title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1384/99 af Per GAHRTON EU's forsvarspolitik - betydningen af topmødet i Køln

text: C 27 E/36 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/040) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1383/99 af Pedro Aparicio SÆnchez (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Meddelelse om strukturfondene Efter vedtagelsen og offentliggłrelsen af de nye forordninger med generelle bestemmelser om strukturfon- dene og forordningerne om de enkelte fonde skal Kommissionen, jf. artikel 7, stk. 3, i R(cid:229)dets forordning (EF) 1260/1999 (1), have foretaget en opdeling af de disponible forpligtelsesbevillinger p(cid:229) de enkelte medlemsstater. Kan Kommissionen give oplysning om den fulde ordlyd af den officielle meddelelse til Kongeriget Spanien, der, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r m(cid:229)l nr. 1 og 2, skal indeholde en sondring mellem bevillingerne til regionerne og de omr(cid:229)der, der kan modtage overgangsstłtte? (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. september 1999) I overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i forordningen om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene foretog Kommissionen den 1. juli 1999 en vejledende fordeling p(cid:229) de enkelte medlems- stater af de forpligtelsesbevillinger, der er til r(cid:229)dighed for programmeringen under m(cid:229)l 1, 2, og 3, samt for interventioner under det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet uden for m(cid:229)l 1-regioner. De juli p(cid:229)g(cid:230)ldende beslutninger blev offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 194 af 27. 1999. Det relevante udsnit af denne EF-Tidende sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r m(cid:229)l 1 og 2, opfłres i forbindelse med disse fordelinger bevillingerne til regioner og omr(cid:229)der, der modtager overgangsstłtte, separat, jf. artikel 7, stk. 3. (2000/C 27 E/041) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1384/99 af Per Gahrton (Verts/ALE) til R(cid:229)det (1. september 1999) Om: EU(cid:146)s forsvarspolitik (cid:129) betydningen af topmłdet i Kłln Da der i Sverige er opst(cid:229)et en debat og fortolkningsproblemer omkring visse af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds juni 1999 om den fortsatte udvikling af den f(cid:230)lles beslutninger ved topmłdet i Kłln den 3. (cid:129) 4. udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, bedes R(cid:229)det redegłre for fłlgende: Indeb(cid:230)rer beslutningen fra Kłln, at WEU til en vis grad integreres i EU? Betyder beslutningen fra Kłln, at EU vil kunne udfłre milit(cid:230)re opgaver udelukkende efter FN(cid:146)s Sikkerhedsr(cid:229)ds beslutning, eller vil der v(cid:230)re tilf(cid:230)lde, hvor EU griber ind milit(cid:230)rt ogs(cid:229) uden mandat fra FN? Er beslutningen fra Kłln et skridt i en proces i retning af, at EU f(cid:229)r en f(cid:230)lles forsvarspolitik og et f(cid:230)lles forsvar (cid:129) eller er beslutningen fra Kłln det absolut sidste skridt, n(cid:229)r det drejer sig om at give EU »milit(cid:230)r styrke«? Svar (22. oktober 1999) 1. I henhold til Traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union etableres der t(cid:230)ttere institutionelle forbindelser mellem EU og WEU »med henblik p(cid:229) muligheden af WEU(cid:146)s integration i Unionen, hvis Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d tr(cid:230)ffer afgłrelse herom. « 2. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Kłln behandlede spłrgsm(cid:229)let om EU(cid:146)s kapacitet til effektiv krisestyring og p(cid:229)lagde R(cid:229)det (almindelige anliggender) at tilvejebringe de betingelser og foranstaltninger, der er nłd- vendige for at n(cid:229) disse m(cid:229)l, herunder fastl(cid:230)ggelsen af de n(cid:230)rmere retningslinjer for integration af de WEU-


title: Komission asetus (EY) N:o 1889/1999, annettu 1 päivänä syyskuuta 1999, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 232/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 9. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1889/1999, annettu 1 päivänä syyskuuta 1999, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1148/98 (2), ja erityisesti sen 19 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan, sekä katsoo, että 1) 2) valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1840/ 1999 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1875/1999 (4), ja asetuksessa (EY) N:o 1840/1999 mainittujen yksityis- kohtaisten sääntöjen soveltamisesta komission käytettä- vissä oleviin tietoihin seuraa, että nykyisin voimassa olevat vientituet olisi muutettava tämän asetuksen liit- teen mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoi- mattomien, asetuksen (EY) N:o 1840/1999, liitteessä vahvistet- tujen tuotteiden vientituet liitteessä esitettyjen määrien mukai- sesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä syyskuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 1 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Neil KINNOCK Komission jäsen (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EYVL L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EYVL L 225, 26. 8. 1999, s. 4. (4) EYVL L 231, 1. 9. 1999, s. 11. 2. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 232/7 sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta 1 päivänä syyskuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Tuen määrä — EUR/100 kg — 43,51 42,47 43,51 42,47 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4730 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,30 46,30 46,30 1701 99 90 9100 0,4730 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — (1) Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuotto on 92 %. Jos viedyn raakasokerin tuotto poikkeaa 92 %:sta, sovellettavan tuen määrä lasketaan asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17 a artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. (2) Vahvistaminen keskeytetty komission asetuksella (ETY) N:o 2689/85 (EYVL L 255, (ETY) kuin se on muutettuna asetuksella 26. 9. 1985, 3251/85 (EYVL N:o L 309, 21. 11. 1985, s. 14). sellaisena s. 12),


title: PREGUNTA ESCRITA E-1502/99 de Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) a la Comisión. Intención de la Comisión de reglamentar el vertido de residuos de alfombras.

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/5 establecido en el art(cid:237)culo 13 del Reglamento (CE) no 258/97. Las objeciones hechas por los Estados miembros se refieren a aspectos de salud pœblica, as(cid:237) que la Comisi(cid:243)n ha consultado al ComitØ cient(cid:237)fico de alimentaci(cid:243)n, con arreglo al art(cid:237)culo 11 del Reglamento (CE) no 258/97. Ahora se estÆ a la espera del dictamen del ComitØ cient(cid:237)fico de alimentaci(cid:243)n. En lo que respecta al producto Raisio, se remite a su Seæor(cid:237)a a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita P-1506/99 del Sr. Mulder (3). (1) DO L 33 de 8. 2. 1979. (2) DO L 43 de 14. 2. 1997. (3) DO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 4. (2000/C 219 E/008) PREGUNTA ESCRITA E-1502/99 de Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Intenci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de reglamentar el vertido de residuos de alfombras Recientemente se ha concluido, al cabo de 3 aæos, el proyecto RECAM (Reciclado de materiales para alfombras). La Comisi(cid:243)n ha apoyado este proyecto a travØs de los programas BRITE-EURAM. La conclusi(cid:243)n principal a la que se ha llegado es que, si en los pr(cid:243)ximos aæos la normativa europea pone tØrmino a la posibilidad de verter residuos de alfombras de manera no reglamentada, es posible desarrollar un sistema c(cid:237)clico europeo para el reciclado de mÆs de 1 mill(cid:243)n de toneladas de residuos de alfombras. ¿Tiene la Comisi(cid:243)n conocimiento de la conclusi(cid:243)n que se deriva del proyecto RECAM, cofinanciado 1. por ella? ¿Suscribe dicha conclusi(cid:243)n? ¿Dispone la Comisi(cid:243)n de proyectos concretos para elaborar la normativa antes mencionada? En caso 2. afirmativo, ¿cuÆles son dichos proyectos y en quØ plazos se piensa? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de octubre de 1999) Alrededor de 1,6 millones de toneladas de alfombras acaban en vertederos o son incineradas en instalaciones municipales cada aæo en Europa. Dentro de la Comunidad cada vez son mayores las presiones a favor del reciclado material, qu(cid:237)mico y tØrmico de residuos, objetivos principales del proyecto de investigaci(cid:243)n RECAM (Reciclado de materiales para alfombras) financiado dentro del programa comunitario (Brite-Euram) sobre tecnolog(cid:237)a industrial y de materiales. El proyecto de investigaci(cid:243)n RECAM lleg(cid:243) a valiosas conclusiones de carÆcter tØcnico que ponen de manifiesto posibles aplicaciones industriales con prometedoras ventajas para el medio ambiente, debido a una reducci(cid:243)n estimada de los costes de gesti(cid:243)n de los residuos de alfombras y del uso de combustibles s(cid:243)lidos no renovables as(cid:237) como la recuperaci(cid:243)n y reutilizaci(cid:243)n de materiales de alta calidad. Con el fin de poner en prÆctica los resultados del proyecto RECAM y de llevar a cabo una gesti(cid:243)n sostenible de residuos, los fabricantes de alfombras fundaron la organizaci(cid:243)n «Carpet Recycling Europe» (CRE, «Reciclado de Alfombras-Europa»), cuyas actividades estÆn anunciadas hasta el aæo 2000, si bien podr(cid:237)an prolongarse. Segœn la informaci(cid:243)n de que se dispone, CRE realiza en la actualidad labores de reconocimiento y clasificaci(cid:243)n de materiales de alfombras en una instalaci(cid:243)n piloto. A juicio de la Comisi(cid:243)n, la creaci(cid:243)n y el desarrollo de mercados para materiales reciclados es ante todo tarea del sector privado. La Comisi(cid:243)n estÆ dispuesta a prestar su ayuda y colaboraci(cid:243)n, cuando sea necesario, a tal desarrollo y a emprender incluso una actuaci(cid:243)n de tipo normativo si as(cid:237) lo sugiere un atento examen del tema. Con el fin de tratar todo lo relativo al reciclado y al fomento de dicha industria, la Comisi(cid:243)n cre(cid:243) en 1999 un foro sobre reciclado que ha de presentar sugerencias y un informe para finales de este mismo aæo. Hasta el momento no se ha solicitado que dicho foro trate en concreto el tema del reciclado de las alfombras ni se ha desarrollado dentro del mismo ninguna discusi(cid:243)n particular al respecto


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1557/99 del Rolf LINKOHR Valitusmenettely EU:ssa - direktiivi 65/65/ETY

eurovoc_concepts:
EU policy
alternative medicine
market approval
medicinal product

text: C 27 E/130 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/158) PREGUNTA ESCRITA P-1556/99 de Olivier Dupuis (NI) al Consejo (1 de septiembre de 1999) Asunto: Los 3000 prisioneros kosovares aœn detenidos en Serbia En los œltimos d(cid:237)as de la operaci(cid:243)n de polic(cid:237)a internacional en Kosovo, las fuerzas militares y paramilitares serbias secuestraron y transfirieron por la fuerza a prisiones serbias unos tres mil prisioneros kosovares entre los que se encuentra el Prof. Ukshin Hoti, personalidad de la oposici(cid:243)n cuya pena de prisi(cid:243)n ha expirado en el mes de mayo œltimo y candidato al Premio Sakharov del PE en 1999, y Albin Kurti, antiguo dirigente del movimiento estudiantil de Pristina. ¿Puede el Consejo dar informaci(cid:243)n detallada sobre el lugar y las condiciones de detenci(cid:243)n del Prof. Hoti, del Sr. Kurti as(cid:237) como de los otros 3 000 prisioneros kosovares que siguen estando detenidos en Serbia? ¿QuØ iniciativas piensa tomar el Consejo para obligar al rØgimen de Belgrado a poner inmediatamente en libertad y sin condiciones a esas 3 000 personas, permitiØndoles reunirse con sus familias en Kosovo? ¿Puede el Consejo asegurarnos plenamente que no se levantarÆn las sanciones ni el embargo aplicado a Serbia y a Yugoslavia hasta que el rØgimen de Belgrado no haya puesto en libertad a los prisioneros kosovares detenidos en las prisiones yugoslavas?. Respuesta (22 de octubre de 1999) El Consejo comparte plenamente con Su Seæor(cid:237)a la preocupaci(cid:243)n por el destino de los prisioneros kosovares que fueron conducidos a Serbia. Con ocasi(cid:243)n del Consejo de Asuntos Generales del 19 de julio de 1999, los Ministros hicieron un llamamiento a la RFY para que garantizara el pleno acceso del ComitØ Internacional de la Cruz Roja (CICR) a estos prisioneros. El Consejo pidi(cid:243) tambiØn la inmediata liberaci(cid:243)n de los prisioneros retenidos sin cargos y que se les tratara con arreglo a las normas internacionales aplicables. En lo que se refiere a la informaci(cid:243)n detallada sobre el paradero y las condiciones de detenci(cid:243)n de estos prisioneros, el Consejo quisiera informar a Su Seæor(cid:237)a de que las autoridades de Belgrado han concedido al CICR acceso a las prisiones serbias y de que, hasta la fecha, se ha identificado a 2000 prisioneros albaonokosovares. En lo que se refiere al levantamiento parcial de las sanciones, el Consejo quisiera dar a Su Seæor(cid:237)a la seguridad de que el progreso en materia de libertades democrÆticas y respeto los derechos de las minor(cid:237)as serÆn elementos clave a la hora de decidir el levantameinto de las sanciones contra el rØgimen de Belgrado. (2000/C 27 E/159) PREGUNTA ESCRITA E-1557/99 de Rolf Linkohr (PSE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Cuestiones relativas a la autorizaci(cid:243)n de comercializaci(cid:243)n (cid:129) Directiva 65/65/CEE ¿Ha comprobado la Comisi(cid:243)n en quØ medida han cumplido otros Estados miembros los requisitos en 1. cuesti(cid:243)n? ¿QuØ medidas estÆ adoptando al respecto en los restantes Estados miembros afectados? 2. ¿Pueden servir las publicaciones cient(cid:237)ficas como prueba exclusiva de la eficacia e inocuidad de un medicamento para una solicitud basada en documentaci(cid:243)n bibliogrÆfica segœn la letra a) del apartado 8 del art(cid:237)culo 4 de la Directiva 65/65/CEE (1)? 3. ¿QuØ posibilidades tiene el solicitante, segœn la Comisi(cid:243)n, de lograr el reconocimiento mutuo comunitario de especialidades farmacØuticas de la medicina experimental, por ejemplo, mediante la creaci(cid:243)n de un «comitØ de especialidades farmacØuticas alternativas»? (1) DO L 22 de 9. 2. 1965, p. 369


title: WRITTEN QUESTION No. 1583/99 by Glyn FORD 'Green' fishmeal

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
eco-label
fish product

text: C 27 E/140 Official Journal of the European Communities EN 29. 1. 2000 5. What will the Council do to restore the customary sporting links between Member States and Yugoslavia as soon as possible? Reply (22 October 1999) 1. The Council would like to recall that on 26 April 1999, the General Affairs Council meeting in Luxembourg agreed to (cid:145)encourage member States and sporting organisations not to organise international sporting events with the participation of the FRY(cid:146). 2. Acting in conformity with the fore-mentioned recommendation, The Netherlands have informed member States of their intention not to issue visas to sportsmen and women from the FRY wanting to participate in international sporting events being organised in The Netherlands. 3. In spite of efforts by all member States, the General Affairs Council meeting of 31 May 1999 (cid:145)expressed its disappointment that some major sporting events are still taking place. It calls on international sporting organisations in Europe, notably UEFA, to reconsider decisions which would permit such sporting fixtures. (cid:146) 4. The Council wishes to underline its continued intention to reach out to the Serbian people, who have suffered as a result of the detrimental policies of its leadership. This distinction between the Belgrade regime and the population in the FRY was taken into account when the General Affairs Council of 13 September 1999 agreed to rescind its decision concerning the discouragement of the sporting links. (2000/C 27 E/171) WRITTEN QUESTION E-1583/99 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (1 September 1999) Subject: (cid:145)Green(cid:146) fishmeal Is the Commission willing to allow a distinction to be made between fishmeal produced from fish waste and that produced by (cid:145)industrial fishing(cid:146) which threatens to destroy habitats? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (4 October 1999) Fish meal is produced from fish that for various reasons cannot be used directly for human consumption. The sources are fish trimmings, non-marketable fish and fish species for which consumption is currently very limited or non-existent. As in the case of other fisheries, the Commission attaches great importance to ensuring that fishing for industrial purposes is conducted in a responsible and sustainable manner. Directed fishing for industrial purposes is therefore carefully regulated and monitored and the Commission is not aware of habitat threats caused by these fisheries. The Commission is concerned about the practical and legal feasibility of implementing separate labelling of fishmeal, as most fish meal processing plants use trimmings and industrial fish indistinguishably. What is more important is to be sure that the products are derived from sustainable fishing


title: WRITTEN QUESTION No. 1462/99 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ Project to enlarge the port of Citadella

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Spain
environmental impact
harbour installation
town planning


title: QUESTION ÉCRITE E-1396/99 posée par Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) à la Commission. Contradictions résultant de l'aide au titre des objectifs structurels.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development policy
employment policy
regional aid
structural policy
transfer of businesses

text: C 170 E/4 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/004) QUESTION (cid:201)CRITE E-1393/99 posØe par Bernd Lange (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Subventions en faveur de la Vion VVaG La sociØtØ d(cid:146)assurances hanovrienne HDI Haftpflichtverband der Deutschen Industrie et les assurances bavaroises HUK-Coburg ont dØcidØ de fusionner en juillet 1999. Le nouveau groupe ainsi constituØ s(cid:146)appelera Vion VvaG et aura son siŁge social (cid:224) Cobourg; le choix de cette ville ayant ØtØ motivØ par les importantes aides financiŁres accordØes par l(cid:146)(cid:201)tat libre de BaviŁre, aides dont le montant n(cid:146)a pas ØtØ divulguØ. La Commission europØenne est-elle au courant des aides financiŁres accordØes par le gouvernement 1. de l(cid:146)(cid:201)tat libre de BaviŁre (cid:224) la Vion VvaG? Dans l(cid:146)affirmative, quel en est le montant? Les subventions et aides de l(cid:146)(cid:201)tat libre de BaviŁre ont-elles ØtØ notifiØes en tant que telles (cid:224) la 2. Commission? Ce subventionnement est-il compatible avec la lØgislation communautaire en matiŁre de concurrence 3. et d(cid:146)aides, et en particulier l(cid:146)article 87 du traitØ CE? RØponse complØmentaire donnØe par M. Monti au nom de la Commission (5 novembre 1999) La Commission a ØtØ informØe que l(cid:146)opØration de concentration entre HDI Haftplichtverband der Deutschen Industrie et HUK-Coburg, en vue de constituer Vion Vvag, n(cid:146)aura pas lieu et qu(cid:146)aucune aide d(cid:146)(cid:201)tat n(cid:146)a ØtØ attribuØe. Du fait de ces informations, la Commission ne procØdera pas (cid:224) des investigations supplØmentaires dans cette affaire. (2000/C 170 E/005) QUESTION (cid:201)CRITE E-1396/99 posØe par Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Contradictions rØsultant de l(cid:146)aide au titre des objectifs structurels (1er septembre 1999) Il existe un Øcart Øconomique important entre les rØgions de l(cid:146)Union europØenne oø l(cid:146)Øconomie est le plus dØveloppØe et celles qui accusent des dØficits structurels. La politique structurelle europØenne vise (cid:224) combler cet Øcart. (cid:192) cet effet, la Commission europØenne lui a attribuØ six missions principales, dØfinies comme des «objectifs». Commission a-t-elle conscience que l(cid:146)aide au titre des objectifs structurels peut avoir des effets 1. contradictoires, notamment lorsqu(cid:146)une entreprise dØlocalise ses activitØs d(cid:146)une rØgion qui n(cid:146)est pas structurellement faible vers une rØgion Øligible, y crØant un nouveau site d(cid:146)exploitation gr(cid:226)ce aux crØdits de l(cid:146)Union europØenne, et que ce transfert provoque des centaines de pertes d(cid:146)emplois dans le site prØcØdent et, partant, une rØduction de son potentiel Øconomique? Que compte faire la Commission pour mettre fin (cid:224) ce paradoxe, (cid:224) savoir la crØation d(cid:146)emplois en un 2. endroit et leur destruction en un autre? 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/5 RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (11 octobre 1999) 1. Le droit des entreprises de choisir un lieu d(cid:146)implantation rØpondant (cid:224) leurs besoins particuliers au sein de la CommunautØ est garanti par la libertØ d(cid:146)Øtablissement, consacrØe dans le traitØ CE. Toute dØcision de la part des entreprises de relocaliser un Øtablissement dØj(cid:224) existant est une t(cid:226)che compliquØe, influencØe par de nombreux ØlØments tels que les stratØgies gØnØrales de restructuration, de spØcialisation ou de concentration de leurs opØrations dans l(cid:146)intØrŒt d(cid:146)une efficacitØ accrue. Toutefois, la CommunautØ possŁde un intØrŒt particulier quand une entreprise, bØnØficiaire de fonds publics pour son site d(cid:146)exploitation actuel ou futur, entreprend une dØlocalisation. Durant l(cid:146)examen des cas individuels, la Commission devra prendre en compte toutes les circonstances, en Øtant consciente que, parmi les options ouvertes (cid:224) l(cid:146)entreprise, la dØlocalisation en dehors de la CommunautØ ou la fermeture complŁte sont envisageables. 2. Le succŁs du marchØ unique dØpend en grande partie des rŁgles communautaires sur la concurrence et plus particuliŁrement celles qui concernent les aides d(cid:146)(cid:201)tat, dont le but est d(cid:146)Øviter les distorsions et de renforcer la concurrence loyale. La Commission a ajoutØ des dispositions particuliŁres aux rŁgles rØcemment adoptØes portant sur les aides d(cid:146)(cid:201)tat et les Fonds structurels, afin de traiter les Øventuels problŁmes liØs (cid:224) la dØlocalisation. En particulier, les lignes directrices de la Commission sur les aides d(cid:146)(cid:201)tat rØduisent l(cid:146)intensitØ admissible des investissements dans les rØgions aidØes, dØsignØes par les (cid:201)tats. Les nouveaux niveaux ont pour but de permettre aux rØgions moins favorisØes d(cid:146)attirer de nouveaux investissements mobiles gr(cid:226)ce (cid:224) des incitations, tandis que les rØductions devraient diminuer le risque de surenchŁres entre les rØgions. De plus, les lignes directrices ainsi que le rŁglement des Fonds structurels (RŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels (1)) introduisent la condition selon laquelle l(cid:146)investissement bØnØficiant d(cid:146)une aide devrait rester en place pour un minimum de 5 ans. Enfin, la Commission porte une attention particuliŁre aux grands projets d(cid:146)investissement, puisqu(cid:146)elle doit confirmer ou modifier le soutien apportØ par les Fonds structurels (cid:224) ces projets (un niveau d(cid:146)investissement supØrieur (cid:224) 50 millions d(cid:146)euros) au cas par cas. Une partie de son analyse consiste (cid:224) Øvaluer les impacts de tels projets sur l(cid:146)emploi (cid:224) l(cid:146)Øchelle communautaire. (1) JO L 161 du 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/006) QUESTION (cid:201)CRITE E-1403/99 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: (cid:201)tiquetage des produits alimentaires La Commission peut-elle expliciter la logique en vertu de laquelle des produits alimentaires 1. originaires d(cid:146)un pays x et conditionnØs dans un pays y peuvent se voir apposer une Øtiquette dØsignant ledit pays y comme pays d(cid:146)origine? La Commission peut-elle fournir la liste des mØcanismes de financement de produits agricoles 2. auxquels le Royaume-Uni ne participe pas? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (14 octobre 1999) l(cid:146)Øtiquetage des denrØes alimentaires, Les dispositions concernant telles qu(cid:146)ØdictØes par la directive 79/112/CEE du 18 dØcembre 1978 relative au rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres concernant l(cid:146)Øtiquetage et la prØsentation des denrØes alimentaires ainsi que la publicitØ faite (cid:224) leur Øgard (1) modifiØe en dernier lieu par la directive 97/4/CE (2), ne prØvoient pas la possibilitØ ØvoquØe par la premiŁre question de l(cid:146)Honorable Parlementaire. La Commission saurait grØ (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire de fournir des informations plus spØcifiques du cas auquel il fait rØfØrence


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1545/99 van Camilo NOGUEIRA ROMÁN Goedkeuring en publicatie van de verordening inzake steun aan de plattelandsontwikkeling

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Galicia
adoption of a law by vote
livestock farming
publication of a law
regional aid
rural region


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1523/99 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen. Måling af dioxinindholdet i levnedsmidler.

eurovoc_concepts:
evaluation method
foodstuff
health risk
product safety
toxic substance

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/31 faldt uden for anvendelsesomr(cid:229)det for direktiv 85/337, og direktiv 97/11 fandt heller ikke anvendelse. Dog tog de italienske myndigheder stilling til projektets łkologiske fłlgevirkninger. I betragtning af projektets karakter samt de udv(cid:230)lgelseskriterier, der er anfłrt i bilag III til R(cid:229)dets direktiv 97/11, indtog de det standpunkt, at projektet ikke kr(cid:230)vede en komplet VVM. (1) EFT L 73 af 14. 3. 1997. (2000/C 170 E/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1523/99 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: M(cid:229)ling af dioxinindholdet i levnedsmidler I en skrivelse fra juni 1999 oplyser det tyske Bund f(cid:252)r Lebensmittelrecht und Lebensmittelkunde (BLL), at de belgiske myndigheder erkl(cid:230)rer slutprodukter »dioxinfri«, selv om der kun l(cid:230)gges m(cid:229)linger af 7 pcb- stoffer til grund herfor. Denne m(cid:229)lemetode kan eventuelt anvendes i forbindelse med spild- og smłreolier, men ikke p(cid:229) levnedsmiddelomr(cid:229)det. 1. Har de belgiske myndigheder orienteret Kommissionen om denne kritisable m(cid:229)lemetode? Er Kommissionen enig i, at der ikke m(cid:229) anvendes vilk(cid:229)rlige m(cid:229)lemetoder p(cid:229) grund af det store 2. risikopotentiel i forbindelse med pcb-stoffer? Er Kommissionen enig i, at en tolerancev(cid:230)rdi p(cid:229) 1-4 pg/kg er helt meningslłs og vilk(cid:229)rlig og ikke 3. garanterer, at sundhedsfarer er udelukket? 4. Hvorn(cid:229)r vil Kommissionen fasts(cid:230)tte gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for dioxin i levnedsmidler for at s(cid:230)tte en stopper for den skandalłse situation med manglende beregning af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier og uforsvarlig »selvregulering« i levnedsmiddelindustrien? 5. Er Kommissionen orienteret om, at det amerikanske Environmental Protection Agency (EPA) ligger inde med resultaterne af nye undersłgelser, som p(cid:229)viser, at langt flere pcb-stoffer (end de kun syv stoffer, vi regner med) m(cid:229) klassificeres som toksiske? Har Kommissionen kendskab til disse undersłgelser? Hvilke konsekvenser vil den drage heraf? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (15. oktober 1999) Den kontaminering af levnedsmidler, Belgien den 27. maj 1999 meddelte Kommissionen og de andre medlemsstater, karakteriseres ved et unormalt hłjt dioxinindhold i genbrugsfedtstoffer, som ved et uheld blev anvendt til foder i visse bedrifter, der opdr(cid:230)tter fjerkr(cid:230), svin og kv(cid:230)g. Kommissionen har gennemg(cid:229)et de forskellige undersłgelser af denne s(cid:230)rlige kontaminering, der har v(cid:230)ret foretaget i Belgien. Disse undersłgelser viser, at den kan p(cid:229)vises i fedtstoffer gennem tilstedev(cid:230)relsen af 7 indikatorer for polychlorerede biphenyler (pcb), nr. 28, 52, 101, 118, 138, 153 og 180. Denne m(cid:229)lemetode egner sig ikke til andre dioxinkontamineringer i andre sammenh(cid:230)nge. Der skal da bruges andre pcb-indikatorer for dioxinkontaminering eller andre indikatorer i tilf(cid:230)lde, hvor dioxinkontamine- ringen ikke st(cid:229)r i forbindelse med tilstedev(cid:230)relsen af pcb. I ethvert tilf(cid:230)lde af utilsigtet kontaminering med dioxiner słger man s(cid:229)ledes de mest p(cid:229)lidelige indikatorer, som ikke i alle tilf(cid:230)lde er de mest giftige. Da eftersporing af dioxiner i levnedsmidler tager lang tid, koster mange penge og kr(cid:230)ver et omfattende teknisk udstyr, er det kun f(cid:229) laboratorier, der kan p(cid:229)tage sig denne form for analyser. I tilf(cid:230)lde af en mere omfattende undersłgelse er det derfor altid at foretr(cid:230)kke at gennemfłre billigere og hurtigere analyser ved hj(cid:230)lp af pcb-stofferne, som er p(cid:229)lidelige, og som trods alt giver mulighed for identifikation af kontamine- rede produkter, og som i givet fald kan fłre til eftersłgning af dioxiner. C 170 E/32 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 I spłrgsm(cid:229)let om fasts(cid:230)ttelse af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for dioxinindholdet i levnedsmidler indledte Kommissionen i juni 1998 en tilbundsg(cid:229)ende undersłgelse af de kontamineringsniveauer, der var konstateret i levneds- midler i flere medlemsstater. Denne undersłgelse indg(cid:229)r i programmet for videnskabeligt samarbejde mellem medlemsstaterne (SCOOP). De forelłbige resultater af denne undersłgelse, som skulle v(cid:230)re klar i n(cid:230)r fremtid, samt resultaterne af det igangv(cid:230)rende arbejde i Det F(cid:230)lles Forskningscenter og Instituttet for Referencem(cid:229)linger og -materialer vil głre det muligt at f(cid:229) et bedre skłn over risikoen og vil danne grundlag for senere overvejelser. Indtil der foreligger elementer, der giver Kommissionen mulighed for at udtale sig om gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for levnedsmidler, har den som udgangspunkt valgt den videnskabelige evaluering fra Verdens- dioxiner i sundhedsorganisationen (WHO), som har anbefalet en daglig tolerancev(cid:230)rdi p(cid:229) 1-4 pg pr. kg kropsv(cid:230)gt for dioxiner. Da WHO fastsatte denne v(cid:230)rdi, łnskede den at sikre den menneskelige sundhed mest muligt, idet den samtidig erkendte, at der findes en underliggende dioxinrisiko i alle industrialiserede lande. De tilsynsordninger, der er etableret i disse lande, herunder i medlemsstaterne, tog indtil 1999 i alt v(cid:230)sentligt sigte p(cid:229) at hindre markedsfłring af kontaminerede m(cid:230)lkeprodukter og m(cid:230)lk. Kommissionen vil foresl(cid:229) medlemsstaterne at efterforske dioxiner og pcb-stoffer i alle kłd- og fiskeprodukter og afledte produkter fra (cid:229)r 2000. (2000/C 170 E/032) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1534/99 af Jan Mulder (ELDR) til R(cid:229)det (8. september 1999) Om: Gennemfłrelse af forordning 258/97 (nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser) R(cid:229)det er sikkert bekendt med, at der for nylig i Det Forenede Kongerige under varem(cid:230)rket »Benecol« er bragt forskellige produkter p(cid:229) markedet (herunder margarine, minarine og ost), der er tilsat stanoler med henblik p(cid:229) at nedbringe kolesterolindholdet. Producenten af disse nye produkter p(cid:229)ber(cid:229)ber sig den forudg(cid:229)ende tilladelse og markedsfłring i Finland af et margarineprodukt, som ligeledes er tilsat stanoler, hvilket skulle bevirke, at forordning (E(cid:216)F) 0258/97 (1) ikke skulle finde anvendelse. 1. Błr Kommissionen efter R(cid:229)dets opfattelse ved vurderingen af produkter, som h(cid:230)vdes at v(cid:230)re bragt p(cid:229) markedet tidligere, og som falder ind under forordning 258/97, v(cid:230)re orienteret om indhold og omfang af tilladelsen i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat? Głr det i den forbindelse nogen forskel, om tilladelsen drejer sig om et produkt eller en ingrediens? 2. Kan R(cid:229)det undersłge, om Kommissionen havde adgang til den p(cid:229)g(cid:230)ldende tilladelse ved sin vurdering af, hvorvidt forordning 258/97 finder anvendelse p(cid:229) det oprindelige Benecol-margarineprodukt og i givet fald den kolesterols(cid:230)nkende ingrediens? Hvilke oplysninger indeholder tilladelsen med hensyn til forskellen mellem produkt og ingrediens? 3. Hvilke kvantitative kriterier i forbindelse med markedsfłringen af et bestemt produkt skal v(cid:230)re opfyldt, hvis forordning 258/97 ikke skal finde anvendelse, fordi produktet eller ingrediensen »i n(cid:230)vnev(cid:230)r- digt omfang« har v(cid:230)ret anvendt til konsum i F(cid:230)llesskabet? 4. Hvilke kvalitative kriterier skal et produkt opfylde, hvis det som fłlge af tidligere markedsfłring skal falde uden for anvendelsesomr(cid:229)det for forordning 258/97? Skal produktet have samme sammens(cid:230)tning som det produkt, der har v(cid:230)ret markedsfłrt »i n(cid:230)vnev(cid:230)rdigt omfang«, eller er det tilladt at (cid:230)ndre sammens(cid:230)tningen, og i bekr(cid:230)ftende fald i hvilket omfang? Kan en ingrediens, der anvendes i det oprindelige produkt, ogs(cid:229) tils(cid:230)ttes andre produkter, uden at forordning 258/97 finder anvendelse? Efter hvilke kriterier skal disse spłrgsm(cid:229)l besvares? 5. Er det efter R(cid:229)dets opfattelse Kommissionens opgave at undersłge, i hvor hłj grad de margarine-, minarine- og osteprodukter, der nu markedsfłres i Det Forenede Kongerige, afviger fra det oprindelige margarineprodukt? Hvor langt str(cid:230)kker Kommissionens undersłgelsespligt sig i ben(cid:230)gtende fald? 6. Kan R(cid:229)det oplyse, om Kommissionen (cid:129) officielt eller uofficielt (cid:129) er blevet anmodet om en udtalelse om, hvorvidt de nye Benecol-produkter falder uden for anvendelsesomr(cid:229)det for forordning 258/97? Hvad var i bekr(cid:230)ftende fald indholdet af denne udtalelse, og hvad var den baseret p(cid:229)? (1) EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 1


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1469/99 del Lucio MANISCO Kurdijohtaja Öcalanin kuolemantuomio

eurovoc_concepts:
Türkiye
common foreign and security policy
death penalty
political figure

text: 29. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 27 E/83 entre la UE y Turqu(cid:237)a, tras los se(cid:237)smos registrados en ese pa(cid:237)s y en Grecia, as(cid:237) como por la marcha de las relaciones bilaterales greco-turcas, y estÆ convencido de que el diÆlogo con Turqu(cid:237)a, que alcanzarÆ a la totalidad de los expedientes, es la œnica forma acertada de aproximar a Turqu(cid:237)a a los valores y objetivos de la Uni(cid:243)n Europea. En ese sentido, el Consejo quiere poner de relieve la importancia que concedi(cid:243) a que el Ministro de AA. EE. Sr. Cem asistiera al almuerzo del Consejo de Asuntos Generales del 13 de septiembre de 1999. (2000/C 27 E/102) PREGUNTA ESCRITA E-1469/99 de Lucio Manisco (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Condena a muerte del l(cid:237)der kurdo Ocalan Vista la farsa del juicio y la condena a muerte del l(cid:237)der kurdo Ocalan: 1. 2. ¿No cree la Comisi(cid:243)n que debe intervenir con la mayor urgencia ante el Gobierno de Ankara, a fin de que Øste pida al Parlamento turco la conmutaci(cid:243)n inmediata de la pena de muerte en una pena de prisi(cid:243)n? ¿No considera que debe hacer constar oficialmente que esta pena de muerte constituye la enØsima violaci(cid:243)n, por parte del Gobierno turco, de los derechos humanos y de los principios fundamentales del Derecho internacional? 3. ¿No considera, por consiguiente, que entretanto es necesario: a) b) c) suspender todo acuerdo comercial preferencial (aduanero o de otro tipo) entre la Uni(cid:243)n Europea y la Repœblica de Turqu(cid:237)a, suspender las negociaciones de adhesi(cid:243)n de este pa(cid:237)s a la UE, prohibir el comercio de armamento entre los pa(cid:237)ses de la UE y Turqu(cid:237)a? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de septiembre de 1999) La condena a muerte del l(cid:237)der del partido de los trabajadores de KurdistÆn (PKK) Abdullah (cid:214)(cid:231)alan el 29 de junio de 1999 por el Tribunal de Seguridad del Estado de Ankara fue objeto de mœltiples reacciones en la Uni(cid:243)n, en particular, de parte de la Presidencia, que pidi(cid:243) a Turqu(cid:237)a no ejecutar la sentencia. La Comisi(cid:243)n tambiØn se expres(cid:243) en este sentido a travØs del miembro de la Comisi(cid:243)n competente, que solicit(cid:243) a las autoridades turcas que tuvieran en cuenta la oposici(cid:243)n de la Uni(cid:243)n a la pena de muerte. Es importante recordar que la pena capital no se ha aplicado nunca en Turqu(cid:237)a desde 1984. Un proyecto de ley sobre el C(cid:243)digo Penal, que estÆ siendo actualmente examinado por el Parlamento turco, prevØ, ademÆs, la abolici(cid:243)n de este pena. Queda claro que la ejecuci(cid:243)n de la sentencia contra el Sr. (cid:214)(cid:231)alan anular(cid:237)a todos los esfuerzos de Turqu(cid:237)a destinados a eliminar definitivamente la pena de muerte. La Comisi(cid:243)n no considera que sea necesario considerar en estos momentos la posibilidad de medidas de retorsi(cid:243)n contra Turqu(cid:237)a como lo sugiere Su Seæor(cid:237)a y sigue atentamente el curso que se dØ a la decisi(cid:243)n del Tribunal de Seguridad del Estado, convencida de que los (cid:243)rganos turcos afectados tendrÆn en cuenta la posici(cid:243)n de la Uni(cid:243)n. Turqu(cid:237)a forma parte del proceso de ampliaci(cid:243)n y es objeto, desde el Consejo Europeo de Cardiff de junio de 1998, de un informe regular anual sobre sus progresos hacia la adhesi(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n presentarÆ su pr(cid:243)ximo informe antes de finales de aæo y tendrÆ debidamente en cuenta la evoluci(cid:243)n del caso (cid:214)(cid:231)alan


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1493/99 af Eryl McNALLY Den Internationale Termonukleare Forsøgsreaktor (ITER)

eurovoc_concepts:
EU research policy
international cooperation
nuclear reactor
scientific cooperation

text: 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27 E/97 (2000/C 27 E/119) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1493/99 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Den Internationale Termonukleare Forsłgsreaktor (ITER) Hvorledes er den nuv(cid:230)rende situation med hensyn til ITER (Den Internationale Termonukleare Forsłgs- reaktor)? Holder partnerne stadig fast ved deres engagement? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Edith Cresson (6. september 1999) Detailprojekteringen af ITER udfłres inden for rammerne af aftalen om den tekniske projektering af ITER (engineering design activities (cid:129) EDA), som er forl(cid:230)nget til juli 2001. Arbejdsopgaven er blevet (cid:230)ndret med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse opfłrelsesomkostningerne til 50 % af det oprindelige skłn (dvs. til cirka 3 300 mio. €) ved at indskr(cid:230)nke de teknologiske m(cid:229)ls(cid:230)tninger, men stadig opfylde programmets generelle form(cid:229)l. Det nye design drager fordel af de fremskridt inden for fysik og teknologi, som er opn(cid:229)et med EDA. Undersłgelsen af det nye anl(cid:230)gs overordnede design vil foreligge ved udgangen af (cid:229)ret. Den nuv(cid:230)rende situation for ITER-partnerne er, at F(cid:230)llesskabet (med deltagelse af Schweiz og Canada), Japan og Rusland stadig holder fast ved deres engagement i henseende til at afslutte ITER EDA. USA (cid:129) som trak sig endeligt ud af ITER i juli 1999 (cid:129) reviderer strategien for sit videnskabelige program for fusionsenergi. (2000/C 27 E/120) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1496/99 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Budgetpost B7-651 Budgetbevill(cid:237)ng B7-651 »Koordination af udviklingspolitikken: evaluering af resultaterne af F(cid:230)llesskabets bistand, opfłlgning og inspektion« omfatter fłlgende anm(cid:230)rkning: Bevillingen skal desuden d(cid:230)kke finansiering af en undersłgelse af EU-standarder og adf(cid:230)rdskodekser for virksomheder i tredjelande p(cid:229) grund af den store interesse herfor i industrien, fagforeningerne og det civile samfund. Vil Kommissionen oplyse, hvad der til dato er foretaget med hensyn til Parlamentets łnske om, at der gennemfłres en undersłgelse? Gennemfłrer Kommissionen undersłgelsen internt, eller er den blevet udbudt i licitation? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (6. oktober 1999) Kommissionen har fuldt kendskab til Parlamentets beslutning med forslag til initiativer til EU-standarder og adf(cid:230)rdskodekser for europ(cid:230)iske virksomheder i tredjelande og Parlamentets łnske om at gennemfłre en undersłgelse om dette spłrgsm(cid:229)l via budgetpost B. 7-6. Som det (cid:230)rede medlem er klar over, er denne budgetpost hovedsageligt beregnet til evaluering af samarbejdsprogrammer i udviklingslandene, som finansieres af Kommissionen (midtvejs-evalueringer, endelige evalueringer, sektorielle og globale evalueringer). Eftersom den foresl(cid:229)ede undersłgelse er kompliceret, er der behov for omfattende samr(cid:229)d mellem de forskellige berłrte parter for at definere form(cid:229)let med undersłgelsen og at udarbejde et detaljeret opdrag. Kommissionen har sidste (cid:229)r under hensyntagen til dette spłrgsm(cid:229)ls store betydning organiseret forskellige młder om adf(cid:230)rdskodekser i forbindelse med respekten for sociale rettigheder. Kommissionen har til hensigt at forts(cid:230)tte med denne type młder og at stłtte udvekslingen af oplysninger og erfaringer mellem de forskellige aktłrer, som er berłrt af udviklingen af disse kodekser. Disse młder og udvekslinger er af stor betydning i en undersłgelse af indholdet af de regler, som udarbejdes i Europa


title: QUESTION ECRITE no 1473/99 de Carmen CERDEIRA MORTERERO Agressions xénophobes en Espagne

eurovoc_concepts:
European social policy
Spain
aid to refugees
racism

text: C 27 E/54 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 1. 2000 RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (15 septembre 1999) Il n(cid:146)existe pas, au niveau communautaire, de texte lØgislatif rØgissant la formation des professionnels du spectacle enfantin et la dØlivrance d(cid:146)autorisations d(cid:146)exercer. En consØquence, la question soulevØe ne relŁve pas de la compØtence de la Commission. (2000/C 27 E/064) QUESTION (cid:201)CRITE E-1411/99 posØe par Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) (cid:224) la Commission Objet: (cid:201)vacuation du campement de Malmea (CommunautØ de Madrid) (1er septembre 1999) La dØlØgation gouvernementale auprŁs de la CommunautØ de Madrid vient de faire procØder (cid:224) l(cid:146)Øvacuation du campement de Malmea, avec le concours de la municipalitØ de Madrid et de nombreux policiers. Cette Øvacuation a eu pour effet immØdiat l(cid:146)Øparpillement des centaines de familles d(cid:146)origine roumaine (cid:129) dont plus de cent mineurs de moins de seize ans (cid:129) qui s(cid:146)Øtaient installØes dans ce campement depuis un certain temps. Circonstance tragique, l(cid:146)un des enfants expulsØs a ØtØ renversØ par un vØhicule dans l(cid:146)aprŁs-midi mŒme et est mort de ses blessures. Ces graves ØvØnements ont eu un retentissement extraordinaire dans les mØdias et dans la sociØtØ espagnols et ont suscitØ les protestations d(cid:146)une grande partie des forces politiques et sociales. Ils font ressortir, par ailleurs, l(cid:146)absence d(cid:146)une vØritable politique d(cid:146)intØgration sociale en faveur des immigrants Øtablis dans les campements de la CommunautØ de Madrid et dans ceux du reste de l(cid:146)Espagne, des immigrants qui vivent l(cid:224) dans des conditions indignes d(cid:146)un Œtre humain et qui, une fois dispersØs, risquent de demeurer dans une situation manifestement inacceptable au regard des principes fondamentaux d(cid:146)ØgalitØ et de solidaritØ que partagent les (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union. En outre, il appara(cid:238)t une fois de plus que certains gouvernements, tel celui de l(cid:146)Espagne, continuent (cid:224) traiter l(cid:146)immigration clandestine comme un problŁme relevant de l(cid:146)ordre public plut(cid:244)t que de l(cid:146)intØgration sociale. La Commission a-t-elle eu connaissance de ces faits? Si tel n(cid:146)est pas le cas, compte-t-elle demander aux autoritØs espagnoles de lui fournir toutes les informations s(cid:146)y rapportant? Ne pense-t-elle pas qu(cid:146)au vu des valeurs et des politiques qui sous-tendent la construction europØenne, tous les (cid:201)tats membres, dont l(cid:146)Espagne, sont tenus d(cid:146)appliquer une politique d(cid:146)intØgration sociale des immigrants propre (cid:224) Øviter des situations aussi lamentables que celles qui rŁgnent dans les campements sauvages et de s(cid:146)abstenir de recourir (cid:224) des mesures d(cid:146)ordre public du genre de celles qui ont ØtØ mises en (cid:156)uvre (cid:224) Malmea, avec les consØquences nØfastes que l(cid:146)on sait? La Commission ne pense-t-elle pas que les instruments de cohØsion Øconomique et sociale dont dispose l(cid:146)Union doivent Øgalement Œtre utilisØs par les (cid:201)tats membres pour parvenir (cid:224) cette intØgration? Quelles mesures envisage-t-elle de prendre pour que les communautØs d(cid:146)immigrants plongØes dans de telles situations puissent mener une existence normale sans devoir subir les effets des carences relevØes, par exemple, (cid:224) Madrid, s(cid:146)agissant plus particuliŁrement des mineurs d(cid:146)(cid:226)ge? (2000/C 27 E/065) QUESTION (cid:201)CRITE P-1473/99 posØe par Carmen Cerdeira Morterero (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Agressions xØnophobes en Espagne (1er septembre 1999) L(cid:146)Espagne a connu ces derniers temps une forte augmentation du nombre d(cid:146)agressions (cid:224) caractŁre raciste ou xØnophobe. Au cours de ce mois de juillet se sont en effet produits des faits dØplorables, tels que l(cid:146)incendie criminel d(cid:146)une mosquØe et d(cid:146)une maison habitØe, une agression en pleine rue contre un immigrØ ou l(cid:146)expulsion et des persØcutions systØmatiques (cid:224) l(cid:146)encontre d(cid:146)un groupe de Roumains (cid:224) Madrid. De tels actes Øtaient jusque-l(cid:224) restØs plut(cid:244)t isolØs dans un pays comme l(cid:146)Espagne, ce qui les rend si possible encore plus prØoccupants. Pour faire face (cid:224) ce phØnomŁne, l(cid:146)Espagne dispose en la matiŁre d(cid:146)une lØgislation nettement dØpassØe et impropre (cid:224) fournir une rØponse adØquate (cid:224) ce type de problŁmes, en particulier parce qu(cid:146)elle met l(cid:146)accent sur les aspects policiers et sØcuritaires liØs (cid:224) la prØsence d(cid:146)immigrØs et nØglige des aspects plus importants, tels que ceux qui visent (cid:224) favoriser la vie en commun et leur intØgration sociale


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1542/99 af Camilo NOGUEIRA ROMÁN Den fælles markedsordning for mejeriprodukter og situationen i Galicia

eurovoc_concepts:
Galicia
agricultural quota
common organisation of markets
distribution of aid
milk product

text: 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27 E/121 (2000/C 27 E/147) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1540/99 af Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: L(cid:230)ggehłnehold i Tjekkiet I Tjekkiet n(cid:230)r gr(cid:230)nsen til Bayern skal der opfłres tre anl(cid:230)g til l(cid:230)ggehłner, hvert til 600. 000 dyr. Til anl(cid:230)gget i Vseruby (Domazlice landkreds) skal der allerede v(cid:230)re givet byggetilladelse. Tjekkiet hłrer til de lande, der forbereder sig p(cid:229) at tiltr(cid:230)de Den Europ(cid:230)iske Union. Kommissionen bedes oplyse, hvilke virksomheder fra Den Europ(cid:230)iske Union der deltager i oven- 1. n(cid:230)vnte projekt i Tjekkiet. 2. Kan Kommissionen udelukke, at dette projekt direkte eller indirekte (f. eks. inden for rammerne af PHARE eller Den Europ(cid:230)iske Udviklingsbank) har modtaget eller i fremtiden skal modtage finansielle midler fra EU? Kommissionen bedes oplyse, hvorledes, fra hvilke fonds og i hvilket omfang (angive venligst ogs(cid:229) (cid:229)rstal) dette projekt har f(cid:229)et eller vil f(cid:229) tildelt finansielle midler fra EU? Hvilke muligheder ser Kommissionen for ved hj(cid:230)lp af disse midler at begr(cid:230)nse eller hindre eventuelle 3. miljłbelastninger, f. eks. forurening af grundvandet; ammoniak- og stłvemissioner; for de tilgr(cid:230)nsende nabolande? Har Kommissionen planer om aktiviteter i denne forbindelse? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke? lugtgener, Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (8. oktober 1999) Kommissionen har ingen oplysninger om, hvilke virksomheder fra EU der deltager i opfłrelsen af hłnserier, ud over at det drejer sig om en tysk virksomhed. P(cid:229) dette omr(cid:229)de er der ikke tilkendt midler fra Phare-programmet, og der er heller ingen planer herom i fremtiden. Efter hvad Kommissionen har kendskab til, finansierer Den Europ(cid:230)iske Bank for (cid:216)konomisk Genopbygning og Udvikling (EBRD) ingen projekter p(cid:229) dette omr(cid:229)de. I forbindelse med forberedelserne til tiltr(cid:230)delsen bestr(cid:230)ber de tjekkiske myndigheder sig konstant p(cid:229) at tilpasse deres lovgivning til EU(cid:146)s og at opbygge administrative strukturer til at anvende og gennemfłre F(cid:230)llesskabets regelv(cid:230)rk, bl. a. p(cid:229) miljłomr(cid:229)det. Denne proces beskrives i Kommissionens periodiske rapporter, hvor ansłgerlandenes fremskridt mod tiltr(cid:230)delse bedłmmes. I denne sammenh(cid:230)ng błr det understreges, at Kommissionen l(cid:230)gger stor v(cid:230)gt p(cid:229), at ansłgerlandene begr(cid:230)nser gr(cid:230)nseoverskridende forurening. Dette er grunden til, at der i Den Tjekkiske Republik i henhold til det gr(cid:230)nseoverskridende Phare-program med Tyskland og (cid:216)strig er foretaget betydelige investeringer til at begr(cid:230)nse forureningen. (2000/C 27 E/148) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1542/99 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Den f(cid:230)lles markedsordning for mejeriprodukter og situationen i Galicia Ved de afsluttende Agenda 2000-forhandlinger sidste for(cid:229)r om den f(cid:230)lles markedsordning for mejeripro- dukter fastsattes der en line(cid:230)r fordeling af forhłjelsen af kvoterne p(cid:229) 1,5 % til andre omr(cid:229)der eller medlemsstater i s(cid:230)rlige situationer som Spanien, Gr(cid:230)kenland, Italien, Irland og Nordirland. Forhłjelserne af m(cid:230)lkekvoterne fordeles efter kriterier, som fasts(cid:230)ttes af Kommissionen og medlems- staterne. Galicia befinder sig i en s(cid:230)rlig situation i den spanske stat, idet denne region producerer over 33 % af den spanske m(cid:230)lk uden at f(cid:229) del i de betydelige stłttemidler fra EU, til trods for at denne sektor t(cid:230)ller et stłrre antal malkekv(cid:230)gbedrifter end i Nederlandene


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1531/99 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA Finanziamento delle azioni preparatorie realizzate dalle città europee della cultura dell'anno 2000

eurovoc_concepts:
EU sponsorship
European cultural event
eligibility criteria
financing level


title: 99/601/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 1ης Σεπτεμβρίου 1999, για την τροποποίηση της απόφασης 1999/551/ΕΚ σχετικά με τα μέτρα προστασίας όσον αφορά τη μόλυνση από διοξίνες [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 2880] (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
Belgium
animal nutrition
animal product
health control
human nutrition
toxic substance

text: 2. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 232/33 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 1ης Σεπτεµβρίου 1999 για την τροποποίηση της απόφασης 1999/551/ΕΚ σχετικά µε τα µέτρα προστασίας όσον αφορά τη µόλυνση από διοξίνες [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(1999) 2880] (Κείµενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ) (1999/601/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την οδηγία 89/662/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 11ης ∆εκεµβρίου 1989, σχετικά µε τους κτηνιατρικούς ελέγχους που εφαρµόζονται στο ενδοκοινοτικό εµπόριο µε προοπτική την υλοποίηση της εσωτε- ρικής αγοράς (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 92/118/ΕΟΚ (2), και ιδίως το άρθρο 9 παράγραφος 4, την οδηγία 90/425/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 26ης Ιουνίου 1990, σχετικά µε τους κτηνιατρικούς και ζωοτεχνικούς ελέγχους που εφαρµόζονται στο ενδοκοινοτικό εµπόριο ορισµένων ζώντων ζώων και προϊόντων µε προοπτική την υλοποίηση της εσωτερικής αγοράς (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 92/ ιδίως το άρθρο 10 παράγραφος 4, 118/ΕΟΚ, και Εκτιµώντας: (1) ότι το άρθρο 2 της απόφασης 1999/551/ΕΚ της Επιτροπής, της 6ης Αυγούστου 1999, περί τροποποιήσεως της από- φασης 1999/449/ΕΚ για µέτρα προστασίας όσον αφορά τη µόλυνση από διοξίνες ορισµένων προϊόντων ζωικής προέ- λευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο ή τα ζώα (4) προβλέπει ότι η απόφαση 1999/551/ΕΚ πρέπει να επανεξεταστεί πριν την 31η Αυγούστου 1999, ιδίως µε βάση τις πληροφορίες που θα υποβληθούν από τις βελγικές αρχές. Οι βελγικές αρχές ανακοίνωσαν στην Επιτροπή ότι οι σχετικές πληροφορίες βρίσκονται επί του παρόντος στο στά- διο της προπαρασκευής και δεν είναι ακόµη διαθέσιµες. Συνεπώς, κρίνεται σκόπιµο να καθοριστεί µια προθεσµία για την επανεξέταση της απόφασης 1999/551/ΕΚ· (2) ότι τα µέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της µόνιµης κτηνιατρικής επι- τροπής, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Στην πρώτη παράγραφο του άρθρου 2 της απόφασης 1999/ 551/ΕΚ, η ηµεροµηνία «πριν από την 31η Αυγούστου 1999» αντικαθίσταται από «το ταχύτερο δυνατό και εν πάση περιπτώσει το αργότερο την “30ή Σεπτεµβρίου 1999”». Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 2 Βρυξέλλες, 1η Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 395 της 30. 12. 1989, σ. 13. (2) ΕΕ L 62 της 15. 3. 1993, σ. 49. (3) ΕΕ L 224 της 18. 8. 1990, σ. 20. (4) ΕΕ L 209 της 7. 8. 1999, σ. 42


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1565/99 υποβολή: Lucio Manisco (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Χρηματοδοτικοί έλεγχοι κοινοτικών προγραμμάτων ΕΤΑ.

eurovoc_concepts:
audit
research and development
research project

text: C 219 E/10 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/013) GRAPTH ERVTHSH E-1565/99 ypobolh·: Lucio Manisco (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Χρηµατοδοτικοι΄ ε΄λεγχοι κοινοτικω΄ν προγραµµα΄των ΕΤΑ Το Ελεγκτικο΄ Συνε΄δριο ζητει΄ εδω΄ και ε΄τη να αυξηθει΄ σηµαντικα΄ ο αριθµο΄ς των χρηµατοδοτικω΄ν ελε΄γχων στο πλαι΄σιο της ε΄ρευνας και τεχνολογικη΄ς ανα΄πτυξης. Για ποιους λο΄γους η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει ανταποκριθει΄ στην επανειληµµε΄νη αυτη΄ συ΄σταση του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου; Apa·nthsh toy koy Busquin ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Oktvbri·oy 1999) Την παρελθου΄σα τριετι΄α η Επιτροπη΄ ε΄χει συνεχω΄ς αυξη΄σει τον αριθµο΄ των επιτο΄πιων ελε΄γχων καθω΄ς και τον αριθµο΄ των λογιστικω΄ν ελε΄γχων συµβα΄σεων ε΄ρευνας και τεχνολογικη΄ς ανα΄πτυξης (ΕΤΑ), ο΄πως εµφαι΄νεται στον κατωτε΄ρω πι΄νακα. Αριθµο΄ς ολοκληρωθε΄ντων λογιστικω΄ν ελε΄γχων Συνολικη΄ αυ΄ξηση ως προς το 1996 Αριθµο΄ς συµβα΄σεων που υποβλη΄θηκαν σε λογιστικο΄ ε΄λεγχο Συνολικη΄ αυ΄ξηση ως προς το 1996 1996 42 100 % 55 100 % 1997 59 140 % 117 213 % 1998 69 164 % 132 240 % Τα σχε΄δια λογιστικω΄ν ελε΄γχων βασι΄στηκαν σε διαδικασι΄α επιλογη΄ς η οποι΄α χρησιµοποιει΄ νε΄α µε΄θοδο ανα΄λυσης κινδυ΄νων, λαµβανοµε΄νων υπο΄ψη των λογιστικω΄ν ελε΄γχων κατο΄πιν αιτη΄µατος. Επιπλε΄ον, ο αριθµο΄ς των λογιστικω΄ν ελε΄γχων θα αυξηθει΄ περαιτε΄ρω µε την εφαρµογη΄ νε΄ας συµφωνι΄ας πλαισι΄ου που υπογρα΄φηκε µε εξωτερικη΄ εταιρει΄α λογιστικω΄ν ελε΄γχων. Τα µε΄τρα θα αυξη΄σουν τη δυνατο΄τητα διενε΄ργειας αυτω΄ν των ελε΄γχων, ε΄τσι ω΄στε να καλυφθει΄ το 10 % των συµβα΄σεων του 5ου προγρα΄µµατος πλαισι΄ου. (2000/C 219 E/014) GRAPTH ERVTHSH E-1585/99 ypobolh·: Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Ζω΄νη προστασι΄ας του σκουµπριου΄ Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι 30. 000 το΄νοι σκουµπριου΄ αλιευ΄ονται εντο΄ς η΄ πε΄ριξ της νοτιοδυτικη΄ς ζω΄νης προστασι΄ας του σκουµπριου΄, µη΄πως θα θεωρου΄σε η Επιτροπη΄ ο΄τι, το΄σο για οικονοµικου΄ς λο΄γους ο΄σο και χα΄ριν της ασφα΄λειας των σκαφω΄ν, θα η΄ταν σκο΄πιµο να επιτρε΄ψει την αλι΄ευση του ψαριου΄ αυτου΄ πιο κοντα΄ στις ακτε΄ς, παρε΄χοντας επαρκη΄ ασφα΄λεια σε ο΄σους αλιευ΄ουν µε αρµι΄δι, στους οποι΄ους θα µπορου΄σε να αποδοθει΄ η δικη΄ τους ζω΄νη; Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι 50. 000 το΄νοι ιχθυδι΄ων το χρο΄νο αλιευ΄ονται στα ανοιχτα΄ των δυτικω΄ν ακτω΄ν της Ιρλανδι΄ας και ο΄τι σηµαντικε΄ς ποσο΄τητες αλιευ΄ονται επι΄σης απο΄ σκωτικα΄, νορβηγικα΄ και δανικα΄ σκα΄φη, προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να εξετα΄σει το ενδεχο΄µενο µιας περιορισµε΄νης αλι΄ευσης πιο κοντα΄ στις ακτε΄ς, προβαι΄νοντας σε ορισµε΄νες τροποποιη΄σεις ο΄σον αφορα΄ τη ζω΄νη προστασι΄ας, χωρι΄ς να αυξη΄σει τη σηµερινη΄ ποσο΄τητα, η΄τοι τους 30. 000 το΄νους;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1564/99 von Lucio Manisco (GUE/NGL) an die Kommission. Anordnungen von Rückforderungen durch die Kommission.

eurovoc_concepts:
claim
eligibility criteria
fund (EU)

text: C 203 E/8 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/008) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1564/99 von Lucio Manisco (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Anordnungen von R(cid:252)ckforderungen durch die Kommission (1. September 1999) Die Kommission fordert seit Jahren von den Empf(cid:228)ngern von Gemeinschaftsmitteln, die die festgelegten Normen f(cid:252)r die Verwendung erhaltener Mittel nicht eingehalten haben, eine R(cid:252)ckzahlung der Finanzmittel. Kann die Kommission mitteilen, wie viele Anordnungen von R(cid:252)ckforderungen bei insbesondere pro Projekt und f(cid:252)r wie viele Jahre seit Beginn des Beitreibungsverfahrens? ihr anh(cid:228)ngig sind, Antwort von Frau Schreyer im Namen der Kommission (8. November 1999) In der Haushaltsrechnung und Verm(cid:246)gens(cid:252)bersicht der Kommission werden die eingezogenen Forderun- gen im Verh(cid:228)ltnis zu den (cid:132)Sonstigen Forderungen(cid:147), d. h. , zu s(cid:228)mtlichen Forderungen (ohne Eigenmittel- forderungen), ausgewiesen. Ein Auszug aus der Haushaltsrechnung (Band I, Teil 1, Seiten 38 bis 43) geht dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt zu. Angesichts der (cid:228)u(cid:223)erst hohen Zahl der Forderungen k(cid:246)nnen diese Angaben lediglich einen globalen, nur nach Hauptt(cid:228)tigkeitsbereichen aufgeschl(cid:252)sselten Gesamt(cid:252)berblick vermitteln. Die (cid:132)Sonstigen Forderungen(cid:147) umfassen neben den allgemeinen Forderungen auch Forderungen aufgrund letzteren ist zu unterscheiden zwischen vorschriftswidriger Verwendung von Gemeinschaftsmitteln. Bei Forderungen im Zusammenhang mit Direktausgaben der Kommission (von der Kommission direkt verwaltete Mittel), die von ihren Dienststellen eingezogen werden, und Forderungen aufgrund anderen Ausgaben, deren Einziehung von den Mitgliedstaaten veranla(cid:223)t wird. Mit dem derzeitigen Sincom2-Reportingsystem lassen sich im (cid:252)brigen keine dynamischen Einzelfallanalysen der von der Kommission finanzierten Projekte und der jeweiligen Forderungen erstellen. Die Kommission hat jedoch die M(cid:246)glichkeit, die Entwicklung einer Forderung im Einzelfall zur(cid:252)ckzu- verfolgen und diese den jeweiligen Projekten zuzuordnen. Eine ausf(cid:252)hrliche Beantwortung der Anfrage des Herrn Abgeordneten w(cid:252)rde indessen einen Aufwand erfordern, der nicht nur in keinem vertretbaren Verh(cid:228)ltnis zum angestrebten Ergebnis st(cid:252)nde, sondern (cid:252)berdies den Rahmen einer Antwort auf eine schriftliche Anfrage sprengen w(cid:252)rde. (2000/C 203 E/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1584/99 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Industrielle Fischerei Ist die Kommission angesichts der j(cid:252)ngsten explosionsartigen Entwicklung der industriellen Fischerei in der Nordsee (cid:129) so erh(cid:246)hte beispielsweise D(cid:228)nemark seine Fischmehlproduktion von 16. 000 t im Jahr 1986 auf 320. 000 t im Jahr 1994 (cid:129) nicht der Auffassung, da(cid:223) die Quoten aus umweltpolitischen und (cid:246)kologischen Gr(cid:252)nden gesenkt werden sollten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (4. Oktober 1999) Die Kommission ist nicht der Auffassung, da(cid:223) sich die Industriefischerei zwischen den Jahren 1986 und 1994 explosionsartig entwickelt hat. Nach den vom Internationalen Rat f(cid:252)r Meeresforschung (ICES) (cid:252)bermittelten Zahlen blieb die Fischerei in diesem Zeitraum verh(cid:228)ltnism(cid:228)(cid:223)ig stabil und unterlag lediglich den nat(cid:252)rlichen Schwankungen in der Gr(cid:246)(cid:223)e der Zielbest(cid:228)nde


title: WRITTEN QUESTION No. 1390/99 by Klaus HÄNSCH Commission report on checks on the implementation of the social legislation relating to road transport

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to EU information
application of EU law
carrier
labour law
road transport
transport regulations

text: C 27 E/40 Official Journal of the European Communities EN 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/046) WRITTEN QUESTION E-1388/99 by Freddy Blak (PSE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Video surveillance of employees It has become increasingly common for employers to use video surveillance, not only to monitor customers but also their own employees. It has even got to the point that many employees are under surveillance outside the workplace. By hiring private detectives, employers keep their employees under surveillance both during and outside working hours. Does the Commission not take the view that such a practice constitutes an unacceptable infringement of employees rights which unnecessarily casts them in a suspicious light? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (15 September 1999) The Commission is aware of the use of technical devices such telephone-tapping and video surveillance in the workplace for the purpose of monitoring the conduct or work performance of employees. At Community level, there is no specific provision on the surveillance of employees in Directive 95/46/EC of the Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data (1). At international level, the 1996 International labour organization (ILO) code of practice on the protection of worker data (2) does not exclude the monitoring of workers but it clearly restricts it. Monitoring is subject to two conditions. First, it can only be conducted if the workers concerned are informed in advance of the employer(cid:146)s intentions. Secondly, employers cannot simply choose the method and means of monitoring that they consider to be most suitable for their aims, but they should take into consideration the consequences for the privacy of workers and give preference to the least intrusive means of surveillance. In the case of secret or continuous monitoring, the code has taken a very restrictive approach. Continuous monitoring is limited to cases in which surveillance is necessary in order to deal with specific problems related to health and safety or to the protection of property. Secret monitoring is only accepted as long as specific provisions of national law foresee it. The Commission is currently analysing, in the framework of the protection of privacy of employee data, Member States(cid:146) legislation on this matter. (1) OJ L 281, 23. 11. 1995. (2) Code of practice on the protection of worker(cid:146)s personal data, Doc MEWP/1996/5. (2000/C 27 E/047) WRITTEN QUESTION E-1390/99 by Klaus H(cid:228)nsch (PSE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Commission report on checks on the implementation of the social legislation relating to road transport In its report on checks on the implementation of legislation relating to road transport (COM(97) 698 final), the Commission notes that the level of checks and the incidence of penalties imposed for offences vary extremely widely between the Member States. Of over 1 million offences detected throughout the EU, Germany accounts for over 900 000. the social


title: QUESTION ECRITE no 1394/99 de Jannis SAKELLARIOU Paul van Buitenen

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
corruption
disciplinary proceedings
fraud against the EU
reassignment

text: 29. 1. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 27 E/43 RØponse donnØe par M. Van Miert au nom de la Commission (6 septembre 1999) Dans sa lettre du 22 juin 1999, l(cid:146)Honorable Parlementaire a attirØ l(cid:146)attention de la Commission sur une aide d(cid:146)(cid:201)tat que le Land de BaviŁre aurait accordØe (cid:224) Vion VvaG. Comme elle l(cid:146)indiquait dans sa lettre du 16 juillet 1999, la Commission a demandØ aux autoritØs allemandes des renseignements et des explications sur cette aide prØsumØe. Les autoritØs allemandes n(cid:146)ont pas encore rØpondu (cid:224) cette lettre. La Commission informera l(cid:146)Honorable Parlementaire des rØsultats de son enquŒte. (2000/C 27 E/050) QUESTION (cid:201)CRITE E-1394/99 posØe par Jannis Sakellariou (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Paul van Buitenen Selon un article paru dans la presse (S(cid:252)ddeutsche Zeitung, 7 juin 1999), M. Paul van Buitenen, fonctionnaire de l(cid:146)Union europØenne, qui a jouØ un r(cid:244)le dØcisif (cid:129) en prØsentant en dØcembre dernier un rapport (cid:224) la Commission (cid:129) dans la dØcouverte d(cid:146)affaires de corruption et de fraude, a ØtØ transfØrØ dans un service oø ses qualifications ne correspondent pas aux besoins («comptage des ampoules Ølectriques»). 1. M. van Buitenen a-t-il ØtØ effectivement transfØrØ au service des achats de matØriel? Depuis quand y travaille-t-il et quelles y sont, concrŁtement, ses attributions? Si ce transfert a eu lieu, la Commission a-t-elle voulu, par le biais d(cid:146)une telle mesure disciplinaire, 2. disqualifier M. van Buitenen? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (16 septembre 1999) Par dØcision de l(cid:146)AutoritØ investie du pouvoir de nomination (AIPN) du 9 avril 1999, M. van Buitenen 1. a ØtØ transfØrØ, dans l(cid:146)intØrŒt du service, (cid:224) un nouveau poste. Cette dØcision a pris effet le 16 avril 1999. Son nouveau poste correspond, (cid:224) l(cid:146)avis de la Commission, (cid:224) ses qualifications professionnelles. Ce poste requiert de solides expØriences pratiques dans le domaine comptable et, entre autres, des connaissances solides du rŁglement informatique, connaissances dont dispose M. van Buitenen. financier et de l(cid:146)utilisation de l(cid:146)outil (cid:192) ce poste, il est responsable d(cid:146)une nouvelle cellule comptable, centralisØe pour la Direction «Politique et gestion immobiliŁres; gestion des services». Cette cellule a des taches de comptabilitØ gØnØrale et analytique, y inclus la comptabilitØ hors-budget. Le budget annuel (cid:224) gØrer par la cellule s(cid:146)ØlŁve (cid:224) environ 210 millions €, auxquels s(cid:146)ajoutent environ 29 millions € pour les activitØs hors budget. La t(cid:226)che initiale de M. van Buitenen est de constituer cette nouvelle Øquipe composØe d(cid:146)une dizaine de personnes 2. La crØation de ce poste, dØcidØe l(cid:146)annØe passØe, et la publication de l(cid:146)avis de vacance en mars 1999, sont indØpendantes de la mutation de M. Van Buitenen (cid:224) ce poste. Sa mutation (cid:224) un poste Øquivalent ne peut Œtre considØrØe comme un acte de punition


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1451/99 di Herbert Bösch (PSE) alla Commissione. Finanziamento dei progetti a Ischia (Italia).

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Italy
freshwater
harbour installation
town and country planning
transport infrastructure

text: C 219 E/2 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 attesi entro la fine di questo anno. Oltre a ci(cid:242), sempre nell(cid:146)ambito del programma Phare, Ł stato stanziato piø di un milione di euro al fine di sostenere l(cid:146)autorit(cid:224) per la sicurezza nucleare in Slovenia, in particolare grazie al trasferimento di metodologie e procedure utilizzate dai regolatori della sicurezza nucleare comunitari. ¨ altres(cid:236) prevista assistenza tecnica all(cid:146)autorit(cid:224) per la sicurezza nucleare slovena al fine di rivedere i risultati della valutazione di rischio sismico della centrale di Krsko. (1) COM(98) 134 def. (2000/C 219 E/002) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1451/99 di Herbert B(cid:246)sch (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Finanziamento dei progetti a Ischia (Italia) L(cid:146)Unione europea dovrebbe finanziare tre progetti a Ischia: due progetti nel porto di Ischia e un progetto concernente la fonte termale, non ancora in esercizio, di Nitrodi, alla periferia di Ischia. Dato che i lavori di costruzione non sono ancora iniziati, desidererei porre le seguenti domande: 1. In quale forma sostiene l(cid:146)Unione europea tali progetti? 2. Qual Ł il piano di finanziamento globale e sulla base di quale criterio di ripartizione vengono forniti i fondi dall(cid:146)UE e dalla regione? 3. Quale termine Ł previsto per il completamento di tali progetti? Risposta complementare del sig. Barnier in nome della Commissione (21 dicembre 1999) Secondo le informazioni trasmesse dalle autorit(cid:224) italiane i progetti in questione sono cofinanziati dal Fondo europeo di sviluppo regionale nell(cid:146)ambito del programma operativo «Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1» dell(cid:146)attuale periodo di programmazione 1994-1999. L(cid:146)attuazione di detto programma Ł di competenza del dipartimento del Turismo, che fa capo alla presidenza del Consiglio dei ministri. Il contributo comunitario per ciascun progetto ammonta al 50 % del costo globale dei lavori; la data limite per l(cid:146)impegno delle risorse Ł stata fissata al 31 dicembre 1999 e il termine ultimo per i pagamenti al 31 dicembre 2001. Gli stanziamenti comunitari ammontano a 2,5 milioni di € (ovvero 4 882 milioni di lire) per i quattro progetti relativi al porto di Ischia e a 691 000 € (ovvero 1 337 milioni di lire) per la ristrutturazione della fonte termale di Nitrodi. La conclusione dei lavori dei progetti sopra citati Ł prevista per il mese di dicembre 2000. (2000/C 219 E/003) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1453/99 di Christa Kla(cid:223) (PPE-DE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Appalti di forniture della Commissione nel settore interno della logistica La Commissione si adopera per ridurre le spese relative all(cid:146)acquisto di materiale nel settore interno soprattutto mediante la scelta centralizzata di taluni grossi fornitori e la conclusione di contratti a lungo termine. ¨ la Commissione consapevole del fatto che in tal modo vengono escluse dalle aggiudicazioni le piccole e medie imprese e che nuove imprese hanno minori possibilit(cid:224) di essere prese in considerazione per appalti successivi?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1887/1999 af 1. september 1999 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 5. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1489/1999

eurovoc_concepts:
Norway
anti-dumping duty
countervailing charge
import
originating product
sea fish

text: 2. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 232/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1887/1999 af 1. september 1999 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 5. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1489/1999 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1785/81 af juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), 30. senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1148/ 98 (2), særlig artikel 17, stk. 5, andet afsnit, litra b), og og den forventede udvikling på markedet for sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet; (3) (4) efter gennemgang af tilbuddene bør de bestemmelser, der er nævnt i artikel 1, fastsættes for den 5. dellicita- tion; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — ud fra følgende betragtninger: (1) (2) I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1489/ 1999 af 7. juli 1999 om en løbende licitation med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker (3), foranstaltes dellici- tationer med henblik på eksport af dette sukker; i henhold til bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i forord- ning (EF) nr. 1489/1999, fastsættes der i påkommende tilfælde for den pågældende dellicitation et maksimalt restitutionsbeløb især under hensyntagen til situationen UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For den 5. dellicitation for hvidt sukker, ifølge forordning (EF) nr. 1489/1999, fastsættes maksimumseksportrestitutionen til 52,477 EUR/100 kg. Denne forordning træder i kraft den 2. september 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. september 1999. På Kommissionens vegne Neil KINNOCK Medlem af Kommissionen (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 38. (3) EFT L 172 af 8. 7. 1999, s. 27


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1380/99 von Johannes SWOBODA Einkommensteuererhebung in einem Mitgliedstaat der Union aufgrund von Immobilieneigentum

eurovoc_concepts:
Austria
Spain
double taxation
infringement of EU law
property tax
tax harmonisation

text: C 27 E/34 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/037) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1380/99 von Johannes Swoboda (PSE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Einkommensteuererhebung in einem Mitgliedstaat der Union aufgrund von Immobilieneigentum Auf Anfrage eines (cid:246)sterreichischen Staatsb(cid:252)rgers, der in Spanien ein Haus besitzt, m(cid:246)chte ich folgendes von der Kommission wissen: 1. Ist der (cid:214)sterreicher somit in Spanien einkommensteuerpflichtig (cid:129) unabh(cid:228)ngig von der Tatsache, ob er dieses Haus vermietet oder nicht? 2. W(cid:228)re er nur dann einkommensteuerpflichtig, wenn er das Haus an Dritte vermietet? 3. Verst(cid:246)(cid:223)t diese Regelung gegen EU-Bestimmungen (z. B. Vermeidung der Doppelbesteuerung)? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (15. September 1999) Nach spanischem Recht haben Gebietsans(cid:228)ssige wie Gebietfsfremde, die in Spanien eine Immobilie besitzen, auch wenn diese von dem Eigent(cid:252)mer selbst bewohnt und nicht vermietet wird, 2 % des bereinigten Einheitswertes in ihr einkommensteuerpflichtiges Einkommen einzubeziehen. Bei Gebiets- fremden wird der Einkommensteuersatz pauschal auf 25 % festgesetzt. Bei Gebietsans(cid:228)ssigen entspricht der Steuersatz dem Grenzsteuersatz f(cid:252)r steuerpflichtiges Einkommen (bis zu 56 %). Nach dem von (cid:214)sterreich und Spanien am 20. Dezember 1966 geschlossenen Abkommen zur Vermei- dung der Doppelbesteuerung, das durch das Protokoll vom 24. Februar 1995 insbesondere Artikel 6 und 24 Absatz 1 Buchstabe a) ge(cid:228)ndert wurde, ist Einkommen aus unbeweglichem Verm(cid:246)gen nur in dem Land steuerpflichtig, in dem sich das Verm(cid:246)gen befindet, im vorliegenden Fall also in Spanien. Das Einkommen des betreffenden Steuerzahlers wird also nicht doppelt besteuert. Nach Auffassung der Kommission stellt diese Bestimmung, die in keiner Weise diskriminierend ist, keinen Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht dar. (2000/C 27 E/038) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1381/99 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Deregulierung der (cid:246)ffentlichen Verkehrsdienstleistungen Kann die Kommission Angaben dar(cid:252)ber machen, inwieweit die Deregulierung der (cid:246)ffentlichen Verkehrs- dienstleistungen bislang in jedem einzelnen EU-Mitgliedstaat erfolgt ist? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (7. September 1999) in dem unterschieden wird zwischen (a) Die Kommission finanzierte den Forschungsbericht (cid:132)Isotope(cid:147), Liberalisierung mit freiem Marktzugang (Wettbewerb (cid:132)on the ground(cid:147)), (b) begrenztem Wettbewerb, in denen Betreibern ausschlie(cid:223)liche Rechte f(cid:252)r bestimmte Routen oder Gebiete zugesprochen werden, sie aber in regelm(cid:228)(cid:223)igen Abst(cid:228)nden von einigen Jahren an wettbewerbsorientierten Ausschreibungen teilnehmen m(cid:252)ssen (Wettbewerb (cid:132)for the ground(cid:147)) und (c) dem klassischen Modell des Betreibers mit ausschlie(cid:223)lichen, zeitlich unbegrenzten Rechten, der sich nicht dem Wettbewerb stellen mu(cid:223)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-1523/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Elintarvikkeiden dioksiinipitoisuuden mittaus.

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/31 suuriin yrityksiin. Hankkeella uskottiin my(cid:246)s olevan my(cid:246)nteinen kerrannaisvaikutus alueen turismille ja siit(cid:228) riippuvaisille aloille. EIP:n tehdess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) Italian viranomaiset olivat jo antaneet hankkeelle kaavoi- tusluvan. Se ei kuulunut direktiivin 85/337 soveltamisalaan eik(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n direktiivi(cid:228) 97/11 voinut soveltaa. Italian viranomaiset tarkastelivat kuitenkin hankkeen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksia. Ottaen huomioon hankkeen luonteen ja direktiivin 97/11 liitteess(cid:228) III olleet valintaperusteet he tulivat siihen tulokseen, ett(cid:228) hanke ei vaadi t(cid:228)ydellist(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointimenettely(cid:228). (1) EYVL L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 170 E/031) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1523/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Elintarvikkeiden dioksiinipitoisuuden mittaus Saksan elintarviketeollisuus tiedotti kes(cid:228)kuussa 1999 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kirjeess(cid:228), ett(cid:228) Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei lopputuotteissa ole dioksiinia. Lausunto perustuu kuitenkin pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n seitsem(cid:228)(cid:228) PCB:t(cid:228) koskeviin ennakkolaskelmiin. T(cid:228)t(cid:228) ennustemenetelm(cid:228)(cid:228) voidaan kenties soveltaa j(cid:228)te- ja voitelu(cid:246)ljyi- hin, mutta ei suinkaan elintarvikkeisiin. Onko komissiolle tiedotettu Belgian viranomaisten k(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) arveluttavista ennakkolaskelmamene- 1. telmist(cid:228)? Onko komissio samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) PCB:n muodostama uhka on niin suuri, ett(cid:228) mielivaltaisia 2. ennakkolaskelmia ei voida k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)? Onko komissio samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) valittu sietoarvo 1(cid:129)4 pg/kg on t(cid:228)ysin j(cid:228)rjet(cid:246)n ja mielivaltai- 3. nen eik(cid:228) se sulje pois terveysriskien mahdollisuutta? 4. Milloin komissio m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) elintarvikkeiden sallitut dioksiiniraja-arvot lopettaakseen nykyisen skan- daalimaisen ja vastuuttoman tilanteen, jossa raja-arvoja ei lasketa ja joka perustuu elintarviketeollisuuden itses(cid:228)(cid:228)ntelyyn? Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) Yhdysvaltain ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluvirasto on teett(cid:228)nyt 5. jonka mukaan useammat PCB:t (kuin edell(cid:228) mainitut seitsem(cid:228)n PCB:t(cid:228)) luokitellaan toksisiksi aineiksi? Onko komissio tutustunut t(cid:228)h(cid:228)n tutkimukseen? Millaisia johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) komissio tekee siit(cid:228)? tutkimuksen, David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1999) Elintarvikkeiden saastuminen, josta Belgia ilmoitti 27. toukokuuta 1999 komissiolle ja muille j(cid:228)senvalti- oille, johtui tavallista korkeammasta dioksiinipitoisuudesta kierr(cid:228)tetyiss(cid:228) rasvoissa, joita k(cid:228)ytettiin erehdyk- sess(cid:228) siipikarjan, sikojen ja nautael(cid:228)inten ruokinnassa. Komissio on tutkinut kyseisest(cid:228) tapauksesta tehdyt eri selvitykset. Tutkimukset osoittavat, ett(cid:228) saastuminen k(cid:228)y ilmi rasvoissa esiintyvist(cid:228) seitsem(cid:228)st(cid:228) polyklooratusta bifenyyliyhdisteest(cid:228) (PCB), 28, 52, 101, 118, 138, 153 ja 180. T(cid:228)m(cid:228) menetelm(cid:228) ei sovi erilaisissa olosuhteissa tapahtuneen saastumisen toteamiseen; n(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa dioksiinikontaminaation toteamiseen on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) muita PCB:it(cid:228) tai kokonaan muita liity PCB:n esiintyminen. Kussakin dioksiinin aiheuttamassa ilmaisimia, saastumistapauksessa pyrit(cid:228)(cid:228)n siis l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kaikkein luotettavimmat ilmaisimet, jotka eiv(cid:228)t aina ole kaikkein myrkyllisimpi(cid:228). jos dioksiinikontaminaatioon ei Elintarvikkeiden dioksiinipitoisuustutkimusten vaatiman ajan, kustannusten ja teknisen v(cid:228)lineist(cid:246)n vuoksi vain harvat laboratoriot kykenev(cid:228)t tekem(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaisia analyysej(cid:228). Pitk(cid:228)aikaisissa tutkimuksissa onkin aina parempi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) analyyseiss(cid:228) PCB:it(cid:228), jotka ovat luotettavia ilmaisimia mutta joiden avulla tehdyt analyysit ovat edullisempia ja v(cid:228)hemm(cid:228)n aikaa vievi(cid:228). N(cid:228)in voidaan kuitenkin tunnistaa saastuneet tuotteet, ja analyysit voivat joissain tapauksissa johtaa dioksiinien tutkimiseen. C 170 E/32 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 dioksiinipitoisuuksien on Elintarvikkeiden k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt kes(cid:228)kuussa 1998 perusteellisen selvityksen elintarvikkeiden saastuneisuudesta useissa j(cid:228)senval- tioissa. Selvitys kuuluu j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen tieteelliseen yhteisty(cid:246)ohjelmaan (SCOOP). Tutkimuksen alustavat tulokset, joiden on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olla saatavilla l(cid:228)hiaikoina, sek(cid:228) yhteisess(cid:228) tutkimuskeskuksessa ja vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitoksessa teht(cid:228)v(cid:228) ty(cid:246) auttavat arvioimaan riskit paremmin ja muodostavat perustan jatkoharkinnalle. m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misen raja-arvojen komissio osalta Siihen saakka kunnes komissio saa riitt(cid:228)v(cid:228)t tiedot pysty(cid:228)kseen ilmaisemaan kantansa elintarvikkeissa sallituista dioksiinin raja-arvoista, se noudattaa Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246)n (WHO) tieteellist(cid:228) arviota, jossa on suositeltu dioksiineille 1(cid:129)4 pikogramman sallittua p(cid:228)iv(cid:228)annosta painokiloa kohti. Asettamalla t(cid:228)m(cid:228)n arvon WHO halusi varmistaa ihmisten terveyden parhaalla mahdollisella tavalla mutta tunnustaa samalla, ett(cid:228) kaikissa teollistuneissa maissa esiintyy tietty dioksiinien pohjataso. N(cid:228)iss(cid:228) maissa ja erityisesti j(cid:228)senvaltioissa toteutetulla valvonnalla pyrittiin vuoteen 1999 saakka l(cid:228)hinn(cid:228) est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n saastuneiden maitotuotteiden p(cid:228)(cid:228)sy markkinoille. Komissio aikoo ehdottaa j(cid:228)senvaltioille, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tutkisivat dioksiini- ja PCB-pitoisuudet kaikessa lihassa, kalassa ja niist(cid:228) valmistetuissa tuotteissa vuodesta 2000 l(cid:228)htien. (2000/C 170 E/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1534/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jan Mulder (ELDR) neuvostolle (8. syyskuuta 1999) Aihe: Uuselintarvikkeita ja elintarvikkeiden uusia ainesosia koskevan asetuksen soveltaminen Neuvosto on varmasti tietoinen, ett(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille on hiljattain tuotu Benecol-merkkisi(cid:228) tuotteita (kuten margariinia, kevytmargariinia ja juustoa), joihin on lis(cid:228)tty kasvistanoleja kolesterolipitoisuuden alentamiseksi. N(cid:228)iden uusien tuotteiden valmistaja viittaa siihen, ett(cid:228) margariinituot- teelle, johon oli my(cid:246)s lis(cid:228)tty kasvistanoleja, oli Suomessa ennalta annettu lupa saattaa tuote markkinoille, mink(cid:228) vuoksi asetusta 258/97 (1) uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista ei voida soveltaa. 1. Katsooko neuvosto, ett(cid:228) arvioidessaan jo aikaisemmin markkinoille tuotua ja asetuksen 258/97 soveltamisalaan kuuluvaa tuotetta, komission on oltava tietoinen asianomaisessa j(cid:228)senvaltiossa annetun luvan sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) ja soveltamisalasta? Onko sill(cid:228), koskeeko lupa tuotetta vai ainesosaa, t(cid:228)ll(cid:246)in merkityst(cid:228)? 2. Voisiko neuvosto selvitt(cid:228)(cid:228), oliko komissiolla k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n mainittu lupa, kun se arvioi, kuuluuko alkuper(cid:228)inen Benecol-margariinituote tai kolesterolia alentava ainesosa asetuksen 258/97 soveltamisalaan? Mit(cid:228) itse tuotteen ja sen ainesosien eroa koskevia tietoja lupaan sis(cid:228)ltyy? 3. Millaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lliset perusteet tietyn tuotteen markkinoinnilla on, jotta siihen ei sovelleta asetusta 258/97, koska tuotetta tai ainesosaa on k(cid:228)ytetty yhteis(cid:246)n markkinoilla ihmisen ravinnoksi (cid:148)huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin(cid:148)? 4. Mitk(cid:228) laadulliset perusteet tuotteen tulee t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), jotta siihen ei aikaisemman markkinoinnin perus- teella sovelleta asetusta 258/97? Onko tuotteen koostumuksen oltava sama, kuin sen, jota on markkinoitu (cid:148)huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin(cid:148), vai voidaanko koostumusta muuttaa? Jos voidaan, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin? Voidaanko alkuper(cid:228)isess(cid:228) tuotteessa ollutta ainesosaa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s muissa tuotteissa ilman, ett(cid:228) asetusta 258/97 sovelletaan? Mill(cid:228) perusteilla n(cid:228)ihin kysymyksiin tulee vastata? Katsooko neuvosto, ett(cid:228) komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on tutkia, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Yhdistyneen kuningaskunnan 5. markkinoille tuodut margariini-, kevytmargariini- ja juustotuotteet poikkeavat alkuper(cid:228)isest(cid:228) margariini- tuotteesta? Jos neuvosto ei katso t(cid:228)m(cid:228)n olevan komission teht(cid:228)v(cid:228), miss(cid:228) mittakaavassa komissiolla on silloin velvollisuus tutkia asiaa? 6. Onko komissio pyyt(cid:228)nyt virallisesti tai ep(cid:228)virallisesti lausuntoa siit(cid:228), j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)tk(cid:246) uudet Benecol-tuotteet yh(cid:228) asetuksen 258/97 soveltamisalan ulkopuolelle? Jos se on saanut lausunnon, millainen se oli ja mihin se perustui? (1) EYVL L 43, 14. 2. 1997, s. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1381/99 dell'on. Mark WATTS Deregolamentazione dei trasporti pubblici

eurovoc_concepts:
EU Member State
deregulation
means of public conveyance

text: C 27 E/34 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/037) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1380/99 di Johannes Swoboda (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Applicazione dell(cid:146)imposta sui redditi in uno Stato membro dell(cid:146)Unione in relazione al possesso di un bene Su richiesta di un cittadino austriaco che possiede un(cid:146)abitazione in Spagna, Commissione i seguenti quesiti: l(cid:146)interrogante rivolge alla 1. il cittadino austriaco in questione Ł soggetto all(cid:146)imposta sui redditi in Spagna indipendentemente dal fatto che affitti o meno tale abitazione? 2. Non dovrebbe essere soggetto a tale imposta solo qualora dia in locazione a terzi l(cid:146)abitazione stessa? 3. L(cid:146)applicazione di una siffatta disciplina non costituisce una violazione di norme dell(cid:146)UE (ad esempio di quelle contro la doppia imposizione)? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (15 settembre 1999) La normativa spagnola prevede che i residenti e i non residenti che possiedono una propriet(cid:224) in Spagna, anche se occupata dal proprietario e non data in locazione, devono includere nel loro reddito, soggetto all(cid:146)imposta sul reddito delle persone fisiche, il 2 % del suo valore imponibile attualizzato. Nel caso dei non residenti l(cid:146)imposta sul reddito Ł fissata ad un tasso forfetario del 25 %. Per i residenti l(cid:146)aliquota dell(cid:146)imposta corrisponde all(cid:146)aliquota marginale dell(cid:146)imposta sul reddito delle persone fisiche applicata al reddito imponibile (fino al 56 %). In base alla convenzione del 20 dicembre 1996 conclusa tra Austria e Spagna al fine di evitare la doppia imposizione, modificata dal Protocollo del 24 febbraio 1995, in particolare dagli articoli 6 e 24, paragrafo 1, lettera a), il reddito proveniente da beni immobili Ł imponibile soltanto nel paese in cui Ł situata la propriet(cid:224), cioŁ, nella fattispecie, in Spagna. Pertanto, il contribuente non potr(cid:224) essere soggetto ad una doppia imposizione per tale reddito. La Commissione non ritiene che queste norme, che non sembrano contenere disposizioni discriminatorie, possano costituire una violazione della normativa comunitaria. (2000/C 27 E/038) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1381/99 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Deregolamentazione dei trasporti pubblici Pu(cid:242) la Commissione indicare fino a che punto vi Ł stata fino ad oggi una deregolamentazione dei servizi di trasporto pubblico in ciascuno Stato membro dell(cid:146)Unione? Risposta data dal sig. Kinnock in nome della Commissione (7 settembre 1999) La Commissione ha sponsorizzato il rapporto di ricerca «Isotope» che distingue tra: a) deregolamentazione con libero accesso al mercato (concorrenza «sul terreno»); b) concorrenza limitata dove gli operatori detengono diritti esclusivi per particolari itinerari o zone ma devono partecipare ogni vari anni a bandi di gara (concorrenza «per il terreno»); c) il modello classico dove un operatore usufruisce di un diritto esclusivo a durata indeterminata, senza concorrenza


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1486/99 af Luckas VANDER TAELEN International arkitektkonkurrence i det europæiske kvarter i Bruxelles

eurovoc_concepts:
Belgium
architecture
infringement of EU law
works contract