title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2022/1999 της Επιτροπής, της 22ας Σεπτεμβρίου 1999, για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των ποσών των πρόσθετων δασμών κατά την εισαγωγή μελάσσας στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 23. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 250/3 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2022/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας Σεπτεµβρίου 1999 για τον καθορισµό των αντιπροσωπευτικών τιµών και των ποσών των πρόσθετων δασµών κατά την εισαγωγή µελάσσας στον τοµέα της ζάχαρης Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1785/81 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1981, για κοινή οργάνωση αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1148/98 της Επιτροπής (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1422/95 της Επιτροπής, της 23ης Ιου- νίου 1995, για καθορισµό των λεπτοµερειών εφαρµογής για την εισαγωγή µελάσσας στον τοµέα της ζάχαρης και για τροποποίηση του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 785/68 (3), και ιδίως το άρθρο 1 παράγραφος 2 και το άρθρο 3 παράγραφος 1, Εκτιµώντας: (1) (2) (3) ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1422/95 προβλέπει ότι η τιµή cif κατά την εισαγωγή µελάσσας, αποκαλούµενη στο εξής «αντιπροσωπευτική τιµή», καθορίζεται σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 785/68 της Επιτροπής (4)· ότι η τιµή αυτή εννοείται ότι καθορίζεται για τον ποιοτικό τύπο που ορίζεται στο άρθρο 1 του προαναφερόµενου κανονισµού· ότι η αντιπροσωπευτική τιµή της µελάσσας υπολογίζεται για ένα τόπο διέλευσης των κοινοτικών συνόρων, ο οποίος είναι το Άµστερνταµ· ότι η τιµή αυτή πρέπει να υπολογίζεται µε βάση τις πλέον ευνοϊκές δυνατότητες αγοράς στη διεθνή αγορά, οι οποίες διατυπώνονται βάσει των τιµών αυτής της αγοράς προσαρµοζόµενων σε συνάρτηση µε τις ενδεχόµενες διαφορές ποιότητας σε σχέση µε τον ποιοτικό τύπο· ότι ο ποιοτικός τύπος της µελάσσας καθορίζεται από τον κανονι- σµό (ΕΟΚ) αριθ. 785/68· ότι, για τη διαπίστωση των πλέον ευνοϊκών δυνατοτήτων αγοράς στη διεθνή αγορά, πρέπει να λαµβάνονται υπόψη όλες οι πληροφορίες σχετικά µε τις προσφορές που έγιναν στη διεθνή αγορά, οι τιµές που διαπιστώθηκαν σε σηµαντι- κές αγορές στις τρίτες χώρες και οι πράξεις πώλησης που συνήφθησαν στο πλαίσιο των διεθνών συναλλαγών, στοιχεία τα οποία η Επιτροπή πληροφορείται είτε µέσω των κρατών µελών είτε µε τα δικά της µέσα· ότι, για τη διαπίστωση αυτή, σύµφωνα µε το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 785/68, µπορεί να βασιστεί κανείς σε ένα µέσο όρο πολλών τιµών, µε την προϋπόθεση ότι αυτός ο µέσος όρος µπορεί να θεωρηθεί αντιπροσωπευτικός της πραγµατικής τάσης της αγοράς· (4) ότι δεν λαµβάνονται υπόψη πληροφορίες όταν το εµπό- ρευµα δεν είναι υγιές, ανόθευτο και σύµφωνο µε τα συναλ- λακτικά ήθη ή όταν η τιµή που αναφέρεται στην προσφορά δεν αφορά παρά µόνο µία µικρή και µη αντιπροσωπευτική ποσότητα της αγοράς· ότι, επίσης, πρέπει να αποκλεισθούν οι τιµές προσφοράς που µπορούν να θεωρηθούν µη αντι- προσωπευτικές της πραγµατικής τάσης της αγοράς· ότι, για να ληφθούν συγκρίσιµα στοιχεία µε τη µελάσσα του ποιοτικού τύπου, πρέπει οι τιµές, ανάλογα µε την ποιότητα της προσφερόµενης µελάσσας, να αυξάνονται ή να µειώνο- νται σε συνάρτηση µε τα αποτελέσµατα της εφαρµογής του άρθρου 6 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 785/68· ότι µία αντιπροσωπευτική τιµή µπορεί να διατηρηθεί κατ’ εξαίρεσην αµετάβλητη κατά τη διάρκεια µιας περιορισµένης περιόδου, εφόσον η τιµή προσφοράς που αποτέλεσε βάση για τον προηγούµενο καθορισµό της αντιπροσωπευτικής τιµής δεν υπέπεσε στην αντίληψη της Επιτροπής και εφόσον οι διαθέσιµες τιµές προσφοράς, οι οποίες δεν φαίνεται να είναι αρκούντως αντιπροσωπευτικές της πραγµατικής τάσης της αγοράς, θα οδηγούσαν σε απότοµες και σηµαντικές µεταβολές της αντιπροσωπευτικής τιµής· ότι, εφόσον υπάρχει µία διαφορά µεταξύ της τιµής ενεργο- ποίησης για το εν λόγω προϊόν και της αντιπροσωπευτικής τιµής, πρέπει να καθοριστούν πρόσθετοι δασµοί κατά την εισαγωγή µε τους όρους που προβλέπονται στο άρθρο 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95· ότι, σε περίπτωση αναστολής των δασµών κατά την εισαγωγή, σε εφαρµογή του άρθρου 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95, πρέπει να καθορισθούν ιδιαίτερα ποσά γι’ αυτούς τους δασµούς· ότι η εφαρµογή αυτών των διατάξεων συνεπάγεται τον καθορισµό των αντιπροσωπευτικών τιµών και των πρόσθετων δασµών κατά την εν λόγω προϊόντων εισαγωγή των σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης ζάχαρης, (5) (6) (7) (8) (9) ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι αντιπροσωπευτικές τιµές και οι πρόσθετοι δασµοί που εφαρµό- ζονται κατά την εισαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95 καθορίζονται σύµφωνα µε το παράρτηµα. (1) ΕΕ L 177 της 1. 7. 1981, σ. 4. (2) ΕΕ L 159 της 3. 6. 1998, σ. 38. (3) ΕΕ L 141 της 24. 6. 1995, σ. 12. (4) ΕΕ L 145 της 27. 6. 1968, σ. 12. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 23 Σεπτεµβρίου 1999. L 250/4 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 23. 9. 1999 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 22 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής του κανονισµού για τον καθορισµό των αντιπροσωπευτικών τιµών και των ποσών των πρόσθετων δασµών που εφαρµόζονται κατά την εισαγωγή µελάσσας στον τοµέα της ζάχαρης ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Ποσό της αντιπροσωπευτικής τιµής για 100 kg καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος Ποσό του πρόσθετου δασµού για 100 kg καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος (σε EUR) Ποσό του δασµού που πρέπει να εφαρµόζεται λόγω της εισαγωγής σε περίπτωση αναστολής, η οποία προβλέπεται στο άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95 για 100 kg καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,18 7,60 0,28 0,00 — — (1) Καθορισµός για τον ποιοτικό τύπο όπως καθορίζεται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 785/68, όπως τροποποιήθηκε. (2) Το ποσό αυτό, σύµφωνα µε το άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95, αντικαθιστά το δασµό του κοινού τελωνειακού δασµολογίου που αφορά τα προϊόντα αυτά


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1654/99 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Maataloustuotteiden käyttö muuhun tarkoitukseen kuin ravinnoksi.

eurovoc_concepts: alternative use of agricultural products

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/15 (2000/C 219 E/019) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1654/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Maataloustuotteiden k(cid:228)ytt(cid:246) muuhun tarkoitukseen kuin ravinnoksi Kesannolla viljellyist(cid:228) (cid:246)ljynsiemenist(cid:228) saa Euroopan unionissa hehtaaripalkkiota 68,83 euroa tonnia jotka on lueteltu asetuksen (EY) kohden. Palkkio my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin ainoastaan (cid:246)ljynsiemenist(cid:228), N:o 1586/97 (1) liitteess(cid:228) I. Koska muista (cid:246)ljynsiemenist(cid:228) ei my(cid:246)nnet(cid:228) palkkiota, on vaikeaa ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n uusia kasvilajeja, joita voitaisiin viljell(cid:228) muuhun tarkoitukseen kuin ravinnoksi. jotta kaikki (cid:246)ljynsiemenet kuuluisivat samaan Onko Euroopan komissio valmis toteuttamaan toimia, tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, mik(cid:228) mahdollistaisi maataloustuotteiden kehitt(cid:228)misen t(cid:228)ll(cid:228) tavalla muuhun tarkoitukseen kuin ravinnoksi? (1) EYVL L 215, 7. 8. 1997, s. 3. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1999) On totta, ett(cid:228) kesannoidun maan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevista yksityiskohtaisista soveltamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) sellaisten raaka-aineiden tuottamisen osalta, jotka k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)ss(cid:228) ensisijaisesti muuhun tarkoitukseen kuin ihmisten tai el(cid:228)inten ravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen, 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1586/97 (ns. non-food-asetus) soveltamiseksi tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) tiettyjen peltokasvien viljelij(cid:246)ille 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1765/92 (1) 2 artiklan 5 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detty korvaus my(cid:246)nnettiin ainoastaan mainitun asetuksen liitteess(cid:228) I tai tarvittaessa liitteess(cid:228) II luetelluista raaka-aineista. Agenda 2000 -asiakirjan hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen tapahtuneen non-food-asetuksen uudelleen laatimisen, sen seurauksena tapahtuneen asetuksen (ETY) N:o 1765/92 kumoamisen ja 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetun uuden asetuksen (EY) N:o 1251/1999 (2) voimaantulon vuoksi my(cid:246)s liitteisiin sis(cid:228)ltyvien raaka- aineiden luokittelua on tarkistettu. Siten kesannoidun maan k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) muuhun kuin elintarvikkeiden ja rehun tuotantoon tarkoitettujen raaka- aineiden tuotantoon annetun asetuksen liitteess(cid:228) I rypsin- ja rapsinsiemeni(cid:228) koskeva yhdistetyn nimikkeis- t(cid:246)n koodi (CN) ex 1205 00 90 on nyttemmin muotoiltu uudelleen. Siin(cid:228) otetaan huomioon, ett(cid:228) korvauk- seen oikeutettujen lajikkeiden m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi on johdonmukaisuuden, yksinkertaistamisen ja moitteetto- man hallinnoinnin vuoksi tarpeen viitata yhteis(cid:246)n lajikeluetteloon, kuten asetuksen (EY) N:o 1251/1999 yksityiskohtaisia soveltamiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) koskevassa uudessa asetusluonnoksessa t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi pinta-alaan perustuvan korvauksen my(cid:246)nt(cid:228)misell(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n tiettyjen (cid:246)ljysiementen osalta edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n uusien, muuhun kuin elintarviketuotantoon tarkoitettujen viljelmien kehitt(cid:228)mist(cid:228). (1) (2) EYVL L 181, 1. 7. 1992. EYVL L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/020) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1693/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christoph Konrad (PPE-DE) neuvostolle (30. syyskuuta 1999) Aihe: EU:n erityisedustajan Bodo Hombachin mahdolliset kytk(cid:246)kset VEBA AG:hen 1. Oliko Euroopan neuvosto tietoinen Saksan lehdist(cid:246)n esitt(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228) Saksan entisen ministerin Bodo Hombachin mahdollisista kytk(cid:246)ksist(cid:228) VEBA AG:hen ennen h(cid:228)nen nimitt(cid:228)mist(cid:228)(cid:228)n EU:n erityisedusta- jaksi Balkanin alueelle?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2025/1999 av den 22 september 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1627/89 om uppköp av nötkött genom anbudsinfordran

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

text: L 250/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 9. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2025/1999 av den 22 september 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1627/89 om uppköp av nötkött genom anbudsinfordran EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av mark- naden för nötkött (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1633/98 (2), särskilt artikel 6. 7 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Genom kommissionens förordning (EEG) nr 1627/89 av den 9 juni 1989 om uppköp av nötkött genom anbuds- infordran (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1909/1999 (4), inleds uppköp av vissa kvalitetsgrupper genom anbudsinfordran i vissa medlemsstater eller regioner i en medlemsstat. Tillämpningen av artikel 6. 2-6. 4 i förordning (EEG) nr 805/68 och behovet av att begränsa intervention till uppköp av de kvantiteter som behövs för att garantera marknaden ett rimligt stöd medför, på grundval av de priser kommissionen har kännedom om, att förteck- ningen över de medlemsstater eller i en medlemsstat där uppköp genom anbudsinfordran inletts, liksom de kvalitetsgrupper som kan komma i fråga för intervention, bör ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. regioner HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilagan till förordning (EEG) nr 1627/89 skall ersättas med bilagan till den här förordningen. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 27 september 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 september 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) EGT L 210, 28. 7. 1998, s. 17. (3) EGT L 159, 10. 6. 1989, s. 36. (4) EGT L 236, 7. 9. 1999, s. 4. 23. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 250/9 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualitätsgruppen Κράτη µέλη ή περιοχές κρατών µελών και οµάδες ποιότητος που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 États membres ou régions d'États membres et groupes de qualités visés à l'article 1er paragraphe 1 du règlement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualità di cui all'articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 Jäsenvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhmät Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Κράτος µέλος ή περιοχές κράτους µέλους Member States or regions of a Member State États membres ou régions d'États membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros Jäsenvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner België-Belgique Danmark France Great Britain Ireland Northern Ireland Österreich Categoría A Kategori A Kategorie A Κατηγορία Α Category A Catégorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R × × × U × × Categoría C Kategori C Kategorie C Κατηγορία Γ Category C Catégorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C R × × × O × × × O U × ×


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen och om utvecklingen i EU:s regioner"

eurovoc_concepts:
Structural Funds
regional development
regional policy
socioeconomic conditions
structural policy

text: C 329/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen och om utvecklingen i EU:s regioner” (1999/C 329/08) Den 1 september 1999 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 1 september 1999. Föredragande var Campbell Christie. Vid sin 366:e plenarsession den 22–23 september 1999 (sammanträdet den 22 september 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 108 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst. Den studiegrupp som ansvarat för arbetet besökte under beredningsarbetet regionen ”Highlands and Islands” i Skottland. 1. Inledning 1. 1. Sjätte periodiska rapporten presenteras vid en tid då Europeiska unionen inlett en omfattande översyn av strukturfondernas verksamhet och då unionen står i begrepp att anta nya regler för perioden 2000–2006. Rapporten ger därför Ekonomiska och sociala kommittén en möjlighet att kommentera de resultat som unionens strukturfondsinsatser fått för den socioekonomiska utvecklingen i EU:s regioner under tiden från och med 1988, då strukturfonderna reformerades. för denna verksamhet Sjätte periodiska rapporten utgör den sista i en rad 1. 2. treårsrapporter om den sociala och ekonomiska situationen och utvecklingen i EU:s regioner. Den första publicerades 1981. I enlighet med artikel 130b i EG-fördraget kommer den huvudsakliga källan för sådan information i fortsättningen att vara EU:s treårsrapporter om sammanhållningen, varav den första publicerades 1996. Ekonomiska och sociala kommittén vill ta vara på denna möjlighet att framhålla den viktiga roll som de periodiska rapporterna haft som diskussionsunderlag i debatterna om strukturfondsverksamhetens inriktning och omfattning. Det är mycket viktigt att sammanhållningsrappor- terna även fortsättningsvis ger välfokuserade och tillförlitliga beskrivningar av den ekonomiska och sociala situationen i alla eftersatta områden i Europeiska unionen för att säkerställa att fonderna även i framtiden utformas i enlighet med de grundläggande principerna om solidaritet och öppenhet. 1. 3. Det är nu tio år sedan man gjorde en genomgripande översyn av strukturfonderna. Det råder allmän enighet om att man endast gradvis kan skapa en föreställning om slutresultatet av stödet till de regionala ekonomierna. Av Sjätte periodiska rapporten framgår dock tydligt att framsteg uppnåtts vad gäller att minska de ekonomiska skillnaderna mellan EU:s olika regioner och att detta i betydande utsträckning kan uppfattas som ett resultat av strukturfondernas verksamhet. Diskussionen om denna periodiska rapport sker paral- 1. 4. lellt med att a) kommissionen och medlemsstaterna överväger fördelas under perioden hur strukturfondsmedlen skall 2000–2006 och b) kommissionen förhandlar med flera nya stater om eventuellt EU-medlemskap. Ett mycket värdefullt inslag i rapporten är kartläggningen och analysen av de faktorer som faktiskt bidrar till den ekonomiska och sociala utvecklingen (och av faktorer som måste vara förhanden för att denna utveckling inte skall bromsas upp). Ekonomiska och sociala kommittén skulle vilja betona vikten av att de lärdomar som kan göras av dessa analyser tillämpas på de enskilda regionerna i en utvidgad union och att de beaktas i genom- förandebestämmelserna för strukturfonderna och i de avtal man skall sluta med nya medlemsstater. 1. 5. Dessutom publiceras Sjätte periodiska rapporten vid en särskilt viktig tidpunkt i Europeiska unionens allmänna utveckling. O¨ vergången till en valutaunion, med allt vad det innebär för valutapolitiken inom euroområdet, kommer tillsammans med EU:s förestående utvidgning österut att inleda en avgörande etapp i unionens historia och resulterar oundvikligen i en rad helt nya ekonomiska och institutionella utmaningar. Detta gör att principerna om ”sammanhållning” och ”solidaritet”, som är centrala för strukturfondsinsatserna, kommer att ställas på hårda prov. För ESK utgör detta yttrande ett viktigt tillfälle att dra slutsatser av resultaten från det gångna årtiondets strukturfondsinsatser och framför allt att formulera rekommendationer till EU:s övriga institutioner i anslutning till de utmaningar som unionen nu står inför. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Ekonomiska och sociala kommittén noterar att en av de främsta slutsatserna i Sjätte periodiska rapporten är att regionala skillnader i per capita-inkomst inom EU har minskat under perioden efter 1988. Dessutom kan man av tabell 28 utläsa att de EU-regioner som fått stöd uppvisar en positiv sysselsättningstillväxt under strukturfondsperioden, framför allt tiden 1993–1997, även om lika stora framsteg inte kan noteras vad gäller arbetslösheten, som är oacceptabelt hög i hela EU och särskilt i de eftersatta regionerna. A¨ ven om många faktorer har bidragit till dessa framsteg, bland annat inhemska investeringar och skapandet av inre marknaden, har dock 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/21 strukturfonderna spelat en central roll. ESK vill ta tillfället i akt att lovorda de avsevärda framgångar som tack vare strukturfonderna uppnåtts under perioden efter 1988, och kommittén fäster största vikt vid att fonderna vidareutvecklas på ett sådant sätt att man kan förverkliga den grundläggande princip om ekonomisk och social sammanhållning som anges i fördraget. 2. 1. 1. Trots de generella framstegen vad gäller sysselsätt- ningsökning i de eftersatta regionerna under senare år, framgår av tabell 31 att det på detta område finns skillnader mellan de olika medlemsstaterna. Uppgifterna för såväl Irland som Storbritannien visar till exempel en ytterst starkt positiv trend vad gäller sysselsättningsökningen i mål 1-regioner under perioden 1988–1997. I andra medlemsstater har sysselsätt- ningens ökningstakt i mål 1-regioner varit lägre, även om den generellt har legat över den genomsnittliga ökningstakten i den aktuella medlemsstaten. I den andra änden på skalan visar uppgifterna att Italien haft en negativ trend vad gäller sysselsättningen i mål 1-regioner under den period som studerats — sysselsättningsutvecklingen har faktiskt varit sämre i de regioner som fått stöd genom strukturfonderna än i den italienska ekonomin som helhet. ESK vill att orsakerna till sådana variationer när det gäller sysselsättningsutvecklingen i olika medlemsstater undersöks och att vederbörliga lärdomar dras. Det kan i detta sammanhang vara särskilt viktigt att undersöka den ekonomiska politik som förs på nationell nivå. 2. 2. Analysen i Sjätte periodiska rapporten bygger på ekonomisk statistik som på olika sätt beskriver de regionala ekonomiernas utveckling under perioden efter 1986. De statistiska uppgifterna i rapporten är otvivelaktigt av mycket hög kvalitet, och de gör det möjligt för oss att bedöma och jämföra de ekonomiska förutsättningarna i EU:s regioner. I vissa sammanhang använder kommissionen diagram i stället för detaljerade statistiska tabeller för att presentera informa- tion. När man uteslutande utnyttjar diagram och inte tar med de statistiska tabellerna kan rapporten inte längre fungera som ett lika användbart forskningsverktyg. ESK skulle därför vilja uppmana kommissionen och Eurostat att i kommande rappor- ter också ta med den statistik som diagrammen bygger på. En stor brist i rapporten är att kommissionen 2. 2. 1. inte lyckats knyta analysen av den ekonomiska och sociala situationen i regionerna till den offentliga politik (särskilt vad gäller skatteflödena) som de enskilda medlemsstaterna för. Det är svårt att förstå varför kommissionen ägnar så många sidor i rapporten till att bedöma de regionala ekonomiska effekterna av olika sorters finansiella flöden i den privata sektorn (t. ex. utländska direktinvesteringar, forsknings- och utvecklingsut- gifter), samtidigt som man inte kommenterar de regionala ekonomiska effekterna av offentliga finansiella flöden, till exempel statliga utgifter genom traditionella skattepolitiska kanaler. Det är mycket troligt att de ekonomiska effekterna av förändringar i dessa variabler avsevärt kan påverka den ekonomiska utvecklingen i EU:s regioner. Denna fråga är särskilt relevant med tanke på EU:s Ekonomiska och monetära union (EMU). De regionala effekterna av denna politik bör bedömas parallellt med effekterna av privata finansiella flöden. 2. 2. 1. 1. Det blir allt viktigare att göra en bedömning av de regionala konsekvenserna av medlemsstaternas inhemska politik, eftersom vissa regioner från och med år 2000 inte längre kommer att vara berättigade till annat stöd från strukturfonderna än visst stöd under en övergångsperiod. I många fall har kombinationen av strukturfondsstöd och kompletterande nationellt stöd (i ett partnerskapssamman- hang) resulterat i att eftersatta regioner kunnat skapa en betydande ökning av inkomsterna och sysselsättningen. Om det nationella stödet till regional utveckling automatiskt skulle upphöra när dessa regioner inte längre kan få stöd från strukturfonderna, föreligger en risk att dessa viktiga ekonomi- ska och sociala vinster går förlorade. Det är av avgörande betydelse att medlemsstaterna tar sitt ansvar för att bygga vidare på de framgångar som strukturstödet lett till och för att förhindra eventuellt negativa konsekvenser vad gäller dessa regioners ekonomiska utveckling i framtiden. De nuvarande medlemsstaternas nationella ekono- 2. 2. 1. 2. miska politik för regionerna kommer också att få ökad betydelse i samband med utvidgningen, eftersom struktur- fondsinsatserna i framtiden förmodligen kommer att gynna de nya medlemsstaterna i Central- och O¨ steuropa i allt högre grad. ESK rekommenderar att medlemsstaterna och kommissionen i kommande sammanhållningsrapporter undersöker vilka kon- sekvenser utvidgningen kommer att få för de regioner som nu erhåller stöd från strukturfonderna. under perioden Den indikator som i första hand används för att 2. 3. bedöma regionernas ekonomiska styrka är BNP per capita (1). Statistiken visar att regionernas BNP per capita tydligt konver- gerat perioden 1986–1996 ökade BNP per capita i de fattigaste 10 regionerna från 41 % till 50 % av genomsnittet i EU. I de fattigaste 25 regionerna ökade BNP per capita från 52 % till 59 % av genomsnittet i EU. Under samma period ökade BNP per capita i de fyra sammanhållningsländerna från 65 % till 76,5 % av genomsnittet i EU. 1986–1996. Under 2. 3. 1. Kommittén noterar att BNP per capita i de fattigaste regionerna i EU i betydande grad närmat sig EU-genomsnittet under perioden efter 1988. De uppgifter som presenteras i tabell 29 visar att det på medlemsstatsnivå ägt rum en ständig ökning av BNP per capita i alla mål 1-regioner, förutom i de italienska, jämfört med EU-genomsnittet under perioden 1988–1996. Det är helt klart att framstegstakten skiljer sig åt mellan olika medlemsstater och mellan enskilda mål 1-regioner inom medlemsstaterna, men trots detta är det endast 6 mål 1-regioner som inte kan uppvisa en ökning i BNP per capita jämfört med EU-genomsnittet under perioden 1988–1996. A¨ ven om detta antal ökar (till 16) under perioden 1993–1996, är det viktigt att komma ihåg att detta inträffade under en period då EU drabbades av en allvarlig konjunktursvacka, något som brukar leda till ökade skillnader mellan olika regioners ekonomiska styrka. Man bör därför notera att majoriteten mål 1-regioner under denna period, trots konjunk- turnedgången, alltjämt närmade sig genomsnittet. (1) BNP-siffrorna som fastställts av Eurostat är genomgående i hela yttrandet i enlighet med köpkraftsstandard. C 329/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 A¨ ven om skillnaderna mellan olika regioners per 2. 3. 2. capita-inkomst generellt minskade under perioden efter det att strukturfonderna reformerades, skulle ESK vilja uppmana kommissionen att i kommande sammanhållningsrapporter ingående kommentera de regioner som — även om de gjort stora ansträngningar — inte kan uppvisa en relativ förbättring av per capita-inkomstnivåerna. Om det är så att minskningen av de relativa inkomstnivåerna i dessa regioner skulle ha varit större utan stöd från strukturfonderna (vilket innebär att fonderna bidrar till konvergens i dessa regioner), bör också detta klart framgå. 2. 3. 2. 1. Det kan mycket väl vara så att skillnader i ekono- miskt resultat är en följd av skillnader mellan de berörda regionernas ekonomiska struktur (dvs. uppdelningen av den ekonomiska verksamheten mellan jordbruk, tillverkningsindu- stri och tjänster, eller den ekonomiska omstruktureringspro- cessen) eller av vissa geografiska handikapp, regionernas relativa geografiska avlägsenhet eller landsbygdsprägel. Båda dessa aspekter har avsevärt inflytande på hur stort utrymme det finns för produktivitetsvinster. Med tanke på den allt starkare tonvikt man med rätta lägger på att de offentliga utgifterna skall vara försvarbara, är det emellertid mycket viktigt att resultaten av strukturfondsinsatserna bedöms öppet och objektivt, särskilt i sådana fall då dessa insatser inte förefaller nå de mål som ställts upp. 2. 4. Som framgår av Sjätte periodiska rapporten har betyd- ligt färre framsteg kunnat konstateras när det gäller minskning- en av arbetslösheten i de eftersatta regionerna. I de tio värst utsatta regionerna var den genomsnittliga arbetslösheten 1997 28,1 %, vilket skall jämföras med 3,6 % i de tio minst drabbade regionerna. Skillnaden mellan de 25 starkaste EU-regionerna och de 25 regioner som drabbats hårdast av arbetslösheten ökade faktiskt under perioden 1986–1996. Arbetslöshetsnivån i de 25 starkaste EU-regionerna har stadigt legat kring 4 % samtidigt som arbetslösheten i genomsnitt har ökat från 20 % till 24 % i de 25 hårdast drabbade regionerna. Av tabell 30 (där detaljuppgifter om arbetslösheten i mål 1-regioner anges) framgår att det — med några få undantag — varit en uppåtgående trend vad gäller arbetslösheten i EU:s minst gynnade regioner under hela perioden 1988–1997, och särskilt under den senare perioden 1993–1997. 2. 4. 1. Arbetslöshetstrenden i de eftersatta regionerna är särskilt oroande eftersom en stor del av den samlade arbetslös- heten utgörs av långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet. Denna del representerar 60 % av den samlade arbetslösheten i de 25 hårdast drabbade regionerna och är förbunden med de stora negativa sociala effekter som långvarig utestängning från arbetsmarknaden leder till. Denna utestängning drabbar särskilt kvinnor och ungdomar. Det står helt klart att denna fraktion av den samlade arbetslösheten inte i tillräckligt hög grad påverkas av förändringar i den ekonomiska tillväxten inom EU. Vi måste konstatera att ett inslag i kampen mot långtidsarbetslösheten kan vara en reformering av arbetsmark- nadens funktionssätt i enskilda medlemsstater (eventuellt kom- pletterat med andra åtgärder på utbudssidan), men strukturfon- derna kommer även fortsättningsvis att utgöra en central mekanism — såväl direkt som indirekt — för att skapa nya arbetstillfällen i ekonomiskt eftersatta regioner och i industriregioner på tillbakagång. 2. 5. Den genomgång av regionernas ekonomiska styrka som görs i rapporten visar att skillnaderna mellan regionernas per capita-inkomst minskar kraftigast under perioder då tillväxttakten i EU ligger över genomsnittet (t. ex. 1986–1991) och att omvänd tendens råder under konjunktursvackor, då den genomsnittliga tillväxttakten minskar (t. ex. 1991–1994). Detta gäller förvisso även på medlemsstatsnivå. Statistiken visar tydligt att den makroekonomiska styrkan i EU som helhet och i de enskilda medlemsstaterna är en av de viktigaste bestämningsfaktorerna för hur snabbt alla de eftersatta regio- nernas per capita-inkomst skall närma sig genomsnittet. Därför bör den makroekonomiska politiken i EU:s medlemsstater (skatte- och valutapolitik) utformas så att oavbruten tillväxt skapas både på nationell nivå och på EU-nivå, i den utsträck- ning som detta är förenligt med kravet på prisstabilitet. 2. 6. ESK erkänner att Sjätte periodiska rapporten innehåller en ytterst grundlig analys av regionernas ekonomiska utveck- ling, men beklagar att kommissionen misslyckats med att genomgående kartlägga de specifika och generella lärdomar som kan bidra till att finna ”de bästa metoderna” för enskilda medlemsstaters eller regionala myndigheters ekonomiska poli- tik för regional ekonomisk utveckling. Det är mycket viktigt att regioner som ges stöd även kan dra lärdomar av varandras erfarenheter när det gäller utformning och genomförande av effektiva program för regional ekonomisk utveckling. Metoderna för regional utveckling skiljer sig mycket åt i olika delar av EU, och kommittén skulle vilja uppmana kommissionen att kartlägga de inslag som verkar känneteckna framgångsrika program för ekonomisk utveckling men som saknas i mindre framgångsrika program. Resultaten av sådana undersökningar kan lämpligen presenteras i kommande sam- manhållningsrapporter. 2. 7. Slutligen skulle kommittén vilja uppmuntra kommis- sionen att anstränga sig mer för att öka den allmänna insikten om hur stort bidrag Europeiska unionen ger till missgynnade och eftersatta regioners utveckling. Det låga valdeltagandet i det senaste Europaparlamentsvalet visar att EU:s medborgare fortfarande i allmänhet inte relaterar Europeiska unionens verksamhet till den ekonomiska välfärden i det egna samhället. Det är viktigt att detta positiva budskap når fram, och kommissionen bör reflektera över om inte större insatser bör göras för att sprida detta. 3. Situationen i regionerna 3. 1. Den årliga genomsnittliga tillväxttakten i de fyra sam- manhållningsländerna översteg visserligen genomsnittet för EU som helhet under perioden 1986–1996 (2,9 % mot 2,1 %), men Ekonomiska och sociala kommittén vill framhålla att detta döljer det faktum att Grekland och, i något lägre grad, Spanien uppvisade en genomsnittlig årlig tillväxttakt som var betydligt lägre än tillväxttakten i Irland och Portugal. 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/23 Sammanhållningsinsatsernas framgång i två av de fyra länder- na får alltså inte lura oss att tro att dessa insatser har varit lika framgångsrika i de fyra länderna tagna som helhet. Kommittén skulle gärna se att kommissionen i kommande sammanhåll- ningsrapporter beskriver skillnaderna mellan olika samman- hållningsländers ekonomiska resultat, och särskilt strukturfon- dernas respektive Sammanhållningsfondens bidrag till regional ekonomisk tillväxt. 3. 2. Strukturfondernas framgångar vad gäller att minska skillnaderna mellan olika regioners BNP per capita i EU som helhet mellan 1986 och 1996 framgår av diagram 1, men de uppgifter som finns i tabell 3 i den statistiska bilagan till den sjätte periodiska rapporten visar samtidigt att skillnaderna i BNP per capita mellan regioner i ett visst land under samma period ökade i alla medlemsstater utom Portugal och Storbri- tannien. Detta innebär att strukturstödet bevisligen bidrar till starkare sammanhållning på EU-nivå, men att inhemsk ekonomisk politik samtidigt misslyckas med att förebygga en försvagning av sammanhållningen mellan regioner i enskilda medlemsstater. A¨ ven om detta kan vara en följd av att det inom enskilda medlemsstater finns en tendens till ökad tudelning inom ekonomin (t. ex. snabbare tillväxt i centrum än i periferin, omstrukturering av industrin, en oflexibel arbetsmarknad), framgår det tydligt av uppgifterna om regional tillväxttakt (karta 2) att det i nuläget råder större skillnader i regional ekonomisk styrka inom medlemsstaterna än mellan olika medlemsstater. 3. 2. 1. I detta sammanhang vill ESK påminna om vad vi sade i yttrandet om Femte periodiska rapporten (1), nämligen att kommissionen i nästa sammanhållningsrapport bör göra en allmän kommentar om den nationella ekonomiska politikens effekter på sammanhållningen inom medlemsstaterna. 3. 3. Kommittén välkomnar kommissionens analys där EU:s regioner klassificeras efter de utmärkande drag som bestämmer den relativa regionala ekonomiska välfärden, särskilt balansen mellan stad och landsbygd samt det regionala näringslivets fördelning mellan olika sektorer, det vill säga mellan jordbruk, tillverkningsindustri och tjänster. Båda dessa variabler påverkar arbetskraftens produktivitetsnivå (mervärde per anställd), som är den viktigaste faktorn för bestämning av tillväxttakten i den regionala ekonomin. 3. 3. 1. Av de uppgifter som presenteras framgår tydligt — med vissa undantag — att en ekonomisk utveckling enligt mönstret ”centrum–periferi” är typisk för utvecklingen av EU:s ekonomi. Det finns många skäl till detta, bland annat fördelarna med koncentration, det direkta förhållandet mellan ekonomisk välfärd och tillväxt inom en tjänstesektor där stort mervärde skapas (t. ex. utbildnings-, forsknings- och utveck- lingsverksamheter) och arbetskraftens bristande rörlighet i EU, något som tenderar att göra det svårare att skapa regional ekonomisk utveckling. (1) EGT C 236, 11. 9. 1995, s. 24. 3. 3. 2. Denna analys visar hur viktigt det är att både de inhemska offentliga politiska åtgärderna och strukturfondernas insatser oförbehållsamt angriper dessa svårigheter. A¨ ven om strukturfonderna har givit ett avgörande bidrag till den regiona- la ekonomiska utvecklingen, kan många av de problem som drabbar eftersatta regioner angripas på ett lämpligt sätt endast genom att passande nationella offentliga åtgärder utformas. Strukturfondsinsatserna är visserligen viktiga, men de utgör endast en liten del i de samlade politiska satsningar (både mikroekonomiska och makroekonomiska) som krävs för att skapa hållbar tillväxt i de eftersatta regionerna. Detta är både oundvikligt och önskvärt med tanke på att olika medlemssta- ters institutioner och politiska traditioner skiljer sig åt när det gäller regional ekonomisk utveckling. Samtidigt som subsidiaritetsprincipen måste respekteras skulle det ändå kunna vara lämpligt att kommissionen i kommande samman- hållningsrapporter ger allmänna råd och upplysningar till medlemsstaterna om de nationella politiska åtgärder som förefaller ge de bästa resultaten vad gäller regional ekonomisk utveckling och som följaktligen är i linje med strävan att uppnå ekonomisk och social sammanhållning. Av rapporten framgår tydligt att den statistiska defini- 3. 4. tionen av regionerna i EU (dvs. NUTS-klassificeringen) kan leda till att vissa eftersatta regioner inte blir stödberättigade. Detta gäller särskilt i de fall där de grundläggande ekonomiska förhållandena döljs i regioner som på det hela taget är allvarligt eftersatta (vad gäller BNP per capita) eftersom en eller ett par städer inom regionen har ett ovanligt stort välstånd. Denna situation råder i delar av Portugal, Spanien och Irland, och är dessutom påtaglig i andra delar av EU (t. ex. skotska ”Highlands” och Nordirland). Det är därför viktigt att strukturfondsstödet går till behövande regioner även om det i dessa regioner finns huvudorter med betydande ekonomisk tillväxt, som analysen i rapporten visar. 3. 4. 1. Kommittén föreslår att kommissionen och Eurostat tillsammans undersöker om NUTS-klassificeringen kan behöva förfinas för att säkerställa att stödet till ekonomisk utveckling i eftersatta regioner inte äventyras genom detta slag av snedvridning. Annars finns risk för att ekonomisk ”dualism” kommer att utmärka den ekonomiska utvecklingen i eftersatta regioner. Vid sitt besök i den skotska regionen ”Highlands and 3. 4. 2. Islands” fick studiegruppen ta del av en beskrivning av de snedvridningar som den nuvarande klassificeringen av eftersatta regioner kan ge upphov till. Denna region har stor geografisk utsträckning och karakteriseras främst av en ytterst bräcklig ekonomi med mycket låg befolkningstäthet. Regionen har emellertid ett relativt starkt ekonomiskt centrum med basen kring staden Inverness, och de inkomster som genereras i detta centrum har ökat den genomsnittliga per capita- inkomsten för regionen som helhet så att den ligger strax över gränsvärdet på 75 % för mål 1-regioner. Stödet till ekonomisk C 329/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 utveckling är alltjämt mycket betydelsefullt för att skapa hållbar ekonomisk utveckling i regionen som helhet, och det finns påtaglig risk för att detta stöd undermineras genom den ekonomiska styrkan i den viktigaste staden inom regionen. Och även om den ekonomiska verksamheten i det domineran- de centralområdet får vissa positiva effekter på landsbygden, är dessa effekter både ytterst svaga och osäkra, vilket skapar en risk för att det uppstår en ny form av tudelad ekonomi. 3. 5. Om utsikterna till hållbar ekonomisk utveckling inom mål 1-regioner skall kunna främjas, är det av avgörande betydelse att ökade möjligheter till utbildning och yrkesutbild- ning skapas. En sak som var mycket tydlig i regionen ”Highlands and Islands” i Skottland var att införandet av nya teknologier och en gemenskapsinställning när det gäller livslångt lärande skapar intressanta och viktiga möjligheter att förbättra kunskapsbasen i dessa eftersatta regioner. Sådana åtgärder ger inte bara större färdigheter och ökad produktivitet i regionerna, utan bidrar även till att lokalbefolkningen stannar kvar i området och att nya människor söker sig till de mer avlägset liggande regionerna, vilket i betydande grad bidrar till att skapa hållbar ekonomisk utveckling. ESK vill framhålla att uppbyggnaden av en ekonomisk 3. 6. infrastruktur i bred bemärkelse alltjämt är en huvudförutsätt- ning för att utveckla ekonomierna i de eftersatta regionerna. A¨ ven om en stor del av struktursatsningarna redan har gått till infrastrukturinvesteringar, står det klart att det fortfarande är otillräcklig infrastruktur som förhindrar hållbar ekonomisk utveckling i många eftersatta regioner. Därför bör satsningarna på förbättrad ekonomisk infrastruktur även fortsättningsvis vara ett prioriterat område för strukturfonderna. 3. 7. I rapporten konstateras att sysselsättningstillväxten i EU:s mål 2-regioner varit svag (om än positiv) — tillväxttakten är endast 0,1 % per år mellan 1989 och 1997. Detta är en besvikelse, även om kommittén noterar att arbetslöshetsnivån i dessa regioner som helhet faktiskt sjönk mellan 1993 och 1997 samtidigt som EU-genomsnittet låg fast. att främja utvecklingen i landsbygdsområden och avlägset liggande områden i EU (inbegripet bergsregioner) och att stöd till små och medelstora företag bör utgöra ett prioriterat inslag i denna strategi. Det är ett absolut krav att de nya reglerna för strukturfonderna inte föranleder en minskning av dessa insatser. 3. 9. Vid genomgången av uppgifterna om regional ekono- misk utveckling i Sjätte periodiska rapporten frapperas kom- mittén av att det i vissa fall föreligger mycket stora skillnader mellan de relativa ekonomiska resultaten i olika regioner som erhåller stöd från fonderna — oavsett om det gäller mål 1, 2 eller 5b. Kommittén anser att det är mycket viktigt att kommissionen i kommande sammanhållningsrapporter försö- ker redogöra för dessa resultatskillnader. Det är endast under den förutsättningen som man kan kartlägga vilka förfaranden som utgör ”bästa praxis” och som därefter kan tillämpas i de regioner som uppnår relativt svaga resultat. Dessa förfaranden kan kartläggas och användas i alla skeden, från utformningen av specifika regionalplaner till de särskilda genomförandeme- kanismer och -bestämmelser och utvärderingar som används på regional nivå. 3. 9. 1. I den mån ”bästa praxis”-förfaranden kan identifieras, kan det i ett senare skede vara lämpligt att ändra strukturfonds- bestämmelserna — inom subsidiaritetsprincipens ramar — om detta krävs för att fonderna skall kunna ge största möjliga bidrag till den regionala ekonomiska utvecklingen. 3. 10. Kommittén vill på nytt framhålla hur viktiga gemen- skapsinitiativen är när det gäller att stödja eftersatta regioner. Uppgifter som kommittén fick ta del av vid utarbetandet av detta yttrande visade tydligt att principerna om partnerskap och ”nedifrån-och-upp”-strategier för regional ekonomisk ut- veckling hade störst betydelse i anslutning till gemenskapsini- tiativen. Dessa initiativ ger den lokala nivån möjlighet att aktivt angripa problem som ekonomiskt eftersatta regioner ställs inför och att erbjuda lösningar som tar full hänsyn till den verkliga situationen i regionerna. 3. 7. 1. Kommittén noterar dock att arbetslösheten i mål 2-regioner ökat avsevärt i tre medlemsstater (Tyskland, Frankri- ke och Italien) under perioden 1989–1997, trots den positiva utvecklingen. Kommissionen kommenterar i allmänna ordalag denna statistik, men anger inga specifika skäl till att stödet till mål 2-regioner i dessa länder inte uppvisar tillfredsställande resultat. Kommittén rekommenderar att man i kommande sammanhållningsrapporter särskilt kommenterar vilka effekter stödet till mål 2-regioner i vissa medlemsstater får. En sådan kvalitetsbedömning är särskilt viktig i samband med mål 2-stöd, eftersom kvantitativa undersökningar generellt sett inte kan göras i dessa fall. 3. 8. I rapporten anges att skapandet av ny sysselsättning i mål 5b-regioner har varit betydligt mer omfattande än i EU som helhet och att detta i stor utsträckning kan förklaras av de små och medelstora företagens verksamhet. Kommittén anser att det är mycket viktigt att fullfölja de insatser som görs för 4. Konkurrenskraft Ekonomiska och sociala kommittén ser positivt på att 4. 1. kommissionen försökt göra en ingående undersökning av ”konkurrenskraftens” bestämningsfaktorer. Trots detta miss- lyckas man dock i rapporten med att tydligt fastställa ett noggrant mått eller index på konkurrenskraften, som man i stället föredrar att definiera i rent kvalitativa termer. Detta begränsar allvarligt begreppets användbarhet och gör att det lätt kan misstolkas. Analysens begränsningar framstår oerhört tydligt när man i rapporten presenterar ett antal strategier för att undanröja skillnader mellan olika regioners ”konkurrens- kraft”. I dessa strategier sammanblandas orsakerna till stark regional tillväxt med konsekvenserna av denna tillväxt. Detta begrepp måste klargöras ytterligare, och kommittén skulle vilja be kommissionen att — möjligen i samarbete med Eurostat — utforma ett kraftfullt statistiskt system för att mäta konkurrens- kraften eller använda index för att belysa konkurrenskrafts- förändringar. 17. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329/25 4. 1. 1. Samtidigt som kommittén skulle välkomna fler insat- ser från kommissionens sida för att ytterligare klargöra begrep- pet ”konkurrenskraft”, rekommenderar vi en metod som i högre grad är inriktad på studiet av produktionsfaktorernas (arbete och kapital) produktivitet och på förklaringsgrunderna till att tillväxten i arbetets respektive kapitalets produktivitet skiljer sig åt olika regioner emellan. Av rapporten framgår att produktiviteten i hög grad är avgörande för tillväxttakten i regionerna och att den bidrar till konkurrenskraften. Det råder dock nästan total enighet om att regionala 4. 1. 2. ekonomiska framsteg görs i regioner där det finns fler mark- nadsinriktade tjänste- och tillverkningsföretag än genomsnitt- ligt, omfattande innovationsverksamhet, ändamålsenlig och funktionsduglig infrastruktur och kompetent arbetskraft. Kom- missionen och medlemsstaterna måste i samverkan utforma en offentlig politik som kan påverka den geografiska fördel- ningen av dessa fyra faktorer som tillsammans utmärker framgångsrika regionala ekonomier och som får sin prägel av aktuell ”god praxis”. A¨ ven om det finns vissa brister när det gäller använd- 4. 2. i samband med ett ningen av termen ”konkurrenskraft” främjande av regional ekonomisk utveckling, diskuterar man i rapporten några centrala teman som bör studeras ytterligare inför utformandet av en politik som kan bidra till regional ekonomisk utveckling i de svagare regionerna. Det är slående hur stor del av sysselsättningen inom FoTU-verksamhet som är koncentrerad till de starkare (kärn-) regionerna inom EU. Detta utgör en bekräftelse på den betydelse som strukturfonds- stödet avsett att främja FoTU i svagare regioner har i de samlade sammanhållningsinsatserna. Kommittén noterar att gemenskapsinitiativen har spelat en central roll i detta avseende och att de tillhandahållit FoTU-stöd — särskilt till små och medelstora företag — i EU:s svagare regioner. 4. 3. I Sjätte periodiska rapporten lyfter man med rätta fram de små och medelstora företagens betydelse för skapandet av nya arbetstillfällen och för teknologisk innovation i EU. Kommittén vill framhålla den viktiga roll som små och medelstora företag spelar i den snabba utvecklingen mot ett informationssamhälle. Omfattningen av det stöd som nu ges denna sektor måste helt klart bibehållas — eller kanske ökas — med tanke på de små och medelstora företagens bidrag till ekonomisk utveckling. 4. 3. 1. 1. ESK anser att man ytterligare bör undersöka den roll som små och medelstora företag har för regional ekono- misk utveckling och att en sammanfattning av undersöknings- resultaten bör offentliggöras i kommande sammanhållnings- rapporter. Prioriterade undersökningsområden bör här vara att klargöra a) de små och medelstora företagens överlevnadsgrad och orsakerna till regionala variationer vad gäller ”dödlighetsta- let” för sådana företag, b) hur de små och medelstora företagen kan bidra till forskning, utveckling och innovation och de regionala variationerna på detta område, c) regionala variatio- ner vad gäller marknadsandelen för små och medelstora företag som har likartade verksamhetsområden, och d) de små och medelstora företagens möjligheter att erhålla stöd från strukturfonderna för att utveckla sin potential inom forskning, utveckling och innovation. Liknande undersökningar skulle också kunna göras av företagsnätverkens roll. 4. 4. Kommissionens resultat avseende vikten av infrastruk- tur och humankapital var förutsebara. Dessa faktorer är grundläggande för att förbättra de svagare regionernas ekono- miska utsikter och resultat. Det är dock uppenbart att tillgång- en på infrastruktur och ”socialt kapital” i sammanhållningslän- derna — trots det betydande stödet från strukturfonderna för dessa ändamål — fortfarande är under, och ofta mycket under, genomsnittet i EU. Kommittén uppmärksammar att dessa skillnader är särskilt stora vad gäller vissa miljökriterier (t. ex. förnybara dricksvattenreserver och behandlingen av avloppsvatten) och utbildningsmöjligheter. Åtgärder inom dessa områden måste därför vidtas gemensamt inom EU och på det nationella planet. 4. 5. En av rapportens viktiga slutsatser gäller de positiva följderna av vissa genomförandemetoder som tillämpats inom ramen för strukturfonderna. Det finns uppenbara fördelar med ”partnerskap” för genomförandet och utvärderingen av strukturella åtgärdsprogram. Kommittén har hela tiden stött kommissionen i dess försök att uppmuntra partnerskap, vilket även klart tillstyrks i rapporten. Kommissionen upprepar sitt engagemang för partnerskapsprincipen som bör ses som den ”bästa lösningen” och uppmanar medlemsstaterna att i den mån det behövs, ta till vara och stärka principen inom samtliga aspekter av utformandet och genomförandet av strukturfonderna. 4. 3. 1. Det skall emellertid konstateras att analysen av de små och medelstora företagens bidrag har kvalitetsbrister, eftersom små och medelstora företag har olika tyngd i olika sektorer och i skilda medlemsstater. Detta är särskilt tydligt när man betraktar hur de framgångsrika små och medelstora företagens verksamhet konkret fördelas mellan tillverknings- och tjänstesektorn, där dessa företags bidrag till skapandet av ny sysselsättning varierar mellan olika sektorer, något som framgår av tabell 17. Kommittén betonar att man bör göra så stora insatser som möjligt för att stödja de små och medelstora företag som bidrar mest till skapandet av ny sysselsättning. Studiegruppens besök i de skotska högländerna 4. 5. 1. vid tiden för detta yttrandes förberedande, visade tydligt partnerskapets fördelar för en hållbar ekonomisk utveckling. Genom att inbegripa ekonomiska och sociala aktörer på det lokala planet blir många grupper inom regionen delaktiga i den ekonomiska utvecklingen. I och med detta förbättras inte bara själva programmen, utan individer och grupper i missgynnade områden blir målmedvetna och förmögna att arbeta tillsammans för att uppnå ekonomisk och social utveckling. I detta hänseende måste de lokala parterna få resurser så att de kan bygga upp kompetens, dvs. , de måste få relevant kunskap och förståelse för lokala program för C 329/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 11. 1999 ekonomisk utveckling, så att de aktivt kan delta i utformandet och genomförandet av den förda politiken. Ett sådant partner- skap, som det är lätt att underskatta, är grundläggande för en framgångsrik ekonomisk utveckling. över 75 % av EU-genomsnittet inför anslutningen. Det är uppmuntrande, fast man måste notera att upphämtningen är en ojämnt fördelad process som inte alls har inletts i vissa länder. 5. Utvidgningen 5. 1. Kommittén välkomnar kommissionens kommentarer om de ekonomiska och sociala förhållandena i regionerna i kandidatländerna i Central- och O¨ steuropa samt Cypern, och anser att det är ett viktigt inslag i debatten. I kommissionens dokument sätts den stora ekonomiska omställningen som dessa länder genomgått, och de till en början negativa effekter- na som övergångsåtgärderna haft på dessa länders BNP, in i ett sammanhang. Kommissionens analys är särskilt relevant i ljuset av den allmänt utbredda oron inom EU avseende utvidgningens budgetbelastning som de extra sammanhåll- ningsutgifterna troligtvis kommer att medföra. 5. 2. Kommissionens analys är i stort sett mindre pessimis- tisk än vissa andra utlåtanden om läget i kandidatländernas regioner. Vad som är slående är i vilken grad den regionala utvecklingen i dessa länder även följer mönstret ”centrum–peri- feri” som är utmärkande för EU. Det är därför viktigt att kommissionen i god tid får möjlighet att råda myndigheterna i kandidatländerna att använda de ”bästa metoderna”, utifrån erfarenheterna från strukturfondernas genomförande. 5. 3. Enligt uppgifterna i rapporten kommer de flesta regio- ner i dessa länder enligt rådande bestämmelser troligen att omfattas av stöd inom mål 1, eftersom samtliga kandidatlän- ders BNP fortfarande ligger klart under genomsnittet i EU. Kommittén uppmärksammar dock att vissa områden i dessa länder haft en stark ekonomisk tillväxt sedan 1993. Kommis- sionen noterar att regioner i kandidatländerna som ligger i anslutning till den ekonomiska aktivitetens huvudcentra, i vissa fall faktiskt kommer att uppnå en BNP-nivå som ligger Bryssel den 22 september 1999. 5. 3. 1. Enligt nuvarande växelkurs beräknas medelvärdet i fråga om BNP per capita i länderna i Central- och O¨ steuropa i EU. emellertid ligga på ungefär 13 % av genomsnittet Dessa uppgifter ger en antydan om omfattningen av det gemenskapsstöd som behövs för att förbättra ländernas sociala och ekonomiska situation och förbereda dem inför anslut- ningen. 5. 4. Skillnaderna mellan regioner i kandidatländerna är mycket stora. Det är vad man kan vänta sig. Under den rådande övergångsperioden kommer troligtvis två faktorer att bidra till en mycket ojämn ekonomisk utveckling. För det första är de statliga finanserna i dessa länder i ett kritiskt läge, vilket innebär att det inte finns tillräckliga resurser för att hjälpa regioner som halkat efter i övergångsprocessen. För det andra, har de utländska direktinvesteringarna som gjorts efter den ekonomiska reformprocessens början, främst gynnat en hand- full utvalda regioner som i första hand ligger runt storstäderna. I samtliga kandidatländer har följaktligen den ojämna över- gångsprocessen och den ekonomiska omställningen lett till att de regionala klyftorna förstärkts. 5. 5. Det är uppenbart att utvidgningen är en stor utmaning för EU:s sammanhållningssträvan. Detta kan inte förnekas, och följderna för EU:s budget skall inte underskattas. Det framgår dock tydligt i kommissionens analys att utvidgningen i sig kommer att bistå den ekonomiska utvecklingen i kandidatlän- derna. Kommittén framhåller att utvidgningen för med sig klara ekonomiska fördelar både för kandidatländerna och EU. Dessa fördelar måste belysas så att de extra sammanhållnings- kostnaderna ses i rätt ljus, och inte uppfattas som en avgörande förlust för EU. Utvidgningen för med sig verkliga ekonomiska vinster som delvis kommer att uppväga de extra kostnaderna för sammanhållningen. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1650/99 υποβολή: Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Η κριτική της ολλανδικής κυβέρνησης σχετικά με την ευρωπαϊκή αναπτυξιακή βοήθεια.

eurovoc_concepts:
EU policy
Netherlands
development aid
government
impact study

text: C 203 E/16 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/019) GRAPTH ERVTHSH E-1650/99 ypobolh·: Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Η κριτικη΄ της ολλανδικη΄ς κυβε΄ρνησης σχετικα΄ µε την ευρωπαι¤κη΄ αναπτυξιακη΄ βοη΄θεια Έχει λα΄βει γνω΄ση η Επιτροπη΄ του α΄κρως αποδοκιµαστικου΄ σηµειω΄µατος «Η ποιο΄τητα της ευρωπαι¤κη΄ς βοη΄θειας» που διεβι΄βασε η ολλανδικη΄ κυβε΄ρνηση στο Κοινοβου΄λιο των Κα΄τω Χωρω΄ν; Προτου΄ δηµοσιευ΄σει το ως α΄νω σηµει΄ωµα, η΄λθε η ολλανδικη΄ κυβε΄ρνηση σε επαφη΄ µε την Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄; Συµµερι΄ζεται η Επιτροπη΄ την κριτικη΄ που περιλαµβα΄νεται στο εν λο΄γω σηµει΄ωµα; Εα΄ν ναι, µε ποια σηµει΄α συµφωνει΄ πλη΄ρως και ποιες παρατηρη΄σεις κρι΄νει ανα΄ρµοστες; Ποια ει΄ναι, εν γε΄νει, η αντι΄δραση της Επιτροπη΄ς ως προς το σηµει΄ωµα αυτο΄; Apa·nthsh toy k. Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Noembri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ ε΄λαβε υπο΄ σηµει΄ωση µε ενδιαφε΄ρον την υ΄παρξη της ολλανδικη΄ς ε΄κθεσης σχετικα΄ µε την ποιο΄τητα της ευρωπαι¤κη΄ς βοη΄θειας την οποι΄α πληροφορη΄θηκε για πρω΄τη φορα΄ στη γραπτη΄ ερω΄τηση του Αξιο΄τιµου Με΄λους του Κοινοβουλι΄ου. Αν και η Επιτροπη΄ δεν επικοινω΄νησε α΄µεσα µε την κυβε΄ρνηση των Κα΄τω Χωρω΄ν σχετικα΄ µε τη συγκεκριµε΄νη αυτη΄ ε΄κθεση, διεξα΄γονται απο΄ µακρου΄ συζητη΄σεις µε τα Κρα΄τη Με΄λη για τις βελτιω΄σεις που πρε΄πει να επε΄λθουν στην ευρωπαι¤κη΄ αναπτυξιακη΄ βοη΄θεια, ειδικο΄τερα, σε συνε΄χεια των τεσσα΄ρων σφαιρικω΄ν αξιολογη΄- σεων που πραγµατοποιη΄θηκαν στις αρχε΄ς του τρε΄χοντος ε΄τους. Κατα΄ τη συνεδρι΄αση΄ του το Μα΄ιο του 1999, το Αναπτυξιακο΄ Συµβου΄λιο ενε΄κρινε σειρα΄ συµπερασµα΄των στα οποι΄α προτει΄νονταν βελτιω΄σεις στον τοµε΄α της αναπτυξιακη΄ς βοη΄θειας που διαχειρι΄ζεται η Επιτροπη΄. Τα συµπερα΄σµατα αυτα΄ η΄ταν αποτε΄λεσµα της εποικοδοµη- τικη΄ς συνεργασι΄ας µεταξυ΄ του Συµβουλι΄ου και της Επιτροπη΄ς. Η Επιτροπη΄ συµφωνει΄ σε γενικε΄ς γραµµε΄ς µε το περιεχο΄µενο της ε΄κθεσης και διαπιστω΄νει µε ικανοποι΄ηση ο΄τι η ολλανδικη΄ κυβε΄ρνηση αναγνωρι΄ζει τις προσπα΄θειες που καταβα΄λλει για τη βελτι΄ωση της διαχει΄ρισης της αναπτυξιακη΄ς βοη΄θειας. Ωστο΄σο,αντιλαµβα΄νεται ο΄τι υπα΄ρχουν τοµει΄ς ο΄σον αφορα΄ τους οποι΄ους πρε΄πει να εντει΄νει τις προσπα΄θειε΄ς της. Οι προτα΄σεις για την πραγµατοποι΄ηση των βελτιω΄σεων ε΄χουν η΄δη υποβληθει΄ στο Συµβου΄λιο και στο Κοινοβου΄λιο η΄ βρι΄σκονται στο στα΄διο της επεξεργασι΄ας στο πλαι΄σιο ει΄τε των ισχυο΄ντων κανονισµω΄ν και της συ΄µβασης της Λοµε΄ ει΄τε των διαπραγµατευ΄σεων που διεξα΄γονται επι΄ του παρο΄ντος για τη συ΄µβαση που θα διαδεχθει΄ τη συ΄µβαση της Λοµε΄ και τους νε΄ους κανονισµου΄ς για το προ΄γραµµα MEDA και τη Νο΄τιο Αφρικη΄. Η Επιτροπη΄ διαπιστω΄νει µε ικανοποι΄ηση ο΄τι η ολλανδικη΄ κυβε΄ρνηση εκτιµα΄ ο΄τι υπα΄ρχουν βα΄σιµοι λο΄γοι αισιοδοξι΄ας για το µε΄λλον ο΄σον αφορα΄ την εποικοδοµητικη΄ συνεργασι΄α και την επι΄τευξη θετικω΄ν αποτελεσµα΄των. Η Επιτροπη΄ βρι΄σκεται στο στα΄διο προετοιµασι΄ας σχεδι΄ου δρα΄σης µε΄τρων προκειµε΄νου να ανταποκριθει΄ στις συστα΄σεις των διαφο΄ρων εκθε΄σεων αξιολο΄γησης καθω΄ς και στην αναγκαιο΄τητα παρακολου΄θησης που προτα΄θηκε στα συµπερα΄σµατα του Συµβουλι΄ου για την αξιολο΄γηση, συµπεριλαµβανοµε΄νου στρατηγικου΄ πλαισι΄ου που θα καλυ΄πτει συνολικα΄ την κοινοτικη΄ αναπτυξιακη΄ πολιτικη΄. Το σχε΄διο αυτο΄ δρα΄σης θα κοινοποιηθει΄ στο Κοινοβου΄λιο αφου΄ εγκριθει΄ απο΄ την Επιτροπη΄. (2000/C 203 E/020) GRAPTH ERVTHSH E-1661/99 ypobolh·: Emilia Müller (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Η επικρατου΄σα κατα΄σταση στον τοµε΄α των ποσοστω΄σεων γα΄λακτος 1. Ισχυ΄ουν ενιαι΄ες ρυθµι΄σεις για ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη ο΄σον αφορα΄ της γαλακτοκοµικε΄ς ποσοστω΄σεις; Τηρει΄ται στην περι΄πτωση των γαλακτοκοµικω΄ν ποσοστω΄σεων η αρχη΄ της ι΄σης µεταχει΄ρισης των κρατω΄ν 2. µελω΄ν και των ενδιαφεροµε΄νων κτηνοτρο΄φων; 3. ∆ιαπιστω΄νονται σε ορισµε΄νες χω΄ρες ανακρι΄βειες κατα΄ τη διαχει΄ριση των ποσοστω΄σεων;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1671/99 af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen. Fiskeriaftalen EF/Grønland.

eurovoc_concepts:
Greenland
agreement (EU)
fishing agreement
protocol to an agreement

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/19 (2000/C 203 E/024) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1671/99 af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Fiskeriaftalen EF/Grłnland Den tredje fiskeriprotokol mellem Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og Danmark og Det Grłnlandske Hjemme- styre, som tr(cid:229)dte i kraft i 1985, er blevet forl(cid:230)nget for seks (cid:229)r efter en oprindelig ti(cid:229)rig periode. Heri fasts(cid:230)ttes vilk(cid:229)r og betingelser for EF-fartłjers fiskeri i Grłnlands farvande, is(cid:230)r EF(cid:146)s (cid:229)rlige kvoter for hvert enkelt (cid:229)r, fra den 1. januar 1995 til den 31. december 2000. Kan Kommissionen oplyse om fangstmulighederne for EF-fartłjer i henhold til den n(cid:230)vnte fiskeriprotokol og om, hvordan udnyttelsesgraden fra EF(cid:146)s side har v(cid:230)ret siden 1985? (2000/C 203 E/025) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1672/99 af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Fiskeriprotokollen EF/Grłnland I betragtning af, at de fangstmuligheder, som Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab har i henhold til den tredje protokol med Grłnland, systematisk udnyttes utilstr(cid:230)kkeligt af Tyskland, som er den medlemsstat, der har de fleste fordele, hvad agter Kommissionen da at głre for at sikre en bedre udnyttelse af disse v(cid:230)rdifulde ressourcer i farvande uden for F(cid:230)llesskabet, idet der er tale om den mest kostbare fiskeriaftale, F(cid:230)llesskabet har indg(cid:229)et? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1669/99, E-1670/99, E-1671/99 og E-1672/99 (9. november 1999) B(cid:229)de »Fiskeriaftalen mellem Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab p(cid:229) den ene side og den danske regering og det grłnlandske hjemmestyre p(cid:229) den anden side« fra 1985 og den nug(cid:230)ldende tredje protokol for perioden 1995 til 2000 udlłber den 31. december 2000. 1985-aftalen forl(cid:230)nges imidlertid automatisk for yderligere seks (cid:229)r (dvs. for perioden 2001 til 2006), hvis den ikke opsiges mindst ni m(cid:229)neder fłr, den igangv(cid:230)rende periode udlłber (dvs. fłr den 31. marts 2000). I s(cid:229) fald er det tilstr(cid:230)kkeligt at forhandle en protokol til aflłsning af den aktuelle og fasts(cid:230)tte fangstkvoterne og den finansielle godtgłrelse for den forl(cid:230)ngede periode. Som fłlge af disse frister er der allerede indledt sonderende drłftelser med Grłnland, med medlemsstaterne og i Kommissionen. Man er imidlertid ikke n(cid:229)et s(cid:229) vidt i denne proces, at Kommissionen kan głre rede for, hvordan det instrument, som skal regulere fiskeriforbindelserne mellem EF og Grłnland fra 31. decem- ber 2000, kommer til at se ud, og hvad det kommer til at indeholde. Dokumentationsmateriale med detaljerede oplysninger om b(cid:229)de de fangstkvoter, som var aftalt i henhold til de tre protokoller med Grłnland for hver af perioderne 1985-1989, 1990-1994 og 1995-2000, og de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstaters tilsvarende fangstm(cid:230)ngder er sendt direkte til det (cid:230)rede medlem og Europa- Parlamentets sekretariat. Underudnyttelse af fangstkvoter i grłnlandske farvande er et komplekst f(cid:230)nomen, hvilket allerede blev iagttaget i den periode, hvor den fłrste protokol fandt anvendelse, og f(cid:230)nomenet har eksisteret lige siden. Hoved(cid:229)rsagen hertil er biologisk. P(cid:229) grund af problemets komplekse karakter fastslog Domstolen i dom af 13. oktober 1992 i sag C-63/90, Portugal mod R(cid:229)det, at man i forbindelse med underudnyttelse alene ikke kan p(cid:229)ber(cid:229)be sig princippet om relativ stabilitet til at kr(cid:230)ve, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende fangstkvoter omfordeles til andre interesserede medlemsstater


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1642/99 van Monica Frassoni (Verts/ALE) aan de Raad. Richtlijn 95/29/EG, verordening (EG) nr. 411/98 en hun toepassing in Italië.

eurovoc_concepts:
Italy
common transport policy
transport of animals

text: 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/13 Naar aanleiding van de besluiten van de Raad en het Parlement zal de Commissie de tenuitvoerlegging van Agenda 2000 voortzetten. Bovendien zal het standpunt van de Commissie inzake de toekomstige ontwikkeling van het GLB worden bepaald aan de hand van een groot aantal doelstellingen, zoals de versterking van de plattelandsontwikkeling, de algemene eis om rekening te houden met de bezorgdheid van de consument over bijvoorbeeld voedselveiligheid, milieu of het welzijn van dieren, de verdediging van het Europese landbouwmodel op het internationale toneel, de uitdagingen van de uitbreiding en de noodzaak om de communautaire wetgeving verder te vereenvoudigen. Agenda 2000 voorziet in verschillende verslagen en tussentijdse evaluaties om het effect van de hervor- ming te analyseren. De verordeningen voorzien in een tussentijdse evaluatie voor akkerbouwgewassen (2002), een verslag over rechtstreekse betalingen voor oliehoudende zaden (uiterlijk 2002), een verslag over de begrotingssituatie (uiterlijk 2002) en een evaluatie van de melkquotaregeling (2003). Voorts moet naar aanleiding van de besluiten betreffende olijfolie van juni 1998 een hervorming worden voorbereid die in het verkoopseizoen 2001/2002 in werking zal treden. Voor de rijstsector en de vlas- en hennepsector in 2000/2001 de quotaregeling zijn eveneens hervormingsvoorstellen voorzien. In de suikersector zal aflopen, en er zullen voorstellen moeten worden ingediend voor een hervorming van de gemeenschappe- lijke marktordening (GMO). Voorts moet uiterlijk eind 2000 een verslag over de werking van de GMO voor groenten en fruit worden ingediend. (2000/C 203 E/015) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1641/99 van Monica Frassoni (Verts/ALE) aan de Raad (22 september 1999) Betreft: Richtlijn 95/29/EG en geregistreerde paardachtigen In richtlijn 95/29/EG (1), hoofdstuk VII, lid 4, sub c), worden paardachtigen die geregistreerd zijn overeenkomstig richtlijn 90/426 (2), uitgesloten van de bescherming van dieren op transport, terwijl voor overige paardachtigen een maximum van 24 uur geldt en deze dieren om de acht uur gedrenkt en zo nodig gevoederd moeten worden. 1. Zijn voor geregistreerde paardachtigen de garanties tijdens het transport dus geringer? 2. Zijn de structurele eisen die gesteld worden aan de vervoermiddelen voor geregistreerde paard- achtigen op een reis die langer dan acht uur duurt dezelfde als die voor de in de richtlijn genoemde andere diersoorten? 3. Gelet op punt 5 van hoofdstuk VII over een verplichte rusttijd van 24 uur na elke reis, moet men hieruit afleiden dat voor geregistreerde paardachtigen die in de regel na een koers terugkeren naar de stal waar zij vandaan zijn gekomen, deze verplichting eveneens geldt? (1) (2) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 52. PB L 224 van 18. 8. 1990, blz. 42. (2000/C 203 E/016) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1642/99 van Monica Frassoni (Verts/ALE) aan de Raad (22 september 1999) Betreft: Richtlijn 95/29/EG, verordening (EG) nr. 411/98 en hun toepassing in Italiº De Europese wetgeving (richtlijn 95/29/EG (1) en verordening (EG) nr. 411/98 (2)), bepaalt dat voor het vervoer van dieren toestemming moet worden verleend en dat aan de gebruikte vervoermiddelen bepaalde eisen moeten worden gesteld. De Italiaanse wetgeving inzake het veterinair toezicht (DPR 320/54) bepaalt in artikel 37 dat deze toestemming jaarlijks moet worden vernieuwd. C 203 E/14 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 1. Moet men de in de richtlijn genoemde toestemming beschouwen als een zonder vervaltermijn? 2. Moeten de structurele eisen aan de vervoermiddelen worden geverifieerd en, zo ja, om de hoeveel tijd? (1) (2) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 52. PB L 52 van 21. 2. 1998, blz. 8. (2000/C 203 E/017) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1643/99 van Monica Frassoni (Verts/ALE) aan de Raad (22 september 1999) Betreft: Richtlijn 95/29/EG In richtlijn 95/29/EG (1) wordt bepaald dat, bij handelsverkeer tussen lidstaten en export naar derde landen voor een reis die langer duurt dan acht uur het nodig is dat de vervoerder zijn tachograaf in werking stelt. Voor nationaal vervoer dat langer duurt dan acht uur zijn er uiteenlopende interpretaties over de vraag of het al dan niet nodig is een tachograaf te hebben. De vraag luidt of de vervoerder bij een binnenlandse rit die langer duurt dan acht uur zijn tachograaf wel of niet aan moet hebben staan. (1) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 52. Gecombineerd Antwoord op de schriftelijke vragen E-1641/99, E-1642/99 en E-1643/99 (24 januari 2000) Bij Richtlijn 95/29/EG (1) is de regelgeving inzake de bescherming van dieren tijdens het vervoer als vastgesteld bij Richtlijn 91/628/EEG (2) van de Raad gewijzigd; in laatstgenoemde richtlijn werd in artikel 13, lid 1, oorspronkelijk bepaald dat de Commissie een verslag moest voorleggen, eventueel vergezeld van voorstellen, betreffende de maximumtijden voor het vervoer, de tussenpozen voor het voederen en het drenken, de rustperioden, de beschikbare ruimte en de normen waaraan de vervoermid- delen moeten voldoen voor het vervoer van bepaalde soorten dieren. In de tweede overweging van Richtlijn 95/29/EG staat te lezen dat (cid:132)uit het verslag van de Commissie, dat is gebaseerd op een advies van het Wetenschappelijk Veterinair ComitØ, is gebleken dat op boven- genoemde punten ten aanzien van bepaalde soorten dieren normen kunnen worden vastgesteld op basis van de wetenschappelijke kennis en de opgedane ervaring(cid:148). Het doel dat de Raad voor ogen stond, zo blijkt duidelijk uit de vierde overweging, was (cid:132)de harmonisatie van de reistijden, de tussenpozen voor het voederen en het drenken, de rustperioden en de beschikbare ruimte voor bepaalde soorten dieren(cid:148) teneinde in het kader van de interne markt (cid:132)de technische belemmeringen voor het handelsverkeer in levende dieren weg te werken en een goede werking van de betrokken marktordeningen mogelijk te maken, met behoud van voldoende bescherming voor de betrokken dieren(cid:148). Op basis van die elementen heeft de Raad in het bijzonder de bepalingen vastgesteld: (cid:129) waaraan de lidstaten moeten voldoen wat het vervoer van eenhoevige huisdieren betreft (Bijlage, Hoofdstuk VII, punt 4, onder c), van Richtlijn 91/628/EEG, als gewijzigd bij Richtlijn 95/29/EG); (cid:129) die moeten worden nageleefd door vervoerders die dieren willen vervoeren, met inbegrip van de voorwaarden voor het verstrekken van de erkenning (artikel 5 van Richtlijn 91/628/EEG als gewijzigd bij Richtlijn 95/29/EG; bij Verordening (EG) nr. 411/98 (3) zijn aanvullende normen betreffende de bescherming van dieren vastgesteld voor wegvoertuigen die worden gebruikt voor het vervoer van dieren bij reizen van meer dan acht uur); (cid:129) die meer specifiek betrekking hebben op het door de vervoerder op te stellen reisschema, dat de dieren tijdens het vervoer dient te vergezellen (met name bovengenoemd artikel 5, deel A, punt 2, onder b),


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2021/1999 av den 22 september 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 23. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 250/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2021/1999 av den 22 september 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 2. produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvär- dena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Urugu- ayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 23 september 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 september 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 250/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 9. 1999 till kommissionens förordning av den 22 september 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 999 052 628 999 052 999 052 388 512 524 528 999 052 064 400 999 388 400 512 528 804 999 052 064 999 052 999 052 060 064 066 400 624 999 69,8 69,8 85,5 125,1 105,3 63,0 63,0 51,0 60,9 61,0 60,7 60,4 58,8 105,8 48,3 230,4 128,2 67,8 51,5 87,0 43,9 70,2 64,1 80,2 56,9 68,5 109,4 109,4 59,2 51,2 57,5 79,3 118,5 171,2 89,5 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2645/98 (EGT L 335, 10. 12. 1998, s. 22). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1673/99 υποβολή: Horst Schnellhardt (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Κανονισμός αριθ. 820/97 για τη θέσπιση συστήματος αναγνώρισης και καταγραφής των βοοειδών και για τη σήμανση του βοδινού κρέατος και των προϊόντων του..

eurovoc_concepts:
application of EU law
cattle

text: C 303 E/6 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Opvw ejhgei·tai parapa·nv (sto shmei·o 1) kai o·son afora· tiw metablhte·w dapa·new, o pa·roxow yphresiv·n 4. ajiolo·ghshw plhrv·netai apo· thn Epitroph· (me ba·sh ton ariumo· tvn prota·sevn h· tiw hme·rew ergasi·aw empeirognv·mona). Olew oi pleyre·w anagnvri·zoyn o·ti to plai·sio me·sa sto opoi·o e·gine h syllogh· tvn prv·tvn prota·sevn, h kvdikopoi·hsh toyw kai h diabi·bash· toyw sthn Epitroph· kai diorganv·uhkan oi prv·tew ekstratei·ew ajiolo·ghshw den h·tan to kaly·tero (lo·gv thw kauysterhme·nhw ypografh·w thw misuvth·riaw sy·mbashw kai tvn periorismv·n poy i·sxyan gia ton proypologismo· toy 1999). Orisme·na me·rh toy h·tan ako·mh sto sta·dio thw egkata·stashw. Mo·no xa·rh sth koinh· prospa·ueia thw Wang kai thw Epitroph·w sta·uhke dynato· na dienerghuei· h diadikasi·a ajiolo·ghshw e·tsi v·ste na epitelestoy·n oi shmantike·w leitoyrgi·ew kai na thrhuoy·n oi shmantike·w prouesmi·ew. To kyrio·tero me·row thw erv·thshw saw apanth·uhke sto shmei·o 3 parapa·nv. Oi synafei·w kauysterh·seiw 5. poy proklh·uhkan lo·gv apro·bleptvn perista·sevn den mporoy·n epome·nvw na katalogistoy·n se mia sygkekrime·nh yphresi·a h· a·tomo. Sta plai·sia toy 4oy PP oi ajiologh·seiw dienergoy·ntan kata· kano·na se prosvrina· grafei·a kai se 6. jenodoxei·a gia xronike·w perio·doyw metajy· trivn kai e·ji mhnv·n. Ei·nai dy·skolo na ektimhuoy·n oi synolike·w dapa·new, epeidh· ta logistika· systh·mata den prose·feran thn dynato·thta enopoi·hshw tvn dapanv·n aytv·n, symperilambanome·nvn tvn polya·riumvn genikv·n ejo·dvn. Apo· thn a·poch toy ko·stoyw h Epitroph· ei·nai thw a·pochw o·ti oi esvterike·w dapa·new ua h·tan thw i·diaw ta·jhw me ayte·w poy proky·ptoyn apo· tiw shmerine·w koine·w egkatasta·seiw ajiolo·ghshw. Ta systh·mata plhroforikh·w poy xrhsimopoih·uhkan gia tiw arxike·w ajiologh·seiw h·tan apoly·tvw kata·l- 7. lhla kai epite·lesan tiw leitoyrgi·ew toyw o·pvw ei·xe sxediastei·. H e·lleich ypodomh·w vsto·so perio·rise th xrh·sh toyw. Tv·ra poy ypa·rxei sto kti·rio ypodomh· xv·rvn gia to di·ktyo kai toyw ypologiste·w, ta systh·mata e·xoyn metaferuei· sthn asfalh· ai·uoysa ypologistv·n apo· thn opoi·a ei·nai se ue·sh na ejyphretoy·n toyw xrh·stew se o·lo to kti·rio. (2000/C 303 E/005) GRAPTH ERVTHSH E-1673/99 ypobolh·: Horst Schnellhardt (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Kanonismo·w ariu. 820/97 gia th ue·spish systh·matow anagnv·rishw kai katagrafh·w tvn booeidv·n kai gia th sh·mansh toy bodinoy· kre·atow kai tvn proi¤o·ntvn toy. Sto kanonismo· 820/97 (1) thw 21. 4. 1997 me ue·ma th ue·spish systh·matow anagnv·rishw kai katagrafh·w tvn booeidv·n kai th sh·mansh toy bodinoy· kre·atow kai tvn proi¤o·ntvn toy, to Symboy·lio tvn Ypoyrgv·n Gevrgi·aw apofa·sise na epiba·lei se o·la ta kra·th me·lh thn ypoxrevtikh· sh·mansh toy bodinoy· kre·atow apo· thn 1. 1. 2000. Sy·mfvna me dhmosiey·mata toy Ty·poy, h Epitroph· proti·uetai na apokli·nei apo· ayth· thn prouesmi·a kai na uespi·sei thn ypoxrevtikh· sh·mansh me th morfh· poy apofasi·sthke to 1997, o·xi prin apo· to e·tow 2002. Se poio· baumo· e·xoyn proxvrh·sei oi proetoimasi·ew gia thn ue·spish toy systh·matow ejasfa·lishw thw 1. proe·leyshw sta dia·fora kra·th me·lh; Poia· problh·mata proky·ptoyn apo· thn metatroph· toy kanonismoy· se euniko· di·kaio; Se poia· kra·th me·lh 2. ei·nai perisso·tero e·ntona ayta· ta problh·mata; 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/7 Ua thrh·sei h Epitroph·, anti·ueta me ta sxetika· dhmosiey·mata, thn 1. 1. 2000 vw hmeromhni·a gia th ue·spish 3. toy ne·oy systh·matow anagnv·rishw kai sh·manshw; (1) EE L 117 thw 7. 5. 1997, sel. 1. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Noembri·oy 1999) To a·ruro 19 toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 820/97 thw 21hw Aprili·oy 1997 gia th ue·spish systh·matow gia thn taytopoi·hsh kai katagrafh· booeidv·n kauv·w kai gia th sh·mansh tvn booeidv·n kauv·w kai tvn proi¤o·ntvn toyw (1) anafe·rei o·ti h Epitroph· lamba·nei ekue·seiw apo· o·la ta kra·th me·lh sxetika· me thn efarmogh· thw sh·manshw booeidv·n kai ua synta·jei e·kuesh prow to Symboy·lio kai to Koinoboy·lio poy ua synodey·etai apo· prota·seiw gia to me·llon sxetika· me thn kata·stash se olo·klhrh thn Koino·thta. (cid:201)na ajio·pisto ypoxrevtiko· sy·sthma sh·manshw booeidv·n ejarta·tai apo· e·na plh·rvw leitoyrgiko· sy·sthma taytopoi·hshw kai katagrafh·w tvn zv·vn aytv·n. Synta·ssontaw thn e·kuesh, h Epitroph· synepe·rane o·ti efarmo·zontai eparkh· systh·mata entopismoy· tvn sfagi·vn se sxe·sh me thn ekmeta·lleysh apo· thn opoi·a proe·rxontai se o·la ta kra·th me·lh ekto·w apo· e·na. Entoy·toiw, den ua ei·nai dynato·n, toyla·xiston gia ta misa· apo· ta kra·th me·lh, apo· thn 1h Ianoyari·oy 2000, na ei·nai gnvsto·w gia ka·ue zv·o poy sfa·zetai, o to·pow ge·nnhsh·w toy kai o·loi oi to·poi h· xv·rew stiw opoi·ew die·meine kauo·lh th dia·rkeia thw zvh·w toy, idi·vw lo·gv toy gegono·tow o·ti h apai·thsh gia thn plh·rh katagrafh· tvn metakinh·sevn eno·w zv·oy me th morfh· diabathri·oy efarmo·zetai mo·no sta zv·a poy gennh·uhkan meta· thn 1h Ianoyari·oy 1998. Stiw 13 Oktvbri·oy 1999, h Epitroph· ene·krine epi·shma thn e·kuesh (2) kauv·w kai dy·o prota·seiw (3), oi opoi·ew kauo·risan to xronodia·gramma gia thn ypoxrevtikh· sh·mansh tvn booeidv·n sthn Koino·thta. Kai oi dy·o prota·seiw sthri·zontai sto a·ruro 152 (dhmo·sia ygei·a) (prv·hn a·ruro 129) thw synuh·khw EK. O sto·xow toy prv·toy proteino·menoy kanonismoy· ei·nai na antikatasth·sei ton ypa·rxonta kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 820/97 kai na kauori·sei toyw genikoy·w kano·new gia e·na ypoxrevtiko· sy·sthma sh·manshw se dy·o fa·seiw. H prv·th fa·sh, h opoi·a ua teuei· se efarmogh· e·na mh·na meta· thn e·gkrish toy kanonismoy·, proble·pei thn ypoxrevtikh· e·ndeijh stiw shma·nseiw stoixei·vn poy diati·uentai a·mesa sxetika· me ton to·po sfagh·w. Apo· thn 1h Ianoyari·oy 2003, h sh·mansh tvn booeidv·n pre·pei epi·shw na perilamba·nei epiprosue·tvw epakribei·w plhrofori·ew sxetika· me ton to·po ge·nnhshw kai ektrofh·w toy zv·oy. Lo·gv toy xro·noy poy apaitei·tai gia thn e·gkrish toy prv·toy kanonismoy· sto plai·sio thw synapo·fashw, prota·uhke e·naw dey·terow kanonismo·w. O tropopoihtiko·w ayto·w kanonismo·w paratei·nei thn isxy· tvn diata·jevn toy ypa·rxontow kanonismoy· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 820/97, o opoi·ow pare·xei mia nomikh· ba·sh gia e·na euelontiko· sy·sthma sh·manshw mo·no me·xri thn 1h Ianoyari·oy 2000. Entoy·toiw, h para·tash ayth· ua diarke·sei mo·no me·xri thn e·gkrish thw prv·thw pro·tashw, dhladh· me·xri thn 1h Ianoyari·oy 2001 to argo·tero. (1) EE L 117 thw 7. 5. 1997. (2) COM(1999)486 teliko·. (3) COM(1999)487. (2000/C 303 E/006) GRAPTH ERVTHSH E-1716/99 ypobolh·: Lucio Manisco (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Oikologikh· katastrofh· meta· toyw bombardismoy·w sto Pa·ntsebo Mi·a a·ney prohgoyme·noy oikologikh· kai anurv·pinh katastrofh· proklh·uhke kata· thn sy·gkroysh sta Balka·nia apo· thn katastrofh· me bombardismoy·w tvn egkatasta·sevn diy¤ listhri·vn, paragvgh·w lipasma·tvn kai petroxh- mikv·n toy Pa·ntsebo me thn epako·loyuh diaspora· sto periba·llon xilia·dvn to·nvn petrelai·oy, monomeroy·w xlvrioy·xoy a·latow bynili·oy, ydrargy·roy, diojeidi·oy toy uei·oy, nitrikv·n oje·vn kai trixlvrodifenyltrixlvro- meuani·oy


title: Regulamento (CE) n° 2027/1999 da Comissão, de 22 de Setembro de 1999, que altera a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
third country

text: L 250/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 9. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2027/1999 DA COMISSÃO de 22 de Setembro de 1999 que altera a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo à organização comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/ /1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 8 do seu artigo 13. o, (1) (2) Considerando que a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais foi fixada pelo Regulamento (CE) n. o 1988/1999 da Comissão (3); Considerando que, em função dos preços CIF e dos preços CIF de compra a prazo deste dia e tendo em conta a evolução previsível do mercado, é necessário alterar a correcção aplicável à restituição aos cereais, actualmente em vigor; (3) Considerando que a correcção deve ser fixada segundo o mesmo processo que a restituição; que pode ser alterada no intervalo de duas fixações, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A correcção aplicável às restituições fixadas antecipadamente para as exportações dos produtos referidos no n. o 1, alíneas a), b) e c), à excepção do malte, do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, é alterada em conformidade com o anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 23 de Setembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 22 de Setembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 245 de 17. 9. 1999, p. 27. 23. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 250/13 do regulamento da Comissão, de 22 de Setembro de 1999, que altera a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais ANEXO Código do produto Destino (1) Corrente 9 1. o período 10 2. o período 11 3. o período 12 4. o período 1 5. o período 2 6. o período 3 (Em EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –2,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –2,74 –2,56 –2,36 –2,18 –2,04 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –4,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –5,48 –5,12 –4,72 –4,36 –4,08 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Os destinos são identificados do seguinte modo: 01 todos os países terceiros, 02 outros países terceiros, 03 Estados Unidos da América, Canadá e México. Nota: As zonas são as delimitadas pelo Regulamento (CEE) n. o 2145/92 da Comissão (JO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), alterado


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1676/99 υποβολή: Marialiese Flemming (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Κυνηγητική περίοδος για αποδημητικά πουλιά.

eurovoc_concepts:
bird
hunting
hunting regulations
protected species
protection of animals
wildlife

text: 20. 6. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 170 E/71 (cid:211)pvw proky·ptei apo· ta parapa·nv, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ta·xuhke me thn yposth·rijh toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy ta perasme·na xro·nia ype·r thw epe·ktashw thw ypey·uynhw lh·chw farma·kvn idi·a prvtoboyli·a toy asuenh·, pra·gma poy symbadi·zei me thn prouymi·a toy plhuysmoy· na fronti·sei perisso·tero thn ygei·a toy. Ayto· odh·ghse h·dh se shmantike·w elafry·nseiw tvn idryma·tvn koinvnikh·w pro·noiaw. Proti·uetai h Epitroph· na synexi·sei ayth· thn politikh· kai na beltiv·sei peraite·rv tiw proy¤ poue·seiw plai·sia gia ta fa·rmaka poy xorhgoy·ntai xvri·w iatrikh· syntagh·. (1) EE C 141 thw 13. 5. 1996, sel. 63. Apa·nthsh toy k. Byrne ek me·royw thw Epitroph·w (26 Oktvbri·oy 1999) H Epitroph· symmeri·zetai thn a·poch toy ajio·timoy me·loyw toy Koinoboyli·oy o·ti h ypey·uynh aytouerapei·a kai h y·parjh eno·w kata·llhloy ryumistikoy· plaisi·oy gia farmakeytika· proi¤o·nta poy pvloy·ntai xvri·w iatrikh· syntagh· (proi¤o·nta OTC) apotelei· e·na shmantiko· ue·ma, sto opoi·o pre·pei na douei· idiai·terh prosoxh·. H Epitroph· ua h·uele na parathrh·sei o·ti h koinotikh· nomouesi·a gia ta farmakeytika· proi¤o·nta pare·xei h·dh e·na leptomere·w nomiko· plai·sio gia thn kyklofori·a sthn agora· farmakeytikv·n proi¤o·ntvn sthn Koino·thta kai, epi·shw, o·ti h isxy·oysa nomikh· kata·stash mporei· na xarakthristei· ikanopoihtikh·. Be·baia, ypa·rxei pa·ntote periuv·rio beltiv·sevn. Sy·mfvna me to a·ruro 71 toy kanonismoy· (EOK) 2309/93 thw 22 Mai(cid:138)oy 1993 gia th ue·spish koinotikv·n diadikasiv·n e·gkrishw kai epoptei·aw tvn farmakeytikv·n proi¤o·ntvn gia anurv·pinh kai kthniatrikh· xrh·sh kai gia th sy·stash eyrvpai¤koy· organismoy· gia thn ajiolo·ghsh tvn farmakeytikv·n proi¤o·ntvn (1), h Epitroph· pro·keitai na dhmosiey·sei, e·vw to te·low toy e·toyw 2001, mia genikh· e·kuesh sxetika· me tiw empeiri·ew poy e·xoyn apokomistei· sta plai·sia thw leitoyrgi·aw tvn ne·vn systhma·tvn xorh·ghshw a·deiaw kyklofori·aw gia farmakeytika· proi¤o·nta. Ayth· h genikh· e·kuesh ua apotele·sei th ba·sh gia thn episko·phsh thw koinotikh·w nomouesi·aw poy afora· ta farmakeytika· proi¤o·nta, symperilambanome·nvn tvn kano·nvn poy isxy·oyn gia ta proi¤o·nta OTC). Sta plai·sia ayth·w thw ektenoy·w episko·phshw thw koinotikh·w nomouesi·aw gia ta farmakeytika· proi¤o·nta ua ejetastoy·n ue·mata idiai·teroy endiafe·rontow gia ta proi¤o·nta OTC, poy ua perilamba·noyn th diadikasi·a amoibai·a anagnv·rishw (eidika· th symperi·lhch toy nomikoy· kauestv·tow sth diadikasi·a amoibai·aw anagnv·rishw), to pedi·o efarmogh·w tvn epile·jimvn proi¤o·ntvn gia thn kentrikh· diadikasi·a, thn tajino·mhsh tvn farmakeytikv·n proi¤o·ntvn se proi¤o·nta OTC kai proi¤o·nta gia ta opoi·a apaitei·tai iatrikh· syntagh· (poy perilamba·netai sthn odhgi·a toy Symboyli·oy 92/0026/EOK thw 31hw Mai(cid:138)oy 1992 sxetika· me thn kata·tajh gia th xorh·ghsh tvn farma·kvn poy proori·zontai gia anurv·pinh xrh·sh (2)) kai tiw prodiagrafe·w kai tiw synuh·kew diafh·mishw proi¤o·ntvn OTC (poy perilamba·nontai sthn odhgi·a 92/28 thw 31hw Mai(cid:138)oy 1992 gia th diafh·mish tvn farma·kvn poy proori·zontai gia anurv·poyw (3)). Epi·shw, h Epitroph· yposthri·zei tiw ene·rgeiew gia thn prov·uhsh thw paroxh·w oruv·n symboylv·n kai th dia·dosh kata·llhlvn plhroforiv·n sxetika· me thn aytouerapei·a, sto plai·sio toy progra·mmato·w thw gia thn proagvgh· thw ygei·aw, thn plhrofo·rhsh, thn ekpai·deysh kai thn kata·rtish. Sto plai·sio ayto· di·detai idiai·terh prosoxh· sthn eni·sxysh toy ro·loy tvn epaggelmativ·n ston tome·a thw proagvgh·w thw ygei·aw, symperilambanome·nhw thw aytouerapei·aw, kauv·w kai ston kaly·tero kauorismo· tvn symptvma·tvn poy prosfe·rontai gia aytouerapei·a. (1) (2) (3) EE L 214 thw 24. 8. 1993. EE L 113 thw 30. 4. 1992. EE L 113 thw 30. 4. 1992. (2000/C 170 E/080) GRAPTH ERVTHSH E-1676/99 ypobolh·: Marialiese Flemming (PPE-DE) prow to Symboy·lio (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Kynhghtikh· peri·odow gia apodhmhtika· poylia· Me thn odhgi·a 79/0409/EOK (1) toy Symboyli·oy me ue·ma thn diath·rhsh tvn eidv·n agri·vn pthnv·n, h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh ta·xuhke ype·r thw diath·rhshw o·lvn tvn agri·vn pthnv·n poy zoyn sta kra·th me·lh thw (cid:201)nvshw. C 170 E/72 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 6. 2000 Ta kra·th me·lh ypoxreoy·ntai na diapistv·noyn gia to kynh·gi sygkekrime·nvn eidv·n pthnv·n o·ti throy·ntai oi basike·w arxe·w gia th logikh· ajiopoi·hsh kai thn oikologika· iso·rroph diath·rhsh tvn diafo·rvn eidv·n, idi·vw tvn apodhmhtikv·n pthnv·n. Ypoxreoy·ntai na apotre·poyn to kynh·gi idi·vw apodhmhtikv·n pthnv·n kata· th dia·rkeia thw anaparagvgh·w h· kata· th dia·rkeia tvn diafo·rvn fa·sevn thw si·tishw tvn neognv·n toyw. To Ma·rtio toy 1994, h Epitroph· pro·teine tropopoi·hsh ayth·w thw odhgi·aw, sy·mfvna me thn opoi·a epafi·etai se ka·ue kra·tow me·low h armodio·thta na ori·zei thn kynhghtikh· peri·odo gia apodhmhtika· pthna·. H pro·tash thw Epitroph·w poy den proble·pei eniai·a hmeromhni·a lh·jhw thw kynhghtikh·w perio·doy, syzhth·uhke sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio. Ta me·lh toy Koinoboyli·oy ta·xuhkan kata· thn chfofori·a to Febroya·rio toy 1996 ype·r miaw eniai·aw gia o·lh thn Eyrv·ph hmeromhni·aw lh·jhw thw kynhghtikh·w perio·doy stiw 31 Ianoyari·oy ka·ue e·toyw. Ti e·praje e·ktote to Symboy·lio gia na antapokriuei· sto ai·thma toy Koinoboyli·oy; Orisme·na kra·th me·lh kauo·risan th dia·rkeia thw kynhghtikh·w perio·doy gia apodhmhtika· pthna· kata· tro·po v·ste na mhn ejasfali·zetai h diath·rhsh orisme·nvn eidv·n. H e·narjh thw kynhghtikh·w perio·doy sth Galli·a sympi·ptei gia para·deigma me thn epoxh· kata· thn opoi·a ta neogna· ejartv·ntai ako·ma apo· thn fronti·da tvn goniv·n toyw. H Galli·a parabia·zei me ton tro·po ayto· thn para·grafo 4 toy a·ruroy 7 thw odhgi·aw 79/0409/EOK. Gia to lo·go ayto· e·xei h·dh askhuei· prosfygh· epi· paraba·sei. Se pio sta·dio bri·sketai h diadikasi·a ayth·; Poio me·tro proti·uetai na la·bei to Symboy·lio v·ste na metatrapoy·n se euniko· di·kaio se o·la ta kra·th me·lh oi diata·jeiw thw odhgi·aw 79/0409/EOK; (1) EE L 103 thw 25. 4. 1979, sel. 1. Apa·nthsh (2 Dekembri·oy 1999) Kata· thn eje·tash thw pro·tashw thw Epitroph·w, poy aposkopei· ston prosdiorismo· toy periuvri·oy ekti·mhshw tvn kratv·n melv·n o·son afora· idi·vw thn hmeromhni·a lh·jhw thw kynhgetikh·w perio·doy, to Symboy·lio eje·tase metajy· a·llvn to endexo·meno miaw eniai·aw hmeromhni·aw ori·oy, poy ua mporoy·se na orisuei· metajy· thw 31hw Ianoyari·oy kai thw 10hw Marti·oy. Vw prow ayto·, to Symboy·lio e·labe gnv·sh thw gnv·mhw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy toy 1996, gia ton kauorismo· thw 31hw Ianoyari·oy ka·ue e·toyw vw eniai·aw hmeromhni·aw te·loyw thw kynhgetikh·w perio·doy se eyrvpai¤kh· kli·maka. Entoy·toiw, to Symboy·lio den kate·lhje ako·ma se ly·sh poy ua mporoy·se na gi·nei omo·fvna dekth· gia to sy·nolo tvn problhma·tvn poy proky·ptoyn apo· thn pro·tash thw Epitroph·w. Prokeime·noy na dieykolynuei· mia o·so to dynato· eyry·terh symfvni·a epi· toy ue·matow, dieja·gontai epafe·w metajy· tvn endiaferome·nvn kratv·n melv·n. (2000/C 170 E/081) GRAPTH ERVTHSH E-1679/99 ypobolh·: Marialiese Flemming (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Antibiotika· se zvotrofe·w Edv· kai dekaeti·ew xrhsimopoioy·ntai antibiotika· me skopo· thn taxy·terh ana·ptyjh tvn zv·vn. H xrhsimopoi·hsh tvn prosuetikv·n aytv·n oysiv·n egkymonei· vsto·so ton ki·ndyno, asue·neiew poy paroysia·zontai na mhn mporoy·n ypo· orisme·new proy¤ poue·seiw na antimetvpisuoy·n me antibiotika·, afoy· ta bakthri·dia e·xoyn h·dh anapty·jei antista·seiw. Epiple·on, kata·loipa tvn antibiotikv·n aytv·n mporoy·n na katanalvuoy·n apo· ton a·nurvpo me·sv tvn aygv·n, toy ga·laktow, toy kre·atow, klp. pra·gma poy apotelei· shmantiko· ki·ndyno gia thn ygei·a. H Soyhdi·a e·xei apagorey·sei h·dh apo· thn 1 Mai(cid:138)oy 1986, prin ako·mh apo· thn e·ntajh· thw sthn EE (cid:129) th xrhsimopoi·hsh antibiotikv·n stiw zvotrofe·w gia thn ana·ptyjh tvn zv·vn. Kata· th dia·rkeia thw Aystriakh·w Proedri·aw toy Symboyli·oy apagorey·uhkan se olo·klhrh thn EE 4 prosuetike·w oysi·ew apo· antibiotika·