgØtaires en faveur des personnes (cid:226)gØes pour les exercices 1996 (ligne B3-4104) et 1997 ont ØtØ bloquØes, l(cid:146)argument ØvoquØ Øtant celui d(cid:146)une absence de base juridique de ces lignes budgØtaires. La Commission peut-elle fournir des informations sur la situation actuelle concernant ces lignes budgØ- taires en faveur des personnes (cid:226)gØes, en prØcisant si elle envisage de dØbloquer ces lignes pour les exercices 1996 et 1997? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (12 novembre 1999) Un accord interinstitutionnel sur les bases juridiques et la mise en (cid:156)uvre du budget a ØtØ conclu le 17 juillet 1998 entre le Parlement, le Conseil et la Commission. Cet accord stipule que l(cid:146)utilisation de fonds provenant du budget communautaire requiert un «acte de base» (acte lØgislatif de droit dØrivØ qui donne un fondement juridique (cid:224) l(cid:146)action communautaire et (cid:224) l(cid:146)exØcution de la dØpense correspondante inscrite au budget), sauf pour certaines exceptions spØcifiØes. (cid:192) la lumiŁre de cet accord inter-institutionnel, le Royaume-Uni n(cid:146)a pas jugØ nØcessaire de poursuivre l(cid:146)affaire C-239/96 contre la Commission pour les demandes de subventions au titre de la ligne budgØtaire B3-4104, et l(cid:146)affaire a ØtØ annulØe. Une exception autorisØe par l(cid:146)accord interinstitutionnel concerne le financement de mesures prØparatoires en vue de prØparer la voie (cid:224) des propositions pour l(cid:146)adoption de la future action communautaire. Sur cette base, des actions en faveur des personnes (cid:226)gØes ont ØtØ financØes en 1998 au titre de la ligne budgØtaire


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2014/1999 της Επιτροπής, της 20ής Σεπτεμβρίου 1999, για διόρθωση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1981/1999 για τον καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα του ρυζιού

eurovoc_concepts:
Bangladesh
CCT duties
import
rice

text: 21. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 248/29 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2014/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Σεπτεµβρίου 1999 για διόρθωση του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1981/1999 για τον καθορισµό των δασµών κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου, της 22ας ∆εκεµβρίου 1995, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς ορύζης (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2072/98 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1503/96 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- λίου 1996, περί λεπτοµερειών εφαρµογής του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου όσον αφορά τους δασµούς κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού (3), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2831/98 (4), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας: ότι, µετά από επαλήθευση, διαπιστώθηκε ότι υπήρξε σφάλµα στο παράρτηµα του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1981/1999 της Επι- τροπής (5) και συνεπώς θα πρέπει να διορθωθεί ο εν λόγω κανονι- σµός, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Στο παράρτηµα Ι του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1981/1999, για τα προϊόντα που υπάγονται στους κωδικούς ΣΟ 1006 20 17 και 1006 20 98, για τη στήλη «Μπαγκλαντές», το ποσό «101,39» αντικαθίσταται από το ποσό «99,24». Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 21 Σεπτεµβρίου 1999. Εφαρµόζεται από τις 17 Σεπτεµβρίου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 20 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 329 της 30. 12. 1995, σ. 18. (2) ΕΕ L 265 της 30. 9. 1998, σ. 4. (3) ΕΕ L 189 της 30. 7. 1996, σ. 71. (4) ΕΕ L 351 της 29. 12. 1998, σ. 25. (5) ΕΕ L 245 της 17. 9. 1999, σ. 15


title: Verordnung (EG) Nr. 2004/1999 der Kommission vom 20. September 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 21. 9. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 248/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 2004/1999 DER KOMMISSION vom 20. September 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung der pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Krite- rien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 21. September 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 20. September 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. L 248/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 21. 9. 1999 zu der Verordnung der Kommission vom 20. September 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 060 999 052 628 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 999 388 400 512 528 800 804 999 052 064 388 720 999 052 999 052 064 066 400 624 999 77,1 49,8 63,4 85,5 125,1 105,3 68,2 68,2 67,0 65,6 67,1 66,6 104,8 71,8 228,7 135,1 61,4 47,6 87,0 43,9 180,8 70,6 81,9 80,6 64,6 46,9 88,4 70,1 106,7 106,7 46,7 53,5 79,3 118,5 171,2 93,8 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2645/98 der Kommission (ABl. L 335 vom 10. 12. 1998, S. 22). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“


title: WRITTEN QUESTION E-1595/99 by Christoph Konrad (PPE-DE) to the Council. EU special representatives and envoys and special coordinators.

eurovoc_concepts:
European Union
appointment of staff
budget
common foreign and security policy
power of attorney
stability pact

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/45 products for the presence of Vibrio cholerae and Vibrio parahaemolyticus. Because of the time required to carry out these checks, the import of fresh products were prohibited. These measures were lifted on 30 June 1998 by Commission Decision 98/0418/EC of 30 June 1998 repealing Decision 98/0084/EC on protective measures with regard to fishery products from or originating in Uganda, Kenya, Tanzania and Mozambique and amending the health certification for fishery products originating or proceeding from Uganda, Kenya and Mozambique (5). The current situation in the region has not yet resulted in specific requests for projects or support from any of the three countries concerned. However, Uganda, Kenya and Tanzania have received in depth advice from the Commission on how to improve the standards of their test laboratories and export procedures. It is clear that should any of them come to the conclusion that they are not competent to carry out these improvements by themselves the Commission is prepared to assist in accordance with such request or requests under the current LomØ Convention. In addition the Commission is currently preparing a project applicable to all African, Caribbean and Pacific (ACP) states on the strengthening of fish quality implementation capacity in the ACP countries. The Commission has already received a number of official requests from ACP states. It is expected that the European development fund committee will approve this project comprising € 5 million by the end of 1999. Initially it will be available for the support of ACP countries in setting up legal frameworks; the development of codes of practices for the local industry; the setting up of competent institutions and services; the training of human resources in quality inspection procedures; the training of laboratory staff, and the setting up of laboratories. (1) OJ L 98, 13. 4. 1999. (2) OJ L 108, 25. 4. 1997. (3) OJ L 356, 31. 12. 1997. (4) OJ L 15, 21. 1. 1998. (5) OJ L 190, 4. 7. 1998. (2000/C 170 E/050) WRITTEN QUESTION E-1595/99 by Christoph Konrad (PPE-DE) to the Council (20 September 1999) Subject: EU special representatives and envoys and special coordinators 1. How many EU special representatives/envoys/coordinators are there, including both those who are active and those who have merely been appointed? Who are the individuals concerned? For what regions or countries are they responsible and to what extent do they cooperate with other international organisations? 2. What is the legal basis for the appointment of the above persons? What are their respective terms of office? Where are they based, or where are their activities centred? What financial and material resources does each have at his/her disposal (including the budget for travelling)? What is the size of their staff (list of posts)? 3. The appointment on 2 July 1999 of Mr Bodo Hombach as the EU Special Representative for the Stability Pact for South-Eastern Europe was due to expire on 31 July 1999 unless formally confirmed by a Joint Action pursuant to Article 2 of the relevant decision. Is the formal decision on the stability pact deemed such confirmation? 4. Why are there now two EU fora, existing side by side, for the stability process in South-Eastern Europe, namely (a) the Royaumont process under EU Special Representative P. Roumeliotis, based in Thessaloniki and with a budget of € 550 000 for May 1999 to May 2000, and (b) the stability pact under EU Special Representative B. Hombach, based in Brussels and with a budget of € 850 000 for 1999? How are the functions of the two fora differentiated, and to whom is each required to report and accountable (e. g. the new (cid:145)Mr CFSP(cid:146), J. Solana)? C 170 E/46 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 Reply (29 November 1999) The EU has currently the following Special Representatives (EUSR), which are appointed on the basis of Article 18. 5 of the TEU: 1. Mr Aldo Ajello: EUSR for the African Great Lakes Region (Joint Action 96/250/CFSP). Annual mandate (current one expiring on 31 July 2000, see Council Decision 1999/423/CFSP). Current budget: € 1 137 000. Team: 4 people. Brussels office. 2. Mr Miguel Angel Moratinos: EUSR for the Middle East Peace Process (Joint Action 96/676/CFSP). Annual mandate (current one expiring on 31 December 1999). Current budget: € 2 400 000. Team: 9 people. Brussels office. 3. Mr Niels Eriksson: EU Adviser to Palestinian Authority on terrorism (Joint Action 97/289/CFSP). Appointed initially for three years, was extended until 31 May 2002 (Joint Action 1999/440/CFSP). Budget: € 3 600 000 until 30 June 2000. Team: 3 people. Based in Ramallah. 4. Mr Bodo Hombach: EUSR appointed to act as Coordinator of the Stability Pact for South-East Europe. Appointed by Council Decision 1999/345/CFSP and confirmed by Council Joint Action 1999/523/ CFSP of 29 July 1999 until 31 December 1999. Budget: € 850 000. Team: 22 people. Brussels office. 5. Mr Panagiotis Roumeliotis: EUSR for the Royaumont Process (stability and good-neighbourliness in South-East Europe, see Common Position 98/633/CFSP). Annual mandate, current one expiring on 31 May 2000 (Council Decision 1999/361/CFSP). Current budget: € 550 000. Team: 4 people. Brussels office. The Royaumont Process was launched on 13 December 1995. It is intended that the Process will be incorporated into the OSCE in due time. It covers human rights and democratisation issues in the broad region of South-east Europe. The Stability Pact was formally adopted in Cologne on 10 June 1999. Its aim is to develop a synergy between organisations and other initiatives in the region. Democratisation and Human Rights are an important aspect of the Stability Pact. In this regard the EUSR Roumeliotis actively contributes to the work of the Stability Pact(cid:146)s Working Table on Democratisation and Human Rights. Moreover Article 2 of Joint Action 1999/523/CFSP states that the EUSR, Mr Hombach and the EUSR, Mr Roumeliotis shall coordinate their action. Concerning accountability of EUSR, Article 4 of Joint Action 1999/523/CFSP states that (cid:145)the EUSR shall be guided by, and report under the authority of, the Presidency, assisted by the Secretary General to the Council on a regular basis and as the need arises [(cid:133)](cid:146). Following the entry into force of the Amsterdam Treaty, this wording will be added to all Joint Actions on EUSR in the future. (2000/C 170 E/051) WRITTEN QUESTION E-1596/99 by James Nicholson (PPE-DE) to the Council (20 September 1999) Subject: Human rights in Uzbekistan Concerned Christians in the European Union are continuing to draw attention to alleged abuses of human rights in Uzbekistan. They have pointed out that cases of Pastor Rashid Turibayev, Parhad Yangibayev, Iset Tanishiev and Nail Asanov who, they claim, have been jailed on false charges of drug possession


title: Commission Regulation (EC) No 2005/1999 of 20 September 1999 fixing the minimum selling prices for beef put up for sale under the third invitation to tender referred to in Regulation (EC) No 1587/1999

eurovoc_concepts:
France
Germany
award of contract
beef
minimum price
selling price

text: 21. 9. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 248/3 COMMISSION REGULATION (EC) No 2005/1999 of 20 September 1999 fixing the minimum selling prices for beef put up for sale under the third invitation to tender referred to in Regulation (EC) No 1587/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, (3) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Beef and Veal, Having regard to Council Regulation (EEC) No 805/68 of 27 June 1968 on the common organisation of the market in beef amended by Regulation (EC) No and veal (1), 1633/98 (2), and in particular Article 7(3) thereof, last as HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 (1) Whereas tenders have been invited for certain quantities fixed by Commission Regulation (EC) No of beef 1587/1999 (3); (2) Whereas, pursuant to Article 9 of Commission Regula- tion (EEC) No 2173/79 (4), as last amended by Regula- tion (EC) No 2417/95 (5), the minimum selling prices for meat put up for sale by tender should be fixed, taking into account tenders submitted; The minimum selling prices for beef for the invitation to tender held in accordance with Regulation (EC) No 1587/1999 for which the time limit for the submission of tenders was 13 September 1999 are as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 21 September 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 20 September 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 24. (2) OJ L 210, 28. 7. 1998, p. 17. (3) OJ L 188, 21. 7. 1999, p. 20. (4) OJ L 251, 5. 10. 1979, p. 12. (5) OJ L 248, 14. 10. 1995, p. 39. L 248/4 EN Official Journal of the European Communities 21. 9. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND Vorder- und Hinterviertel, „compensés“ Vorderviertel Hinterviertel FRANCE Quartiers compensés Quartiers avant Quartiers arrière 434 401 451 433 401 451 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1689/99 af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen. Mælkeproduktion.

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural quota
common agricultural policy
competence of the Member States
infringement of EU law
milk

text: C 203 E/24 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/030) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1687/99 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Det fler(cid:229)rige operationelle program for landbrug og udvikling af landdistrikterne i Galicia for 1994- 1999 Det fler(cid:229)rige operationelle program for landbrug og udvikling af landdistrikterne i Galicia for 1994-1999 blev godkendt af Kommissionen ved beslutning C(94)3596 af 14. 12. 1994. Programmet er opdelt i flere delprogrammer: 1) sammenl(cid:230)gning af jordlodder, 2) naturbevarelse og bek(cid:230)mpelse af brande, 3) landbrugsproduktion, herunder modernisering, undersłgelser og forbedring af fłdevarekvaliteten. Kan Kommissionen oplyse, hvilke belłb der er afsat til hvert af disse delprogrammer for hvert (cid:229)r mellem 1994 og 1999? Er Kommissionen bekendt med grundene til, at den galiciske regionalregering ikke i 1997 offentliggjorde den officielle indkaldelse af ansłgninger om stłtte under delprogrammet for modernisering, undersłgelser og forbedring af fłdevarekvaliteten, som fastsat ved kongeligt dekret 204 af 1996? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. oktober 1999) Som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, er det EU-medfinansierede operationelle program for landbrug og udvikling af landdistrikterne i Galicien opdelt i tre delprogrammer. Delprogram I for forbedring af vilk(cid:229)rene for landbrugsproduktion og af boligforholdene i landomr(cid:229)der har fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen, i programmerings- perioden f(cid:229)et tildelt 122 930 000 € fordelt p(cid:229) seks trancher, den fłrste for 1994 p(cid:229) 20 530 000 € og de fem n(cid:230)ste p(cid:229) 20 480 000 € (cid:229)rligt. Delprogram II for beskyttelse og bevarelse af de naturlige ressourcer har i alt f(cid:229)et tildelt 113 220 000 €, fordelt s(cid:229)ledes p(cid:229) seks (cid:229)rlige trancher: 1994: 6 600 000 €, 1995: 12 970 000 €, 1996: 21 220 000 €, 1997: 22 640 000 €, 1998: 24 120 000 € og 1999: 25 670 000 €. for omstilling (forbedring) og oml(cid:230)gning af Delprogram III fłdevarekvaliteten og diversificering af landbrugsaktiviteterne har i alt f(cid:229)et tildelt 67 380 000 €, heraf for 1994: 8 859 000 €, for 1995: 10 456 000 €, for 1996: 10 876 000 €, for 1997: 11 668 000 €, for 1998: 12 592 000 € og for 1999: 12 929 000 €. Det błr i łvrigt n(cid:230)vnes, at det operationelle program for landbrug og udvikling af landdistrikterne i Galicien er baseret p(cid:229) en stłtteordning. Et offentligt udbud er derfor ikke p(cid:229)kr(cid:230)vet. Kommissionen foresl(cid:229)r, at det (cid:230)rede medlem henvender sig til de forskellige organer, bl. a. Galiciens lokalregering og landbrugsministeriet, for at indhente mere pr(cid:230)cise oplysninger om dette emne. (2000/C 203 E/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1689/99 af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen (20. september 1999) Om: M(cid:230)lkeproduktion I juli 1999 gav Italien opkłberne og producenterne meddelelse om afgifterne p(cid:229) m(cid:230)lk i henhold til forordning E(cid:216)F nr. 3950/92 (1) for produktions(cid:229)rene 1995/96 og 1996/97. Afgifterne er beregnet p(cid:229) grundlag af data for m(cid:230)lkeproduktionen, som er justeret i henhold til lov nr. 5/98, som afviger fra de data, der er meddelt EU, og fra fritagelsen for de kvoter for łkonomiske omr(cid:229)der, der er fastlagt i de 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/25 kompensationsprioriteringer, der allerede er annulleret af den italienske forfatningsdomstol. Lov nr. 118/ 99, stk. 17, p(cid:229)l(cid:230)gger opkłberne af m(cid:230)lk at attestere de nye data vedrłrende m(cid:230)lkeproduktionen, hvis de afviger fra de oplysninger, der i sin tid blev givet blandt andet af producenten og fłrt ind i opkłberens og producentens regnskaber. De (cid:230)ndrede m(cid:230)ngder er over 500. 000 tons. 1. Mener Kommissionen, eftersom samtlige opkłbere har n(cid:230)gtet at (cid:230)ndre de data, der i sin tid blev opgivet, at den kompensation, der med forsinkelse er blevet gennemfłrt p(cid:229) grundlag af de nye data fra de italienske myndigheder, er rigtig og juridisk kan bruges til at tvinge producenten til at betale afgiften? 2. Af den i lov nr. 118/99 fastsatte tidsfrist fremg(cid:229)r det, at opkłberne ikke har indbetalt afgifterne og heller ikke de fastlagte rater. Mener Kommissionen, at det er i overensstemmelse med reglerne, at m(cid:230)lkeopkłberne stadig tilbageholder belłb for allerede meddelte afgifter for 1995 og (cid:229)rene herefter? 3. Mener Kommissionen, at det er i overensstemmelse med de g(cid:230)ldende forordninger, at der findes hele łkonomiske omr(cid:229)der, hvor samtlige producenter er fritaget fra ordningen takket v(cid:230)re den italienske lovgivning? 4. Mener Kommissionen, at producenter i omr(cid:229)der, som anmoder om stłtte fra Unionen, ligesom alle andre skal bevise, at de har overholdt reglerne, og at de gennemfłrer indgreb p(cid:229) linje med F(cid:230)lles- skabets strategier? 5. Hvad agter F(cid:230)llesskabets kontrolorganer at foretage sig i de tilf(cid:230)lde, hvor de finder en (cid:229)benbar forskel mellem oplysningerne i skatteregnskaberne og de oplysninger, som afgiften er baseret p(cid:229)? (1) EFT L 405 af 31. 12. 1992, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. oktober 1999) Forvaltningen af m(cid:230)lkekvoterne i Italien og opkr(cid:230)vningen af till(cid:230)gsafgiften, n(cid:229)r disse kvoter er over- skredet, har tidligere givet anledning til utallige vanskeligheder og tvister, der har medfłrt undersłgelser i de forskellige EU-instanser og f(cid:229)et Italien til at oprette en m(cid:230)lkekvotegarantikommission (»commissione di garanzia quote latte«). Denne kommission har foretaget en individuel undersłgelse af alle producenters referencem(cid:230)ngder. Resultaterne af dette arbejde, der blev afsluttet til Kommissionen. Ud fra disse resultater har Kommissionen kunnet konstatere, at der globalt set er sket en afklaring af situationen vedrłrende de individuelle referencem(cid:230)ngder. Der er stadig enkelte tvister, der skal lłses, og som henhłrer under de italienske domstoles kompetence. i 1999, er blevet fremsendt N(cid:229)r dette er sagt, s(cid:229) kan der gives fłlgende svar p(cid:229) spłrgsm(cid:229)lene: 1. Kommissionen mangler faktuelle detailoplysninger om resultaterne af de opkr(cid:230)vningsprocedurer, der er en fłlge af ovenn(cid:230)vnte undersłgelse. 2. Det er de italienske myndigheder, der skal opkr(cid:230)ve de belłb, som ubestrideligt skyldes af kłberne (mejerierne), der s(cid:229) igen skal indkr(cid:230)ve dem hos producenterne. 3. EU-bestemmelserne g(cid:230)lder for alle italienske regioner. Imidlertid er Kommissionen af den opfattelse, at det er helt legitimt og i overensstemmelse med n(cid:230)vnte bestemmelser, at der ud fra objektive kriterier fasts(cid:230)ttes prioriterede producentkategorier, der kan opn(cid:229) en positiv s(cid:230)rbehandling i forbindelse med godtgłrelserne ved produktions(cid:229)rets udgang. Det forhold, at der er tale om et ugunstigt stillet omr(cid:229)de, er et gyldigt, objektivt kriterium. Det skal bl. a. hindre, at produktionen falder yderligere i de omr(cid:229)der, der allerede er mest ugunstigt stillet. 4. Ja. 5. Kommissionen fłlger nłje situationen i Italien og har allerede flere gange grebet ind, bl. a. gennem overtr(cid:230)delsesproceduren og regnskabsafslutningsproceduren


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2010/1999 av den 20 september 1999 om inledande av en anbudsinfordran för bidrag eller avgift för export av vete till vissa AVS-stater

eurovoc_concepts:
ACP countries
award of contract
common wheat
export refund
export tax

text: 21. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 248/19 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2010/1999 av den 20 september 1999 om inledande av en anbudsinfordran för bidrag eller avgift för export av vete till vissa AVS-stater EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4), särskilt artikel 4 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. 5. För att försörja marknaden i staterna i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet (AVS-staterna) som är förmåns- berättigade partner till gemenskapen, behövs för regle- ringsåret 1999/2000 betydande kvantiteter vete. Försörj- ningen av dessa marknader sker vanligtvis på grundval av reguljära kontrakt som skall garantera AVS-staterna stabila priser under en viss period. Med hänsyn till den nuvarande situationen på marknaderna bör en särskild anbudsinfordran inledas för att garantera tillgången till vete för användarna i vissa AVS-stater på villkor som är lämpliga med tanke på konkurrenssituationen på världs- marknaden. I förordning (EG) nr 1501/95 fastställs tillämpningsföre- skrifter för anbudsförfarandet vad gäller bestämmelserna av exportbidraget och exportavgiften. Ett av åtagandena inom ramen för anbudsinfordran är förpliktelsen att lämna in en ansökan om exportlicens. En säkerhet för anbudsgivningen på 12 EUR/ton som ställs vid inläm- nandet av anbudet kan garantera att denna förpliktelsen uppfylls. För att ett anbudsförfarande som gäller export skall utfalla väl är det nödvändigt att fastställa en minsta kvantitet samt tidsfristen och formen för överlämnande av de ingivna anbuden till de behöriga myndigheterna. Det är lämpligt att föreskriva ett system med säkerheter som säkerställer att målen uppfylls samtidigt som man undviker alltför betungande avgifter för aktörerna. Dessutom bör det fastställas att säkerheten för exportli- censen, utöver de villkor som föreskrivs i artikel 30 i kommissionens förordning (EEG) nr 3719/88 (5), senast (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 331, 2. 12. 1988, s. 1. ändrad genom förordning (EG) nr 1127/1999 (6), skall frisläppas mot uppvisande av ett bevis på frisläppande för konsumtion i den AVS-stat eller de AVS-stater som fastställs i denna förordning. 6. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 En anbudsinfordran för exportbidrag och/eller exportav- 1. gift för vete enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1501/95 skall inledas. 2. Vetet skall exporteras till en AVS-stat eller flera stater inom någon av de grupper av AVS-stater som anges i bilaga I. 3. Anbudsinfordran är öppen till och med den 25 maj 2000. Under den tiden skall veckovisa anbudsinfordringar äga rum, vars kvantiteter och inlämningsdatum anges i tillkännagi- vandet om anbudsinfordran. Artikel 2 Ett anbud är inte giltigt om det inte gäller minst 1 000 ton för de AVS-stater som anges i bilaga I. Artikel 3 Den säkerhet som avses i artikel 5. 3 a i förordning (EG) nr 1501/95 skall var 12 EUR/ton. Artikel 4 Anbuden skall endast vara giltiga om 1. — anbudsgivaren medför skriftligt bevis, utfärdat av ett offici- ellt organ i AVS-destinationslandet eller av ett företag som har sitt säte i det landet, på att han har ingått ett kontrakt för kvantiteten i fråga för leverans av vete för export till en AVS-stat eller flera AVS-stater i någon av de grupper av AVS-stater som anges i bilaga I; detta kontrakt får endast avse de leveranser som skall göras under regleringsåret 1999/2000 för de kvantiteter som levereras traditionellt; beviset skall inges till de behöriga myndigheterna minst två för arbetsdagar före dagen för den delanbudsinfordran, lämnas in, vilken anbuden skall — de åtföljs av en ansökan om exportlicens till destinationen i fråga. (6) EGT L 135, 29. 5. 1999, s. 48. L 248/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 9. 1999 I det bevis som avses i första strecksatsen skall också anges vilken kvalitet som fastställts i kontraktet, tidsfristen för leve- ransen och prisvillkoren. skall dessa licenser, trots artikel 21. 1 i förordning (EEG) nr 3719/88, anses vara utfärdade den dag anbudet lämnats in. informationssyfte I kommissionen en kopia av detta bevis. skall medlemsstaten omedelbart ge 2. Exportlicenser som utfärdas inom ramen för de aktuella anbudsförfarandet skall gälla från och med dagen för deras utfärdande i enlighet med punkt 1, till och med utgången av den sjätte månaden därpå. Ingivna anbud får 2. inte överstiga den kvantitet som omfattas av det framlagda kontraktet. Anbudsgivarna kan inte samtidigt ingiva 2 eller flera anbud för samma kontrakt. Vid vidarebefordringen av ingivna anbud skall medlemsstaterna informera kommissionen om detta och ange namnen på de berörda anbudsgivarna. Artikel 5 Licenserna medför en förpliktelse att exportera till den 1. eller de AVS-stater för vilka licensansökan lämnades in. För AVS-staterna får aktören emellertid genomföra sitt kontrakt till en annan destination inom en gräns på 30 % av den kvantitet för vilken licensen utfärdats på villkor att destination hör till samma grupp av länder, i enlighet med bilaga I. Artikel 8 Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 1. 23 i förordning (EEG) nr 1766/92 besluta — att fastställa ett högsta exportbidrag med hänsyn särskilt till kriterierna i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95, eller — att fastställa en lägsta exportavgift med hänsyn särskilt till kriterierna i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95, eller — att inte fullfölja anbudsinfordran. 2. När ett högsta exportbidrag har fastställts skall kontrakt tilldelas den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget, samt den eller de anbudsgi- vare vars anbud avser en exportavgift. Exportlicenserna skall utfärdas så snart de anbudsgivare 2. som skall tilldelas kontrakt valt ut. 3. När en lägsta exportavgift har fastställts skall kontrakt tilldelas den eller de anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den lägsta exportavgiften eller på en högre nivå. 3. Trots vad som sägs i artikel 9 i förordning (EEG) nr 3719/88, skall rättigheterna i den licens som avses i denna artikel inte gå att överföra. Artikel 9 Artikel 6 Förpliktelserna att exportera och importera till en av de desti- nationsländer som anges i bilaga I skall täckas av en säkerhet på 20 EUR per ton, som skall ställas vid utfärdandet av export- licensen. Beloppet på 20 EUR per ton skall frisläppas inom 15 arbets- dagar efter den dag då anbudsgivaren lämnar in beviset på övergång till fri konsumtion i den AVS-stat eller de AVS-stater som avses i artikel 1. 2. Detta bevis skall lämnas in i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 16 och 49 i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 (1). De ingivna anbuden genom medlemsstaternas förmedling skall nå kommissionen senast en och en halv timme efter utgången av tidsfristen för det veckovisa inlämnandet av anbuden, så som den anges i tillkännagivelsen om anbudsinfordran. De skall överlämnas enligt tabellen i bilaga II och till de telex- och telefaxnummer som anges i bilaga III. Om inga anbud lämnats skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om detta inom den tid som anges i föregående stycke. Artikel 10 De klockslag som fastställts för inlämnande av anbud är belgisk tid. Artikel 7 1. Då giltighetstiden för de exportlicenser som utfärdas i enlighet med artikel 8. 1 i förordning (EG) nr 1501/95 fastställs Artikel 11 (1) EGT L 102, 17. 4. 1999, s. 11. Denna förordning träder i kraft en dag efter det att den offent- liggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 21. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 248/21 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 september 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen BILAGA I Grupper av AVS-stater som undertecknat Lomékonventionen Grupp I Grupp II Grupp III Mauretanien Mali Niger Senegal Gambia Guinea-Bissau Guinea Kap Verde Sierra Leone Liberia Elfenbenskusten Ghana Togo Tchad Centralafrikanska republiken Benin Kamerun Ekvatorialguinea São Tomé och Principe Gabon Kongo Demokratiska republiken Kongo Rwanda Burundi Burkina Faso Seychellerna Comorerna Madagaskar Mauritius Angola Zambia Malawi Moçambique Namibia Botswana Zimbabwe Lesotho Swaziland Djibouti Etiopien Eritrea L 248/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 9. 1999 BILAGA II Veckovis anbudsinfordran för bidrag eller avgift för export av vete till vissa AVS-stater (Förordning (EG) nr 2010/1999) Sista datum för inlämnande av anbud (datum/tid) 1 Anbudsgivarens nummer 2 Kvantitet i ton 3 A B Exportavgiftens belopp i EUR/ton Exportbidragets belopp i EUR/ton 1 2 3 etc. BILAGA III Endast följande telex- och telefaxnummer i Bryssel (GD VI/C/1), får användas: — Fax: — Telex: 295 25 15, 296 49 56. 22037 AGREC B, 22070 AGREC B (grekiska bokstäver)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1596/99 van James Nicholson (PPE-DE) aan de Raad. Mensenrechten in Oezbekistan.

eurovoc_concepts:
Christianity
Uzbekistan
freedom of religious beliefs
human rights
religious discrimination

text: C 170 E/46 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 Antwoord (29 november 1999) De EU heeft momenteel de volgende speciale vertegenwoordigers (SVEU), benoemd op de grondslag van artikel 18, lid 5, van het VEU: 1. 2. 3. 4. 5. de heer Aldo Ajello: SVEU voor het gebied van de Grote Meren in Afrika (gemeenschappelijk optreden 96/250/GBVB). Jaarlijks mandaat (het huidige verstrijkt op 31 juli 2000, zie Besluit 1999/423/GBVB van de Raad). Huidig budget: 1 137 000 euro. Team: 4 mensen. Gevestigd te Brussel. de heer Miguel Angel Moratinos: SVEU voor het vredesproces in het Midden-Oosten (gemeenschap- pelijk optreden 96/676/GBVB). Jaarlijks mandaat (het huidige verstrijkt op 31 december 1999). Huidig budget: 2 400 000 euro. Team: 9 mensen. Gevestigd te Brussel. de heer Niels Eriksson: EU-adviseur voor de Palestijnse Autoriteit inzake terrorisme (gemeenschappelijk optreden 97/289/GBVB). Oorspronkelijk benoemd voor drie jaar; mandaat verlengd tot 31 mei 2002 (gemeenschappelijk optreden 1999/440/GBVB). Budget: 3 600 000 euro tot 30 juni 2000. Team: 3 mensen. Gevestigd te Ramallah. de heer Bodo Hombach: SVEU die benoemd is om op te treden als co(cid:246)rdinator van het stabiliteitspact voor Zuidoost-Europa. Benoemd bij Besluit 1999/345/GBVB van de Raad en bevestigd tot 31 decem- ber 1999 bij gemeenschappelijk optreden 1999/523/GBVB van 29 juli 1999. Budget: 850 000 euro. Team: 22 mensen. Gevestigd te Brussel. de heer Panagiotis Roumeliotis: SVEU voor het proces van Royaumont (stabiliteit en goed nabuur- schap in Zuidoost-Europa, zie gemeenschappelijk standpunt 98/633/GBVB). Jaarlijks mandaat; het huidige verstrijkt op 31 mei 2000 (Besluit 1999/361/GBVB van de Raad). Huidig budget: 550 000 euro. Team: 4 mensen. Gevestigd te Brussel. Het proces van Royaumont werd op 13 december 1995 op gang gebracht. Het is de bedoeling dit proces te zijner tijd in de OVSE te integreren. Dit proces behelst kwesties inzake mensenrechten en democratise- ring in de regio Zuidoost-Europa in ruimere zin. Het Stabiliteitspact werd formeel aangenomen te Keulen op 10 juni 1999. Het heeft tot doel een synergie tot stand te brengen tussen organisaties en andere initiatieven in de regio. Democratisering en mensenrechten vormen een belangrijk aspect van het Stabiliteitspact. In dit opzicht draagt de SVEU Roumeliotis actief bij tot de werkzaamheden van de Werkgroep democratisering en mensenrechten. Voorts bepaalt artikel 2 van gemeenschappelijk optreden 1999/523/GBVB dat SVEU Hombach en SVEU Roumeliotis hun optreden co(cid:246)rdineren. Met betrekking tot de verantwoording van de SVEU bepaalt artikel 4 van gemeenschappelijk optreden 1999/523/GBVB het volgende: (cid:132)De speciale vertegenwoordiger van de EU zal op gezette tijden en wanneer de behoefte daartoe zich doet gevoelen, onder het gezag van het voorzitterschap hierin bijgestaan door de secretaris-generaal, richtsnoeren ontvangen van en verslag uitbrengen aan de Raad (. )(cid:148) Ingevolge de inwerkingtreding van het Verdrag van Amsterdam zal deze formulering in de toekomst aan alle gemeen- schappelijke optredens betreffende SVEU worden toegevoegd. (2000/C 170 E/051) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1596/99 van James Nicholson (PPE-DE) aan de Raad (20 september 1999) Betreft: Mensenrechten in Oezbekistan Bezorgde Christenen in de Europese Unie blijven de aandacht vestigen op beweerde schendingen van de mensenrechten in Oezbekistan. Zij hebben gewezen op gevallen zoals pastor Rashid Turibayev, Parhad Yangibayev, Iset Tanishiev en Nail Asanov, die gevangen zouden zijn gezet op grond van valse beschuldigingen van bezit van verdovende middelen. 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/47 Houdt de Raad de mensenrechtensituatie in Oezbekistan in het oog, vooral wat betreft de behandeling van bekeerlingen tot het Christendom, en welke stappen heeft hij bij de regering van Oezbekistan ondernomen in verband met de bovengenoemde vier gevangenen? Antwoord (29 november 1999) De Raad houdt de mensenrechtensituatie in Oezbekistan in het oog. De EU brengt deze kwestie geregeld ter sprake bij de Oezbeekse autoriteiten. Tijdens een demarche die in juli 1999 in Tashkent en op 13 september 1999 in de Eerste Samenwerkingsraad EU-Oezbekistan werd ondernomen, heeft de Unie haar bezorgdheid uitgesproken over de vrijheid van godsdienst en met name over de slechte behandeling van Christenen in Oezbekistan. De Unie moedigde de Oezbeekse regering aan om in het kader van de recente Partnerschap- en Samenwerkingsovereenkomst en in het licht van de OVSE-verplichtingen van Oezbekistan, de internationale beginselen inzake vrijheid en godsdienst te eerbiedigen. De EU toonde zich ook ernstig verontrust over de gevangenzetting van mensen op politieke of religieuze gronden en over de gevangenisomstandigheden in Oezbekistan. De Raad zal de mensenrechtensituatie in Oezbekistan in al haar aspecten nauwgezet in het oog blijven houden en het probleem op gezette tijden met de Oezbeekse autoriteiten aankaarten. (2000/C 170 E/052) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1600/99 van Marco Cappato (TDI) aan de Commissie (7 september 1999) Betreft: Omstandigheden waarin Ashot Bleyan, voormalig minister van Onderwijs van de republiek Armeniº, gevangen wordt gehouden Volgens zijn advocaat en mededelingen in de pers is Ashot Bleyan, voormalig Armeens minister van in de gevangenis geslagen en in een strafcel Onderwijs, die sinds enkele maanden in hechtenis zit, geplaatst. Over welke gegevens beschikt de Commissie met betrekking tot Ashot Bleyan en met name over de hoofdpunten van aanklacht tegen hem, alsmede over de naleving van de regels van de strafrechtelijke procedure, over de omstandigheden van zijn hechtenis en zijn huidige gezondheidstoestand? Welke initiatieven heeft de Commissie meer in het algemeen genomen of denkt zij te nemen om ervoor te zorgen dat Ashot Bleyan dezelfde rechten inzake juridische bijstand geniet als alle andere aangeklaagden en correct wordt behandeld overeenkomstig de waarborgen inzake de rechten van gedetineerden? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (4 oktober 1999) De Commissie heeft de aanhouding van voormalig minister van Onderwijs Ashot Bleyan en de gerechte- lijke stappen die de Armeense autoriteiten tegen hem hebben ondernomen omdat zij hem van burgerlijke en strafrechtelijke misdrijven als verduistering beschuldigen, op de voet gevolgd. De Commissie is met name bezorgd over berichten dat de heer Bleyan het slachtoffer zou zijn van slagen tijdens zijn hechtenis, waardoor zijn gezondheid ernstig zou zijn verslechterd. De Commissie verzoekt de Armeense autoriteiten dringend om opheldering over deze aantijgingen. De Overeenkomst inzake partnerschap en samenwerking (PCA) met Armeniº, die in juni 1999 van kracht werd, biedt een basis voor besprekingen op het gebied van mensenrechten. Deze zullen tijdens de volgende bijeenkomst van de samenwerkingsraad op 12 oktober 1999 ter discussie op de agenda staan