title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1376/99 af Ole KRARUP EU midler til EFS (Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation)

eurovoc_concepts:
EU financing
European Trade Union Confederation

text: C 27 E/30 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 Det er vigtigt, at det (cid:230)rede medlem erindres om, at Kommissionen i łjeblikket undersłger, om det er hensigtsm(cid:230)ssigt at forel(cid:230)gge R(cid:229)det et forslag vedrłrende F(cid:230)llesskabets tiltr(cid:230)delse til UNECE-regulativ nr. 108 og 109, og at R(cid:229)det, hvis det findes hensigtsm(cid:230)ssigt, kunne vedtage et s(cid:229)dant forslag, efter at Parlamentet har afgivet en positiv udtalelse. (1) EFT L 346 af 17. 12. 1997. (2000/C 27 E/033) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1376/99 af Ole Krarup (EDD) til Kommissionen (1. september 1999) Om: EU midler til EFS (Den Europ(cid:230)iske Faglige Samarbejdsorganisation) Der łnskes en redegłrelse for, hvor store tilskudsbelłb EFS (Den Europ(cid:230)iske Faglige Samarbejdsorganisa- tion) modtager fra EU? Jeg vil derfor bede Europa-Kommissionen om at fremskaffe oplysningerne ved at gennemfłre en undersłgelse i egne direktorater. Hvor meget betaler EU til EFS som organisation, og hvor mange penge modtager de tilknyttede medlemsorganisationer? Undersłgelsen bedes omfatte tilskudsbelłb af enhver art, herunder udgifter til medlemmer og andre tilknyttedes rejsevirksomhed, opholdsudgifter etc. EFS har ikke łnsket at oplyse, hvilke belłb organisationen og dens medlemmer f(cid:229)r fra EU. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (4. oktober 1999) Den Europ(cid:230)iske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og de europ(cid:230)iske sektorfagforbund modtager ikke tilskud til deres lłbende udgifter fra Kommissionen. Fagorganisationerne kan dog i forbindelse med indkaldelse af forslag frems(cid:230)tte anmodning om finansiel stłtte til gennemfłrelse af aktioner med et europ(cid:230)isk sigte inden for omr(cid:229)det industrielle relationer og den sociale dialog. Kommissionen kan s(cid:229) give finansiel stłtte til s(cid:229)danne aktioner, hvis de er m(cid:229)lrettede, tidsbegr(cid:230)nsede og s(cid:229) ressourcekr(cid:230)vende, at det overstiger, hvad den ansłgende organisation kan klare. I den forbindelse har CES kunnet f(cid:229) tilskud til finansiering af fagforeningers oplysnings- og uddannelses- virksomhed vedrłrende europ(cid:230)iske spłrgsm(cid:229)l fra budgetpost B3-4002 eller til aktioner i f(cid:230)llesskab med en anden arbejdsmarkedspart under budgetpost B3-4000, I forbindelse med disse f(cid:230)lles aktioner st(cid:229)r CES undertiden efter aftale med og efter anmodning fra arbejdsgiversiden for styringen af finansieringen. fremme af den sociale dialog i Europa. (2000/C 27 E/034) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1377/99 af Werner Langen (PPE-DE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Lov om skorstensfejerfaget i Forbundsrepublikken Tyskland I Forbundsrepublikken Tyskland findes der en lov om skorstensfejerfaget af 15. september 1969. V(cid:230)sentlige kendetegn ved denne lov er, at der ved aflłnningen af den ved lov fastsatte tilkaldelse af distriktsskorstensfejermesteren er tale om offentligretlige afgifter, og at loven bevirker en aftaletvang mellem distriktsskorstensfejermesteren, som fra staten f(cid:229)r anvist et fejedistrikt og husejeren, hvis hus befinder sig i fejedistriktet. Aflłnningerne p(cid:229)l(cid:230)gges de enkelte delstater


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1887/1999 av den 1 september 1999 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den femte delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1489/1999

eurovoc_concepts:
Norway
anti-dumping duty
countervailing charge
import
originating product
sea fish

formats: pdf print

text: 2. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 232/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1887/1999 av den 1 september 1999 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den femte delan- budsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förord- ning (EG) nr 1489/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av mark- naden för socker (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1148/98 (2), särskilt artikel 17. 5 b andra stycket i denna, och utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker. 3. 4. Efter en granskning av de anbud som har lämnats in till följd av den femte delanbudsinfordran bör de bestäm- melser som anges i artikel 1 fastställas. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 1. 2. I kommissionens förordning (EG) nr 1489/1999 av den 7 juli 1999 om en stående anbudsinfordran för att för fastställa vitsocker (3), skall utfärdas för export av detta socker. importavgifter och/eller att delanbudsinfordringar exportbidrag krävs I enlighet med artikel 9. 1 i förordning (EG) nr 1489/ 1999 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med till situationen och den förutsebara hänsyn särskilt Artikel 1 Med avseende på den femte delanbudsinfordran för vitsocker som utfärdas i enlighet med förordning (EG) nr 1489/1999 skall det maximala beloppet för exportbidrag fastställas till 52,477 EUR/100 kg. Denna förordning träder i kraft den 2 september 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 1 september 1999. På kommissionens vägnar Neil KINNOCK Ledamot av kommissionen (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 172, 8. 7. 1999, s. 27


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1577/99 του Carles-Alfred GASOLIBA I BOEHM Σύστημα κατανομής των εισιτηρίων για τον τελικό του Κυπέλλου Ευρώπης που διεξήχθη στη Βαρκελώνη στις 26 Μα ου 1999

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1511/99 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen. Opførelse af en losseplads i Komotini kommune.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Greece
Structural Funds
waste management

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/5 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (8. november 1999) Forordning (EF) 258/97 vedrłrer markedsfłring i EF af ny levnedsmidler eller nye levnedsmidddelingre- dienser. Ifłlge de oplysninger, der er fremkommet under drłftelserne med medlemsstaterne, indeholder ingen af de produkter, der i łjeblikket markedsfłres under varebetegnelsen »Benecol«, en ny levnedsmiddelingrediens, da de p(cid:229)g(cid:230)ldende produkter har v(cid:230)ret anvendt i n(cid:230)vnev(cid:230)rdigt omfang allerede inden ikrafttr(cid:230)delsen af forordning (EF) 258/97. Forordningen finder s(cid:229)ledes ikke anvendelse. (2000/C 203 E/005) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1511/99 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Opfłrelse af en losseplads i Komotini kommune (1. september 1999) Amtsr(cid:229)det i Rodopi har besluttet at overdrage et skovomr(cid:229)de i regionen Gratini-Stilario-Siderado til Komotini kommune med henblik p(cid:229) opfłrelse af en losseplads. Utallige beboere i omr(cid:229)det har protesteret og henvist til, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de ligger i umiddelbar n(cid:230)rhed af de lokale landbrugeres tobaks- marker og det vandreservoir, man har planer om at anl(cid:230)gge i omr(cid:229)det. Sidstn(cid:230)vnte vil forh(cid:229)bentlig fłre til et betydeligt opsving inden for landbruget, dambruget osv. , hvilket sikkert ikke vil kunne realiseres, hvis lossepladsen opfłres. Lossepladsprojektet finansieres for łvrigt med f(cid:230)llesskabsbevillinger, og de utilfredse beboere har f(cid:229)et meddelelse om, at projektet błr gennemfłres hurtigt, hvis disse bevillinger ikke skal g(cid:229) tabt. Kan Kommissionen oplyse: (cid:129) Om den har kendskab til ovenn(cid:230)vnte, og finansieres det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt rent faktisk med f(cid:230)llesskabsbevillinger? (cid:129) Hvorledes vurderer den misforholdet mellem dette projekt og den nuv(cid:230)rende og kommende udvikling af omr(cid:229)det, som ogs(cid:229) kan f(cid:229) gavn af andre af Kommissionens allerede finansierede projekter? (cid:129) Ville Kommissionen med en konkret foranstaltning bidrage til, at der findes frem til en realistisk lłsning p(cid:229) det eksisterende affaldsproblem i omr(cid:229)det, herunder ogs(cid:229) genanvendelsesmetoder, hvilket er Øn af EU(cid:146)s politiske prioriteter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (19. oktober 1999) Der findes ingen specifikke f(cid:230)llesskabsbestemmelser om placeringen af en losseplads, eller mere generelt udtrykt af et anl(cid:230)g til behandling eller deponering af affald. I R(cid:229)dets for nylig vedtagne direktiv 1999/31/ EF (1) om deponering af affald er der taget hłjde for, at en r(cid:230)kke forskellige aspekter skal tages med i betragtning, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r et deponis beliggenhed (bilag I). Men disse bestemmelser omfatter ikke nogen minimal afstand til beboede omr(cid:229)der eller andre lignende krav. Hvor der kan v(cid:230)re tale om, at deponiet kommer til at rumme farligt affald, skal der foretages en vurdering af projektets virkninger for miljłet (VVM), inden der gives igangs(cid:230)tningstilladelse hertil (R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F (2), bilag I, nr. 9). I andre tilf(cid:230)lde kan medlemsstaterne selv tr(cid:230)ffe afgłrelse om, hvorvidt der skal foretages en undersłgelse eller ej. Placeringen af deponier błr ske i overensstemmelse med de affaldsforvaltningsplaner, medlemsstaterne er forpligtet til at lade udarbejde i medfłr af artikel 7 i R(cid:229)dets direktiv 75/442/E(cid:216)F om affald (3). Dog er Kommissionen indtil nu aldrig blevet underrettet om, at der er blevet udarbejdet nogen affaldsforvaltnings- plan for departmentet Rhodope. C 203 E/6 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt, hvortil de indledende anl(cid:230)gsarbejder allerede skal v(cid:230)re i gang, er i dag ikke omfattet af nogen form for samfinansiering over Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU). En r(cid:230)kke forundersłgelser i forbindelse med det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt er dog blevet samfinansieret som led i det operationelle miljłprogram for Gr(cid:230)kenland for tidsrummet 1994-99. Da der er tale om Samhłrighedsfonden, har det p(cid:229)g(cid:230)ldende lands myndigheder indgivet en officiel anmodning om medfinansiering heraf, og Kommissionen er for łjeblikket i gang med at gennemg(cid:229) denne. (1) (2) (3) EFT L 182 af 16. 7. 1999. EFT L 175 af 5. 7. 1985. EFT L 194 af 25. 7. 1975. (2000/C 203 E/006) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1517/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Anvendelse af stłtte til de jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der i regionen Marche og kommunen Fabriano Med beslutning nr. 988 af 26. april truffet i regionalr(cid:229)det under henvisning til lov nr. 61/98, artikel 7, har regionen Marche afsat en del af midlerne til det sociale boligbyggeri og genopbygning af de jord- sk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der (bl. a. Campodonico, Belvedere, Cupo og Vallina) til opfłrelse af pr(cid:230)fabrikerede bygninger, der skal bruges i stedet for de containere, som mange af de hjemlłse familier hidtil har boet i. Det skal bem(cid:230)rkes, at opfłrelsen af disse bygninger ikke łnskes af mange af de mennesker, der bor i containerne, fordi det vil betyde et spild af penge, der er afsat til genopbygning af de huse, der blev łdelagt eller beskadiget af jordsk(cid:230)lvet, og dette vil betyde en forsinkelse af disse borgeres tilbagevenden til et normalt liv. I łvrigt vil ogs(cid:229) de, der har accepteret disse pr(cid:230)fabrikerede bygninger, under alle omst(cid:230)ndig- heder foretr(cid:230)kke at f(cid:229) stłtte til at p(cid:229)begynde den faktiske genopbygning. I łvrigt er anvendelsen af disse midler til socialt boligbyggeri bestemt ikke en lłsning for indbyggerne i de jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der, som helst vil vende tilbage til deres egne huse s(cid:229) snart som muligt. 1. Mener Kommissionen ikke, at den italienske stats vigtigste opgave błr v(cid:230)re at s(cid:230)tte borgerne i de jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der i stand til at genopfłre deres egne huse i stedet for at spilde midlerne p(cid:229) pr(cid:230)fabrikerede bygninger, som under alle omst(cid:230)ndigheder senere skal rives ned? 2. Mener den ikke, den błr henvende sig til de kompetente myndigheder for at f(cid:229) yderligere oplysninger om anvendelsen bl. a. af den europ(cid:230)iske stłtte til disse omr(cid:229)der gennem specifikke nationale bestemmelser? 3. Kan den udtale sig generelt om spłrgsm(cid:229)let? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (29. oktober 1999) Ved Kommissionens beslutning af 4. august 1998 om (cid:230)ndring af beslutningen om godkendelse af det samlede programmeringsdokument (SPD) for EF(cid:146) s strukturinterventioner i regionen Marche under m(cid:229)l 5 b indsatte de nationale myndigheder og Kommissionen fire nye foranstaltninger i det p(cid:229)g(cid:230)ldende SPD for at bidrage til genopbygningen af de omr(cid:229)der, som blev ramt af jordsk(cid:230)lvet i 1997. Den foranstaltning, som medfinansieres af Den Europ(cid:230)iske Socialfond, tager sigte p(cid:229) at bevare, beskytte og udnytte de menneskelige ressourcer og det erhvervsm(cid:230)ssige potentiale i hele det jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)de


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1543/99 do Deputado Camilo NOGUEIRA ROMÁN Den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och bindande av mjölkkvoterna till jordområden

eurovoc_concepts:
agricultural quota
common agricultural policy
common organisation of markets
eligibility criteria
milk product
sustainable agriculture


title: Regolamento (CE) n. 1892/1999 della Commissione, del 1° settembre 1999, che fissa i dazi all'importazione nel settore del riso

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: L 232/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 2. 9. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1892/1999 DELLA COMMISSIONE del 1o settembre 1999 che fissa i dazi all'importazione nel settore del riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (2), relativo all'organizzazione visto il regolamento (CE) n. 1503/96 della Commissione, del 29 luglio 1996, recante modalità di applicazione del regola- mento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, per quanto riguarda i dazi all'importazione nel settore del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2831/98 (4), in particolare l'arti- colo 4, paragrafo 1, (1) (2) considerando che l'articolo 11 del regolamento (CE) n. 3072/95 prevede l'applicazione, all'importazione dei prodotti di cui all'articolo 1 dello stesso regolamento, delle aliquote dei dazi della tariffa doganale comune; che tuttavia, per i prodotti di cui al paragrafo 2 di detto articolo, il dazio all'importazione è pari al prezzo d'in- tervento applicabile a tali prodotti all'atto dell'importa- zione, maggiorato di una determinata percentuale a seconda che si tratti di riso semigreggio o di riso lavo- rato, previa deduzione del prezzo all'importazione, purché tale dazio non superi l'aliquota dei dazi della tariffa doganale comune; considerando che, in virtù dell'articolo 12, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 3072/95, i prezzi all'importa- zione cif sono calcolati in base ai prezzi rappresentativi per il prodotto in questione sul mercato mondiale o sul mercato comunitario d'importazione del prodotto; (3) (4) (5) (6) considerando che il regolamento (CE) n. 1503/96 ha fissato le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 3072/95 per quanto riguarda i dazi all'importazione nel settore del riso; considerando che i dazi all'importazione si applicano fino al momento in cui entra in vigore una nuova fissazione; che essi restano altresì in vigore in mancanza di quotazioni disponibili dalla fonte di riferimento di cui all'articolo 5 del regolamento (CE) n. 1503/96 nel corso la fissazione periodica; delle due settimane precedenti considerando che, per permettere il normale funziona- mento del regime dei dazi all'importazione, è opportuno prendere in considerazione, al fine del i tassi di mercato rilevati nel corso di un periodo di riferimento; loro calcolo, considerando che l'applicazione del regolamento (CE) n. 1503/96 richiede la fissazione dei dazi all'importazione conformemente agli allegati del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I dazi all'importazione nel settore del riso, di cui all'articolo 11, paragrafi 1 e 2, del regolamento (CE) n. 3072/95, sono fissati nell'allegato I del presente regolamento in base ai dati indicati nell'allegato II. Il presente regolamento entra in vigore il 2 settembre 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 1o settembre 1999. Per la Commissione Neil KINNOCK Membro della Commissione (1) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (2) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (3) GU L 189 del 30. 7. 1996, pag. 71. (4) GU L 351 del 29. 12. 1998, pag. 25. 2. 9. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 232/17 ALLEGATO I Dazi applicabili all'importazione di riso e di rotture di riso (in EUR/t) Codice NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Paesi terzi (esclusi ACP e Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 168,39 168,39 168,39 211,47 168,39 168,39 168,39 211,47 372,05 372,05 372,05 (7) 372,05 372,05 372,05 (7) 372,05 372,05 372,05 (7) 372,05 372,05 372,05 (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 54,60 54,60 54,60 69,67 54,60 54,60 54,60 69,67 117,82 117,82 117,82 146,86 117,82 117,82 117,82 146,86 117,82 117,82 117,82 146,86 117,82 117,82 117,82 146,86 45,38 Dazio all'importazione (5) Bangladesh (4) Basmati India e Pakistan (6) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 79,86 79,86 79,86 101,39 79,86 79,86 79,86 101,39 171,12 171,12 171,12 212,59 171,12 171,12 171,12 212,59 171,12 171,12 171,12 212,59 171,12 171,12 171,12 212,59 (7) Egitto (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 126,29 126,29 126,29 158,60 126,29 126,29 126,29 158,60 279,04 279,04 279,04 341,25 279,04 279,04 279,04 341,25 279,04 279,04 279,04 341,25 279,04 279,04 279,04 341,25 105,00 (1) Per le importazioni di riso originario degli Stati ACP, il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CE) n. 1706/98 del Consiglio (GU L 215 dell'1. 8. 1998, pag. 12) e (CE) n. 2603/97 della Commissione (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 22), modificato. (2) Ai sensi del regolamento (CEE) n. 1706/98, i dazi non sono applicati ai prodotti originari degli Stati ACP e importati direttamente nel dipartimento d'oltremare della Riunione. (3) Il dazio all'importazione di riso nel dipartimento d'oltremare della Riunione è stabilito all'articolo 11, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 3072/95. (4) Per le importazioni di riso, eccetto le rotture di riso (codice NC 1006 40 00), originario del Bangladesh il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CEE) n. 3491/90 del Consiglio (GU L 337 del 4. 12. 1990, pag. 1) e (CEE) n. 862/91 della Commissione (GU L 88 del 9. 4. 1991, pag. 7), modificato. (5) L'importazione di prodotti originari dei PTOM è esente dal dazio all'importazione, a norma dell'articolo 101, paragrafo 1 della decisione 91/482/CEE del Consiglio (GU L 263 del 19. 9. 1991, pag. 1), modificata. (6) Per il riso semigreggio della varietà Basmati di origine indiana e pakistana, riduzione di 250 EUR/t [articolo 4 bis del regolamento (CE) n. 1503/96, modificato]. (7) Dazio doganale fissato nella tariffa doganale comune. (8) Per le importazioni di riso di origine e provenienza egiziana, il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CE) n. 2184/96 del Consiglio (GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 1) e (CE) n. 196/97 della Commissione (GU L 31 dell'1. 2. 1997, pag. 53). L 232/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 2. 9. 1999 ALLEGATO II Calcolo dei dazi all'importazione nel settore del riso 1. Dazio all'importazione (EUR/t) (1) 211,47 455,00 168,39 372,05 (1) Risone Rotture Semigreggio Lavorato Semigreggio Lavorato Tipo Indica Tipo Japonica 2. Elementi di calcolo: a) Prezzo cif Arag (EUR/t) b) Prezzo fob (EUR/t) c) Noli marittimi (EUR/t) d) Fonte (1) Dazio doganale fissato nella tariffa doganale comune. — — — — 325,56 284,91 392,51 424,54 — — — — 364,14 396,17 28,37 28,37 USDA USDA Operatori Operatori — — — —


title: WRITTEN QUESTION No. 1443/99 by Camilo NOGUEIRA ROMÁN Introduction of a pilot job creation scheme in Galicia pursuant to the Treaty of Amsterdam

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Galicia
job creation

text: C 27 E/70 Official Journal of the European Communities EN 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/084) WRITTEN QUESTION E-1443/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Introduction of a pilot job creation scheme in Galicia pursuant to the Treaty of Amsterdam Although the unemployment rate in Galicia stands at 17 % of the active population, neither the regional government nor the central government of the Spanish state has instituted a job creation plan for Galicia under the policy enshrined in the Treaty of Amsterdam and agreed by the Luxembourg European Council. Both governments have merely submitted (cid:145)job creation plans(cid:146) to the EU which simply re-present budget headings already accounted for, relabelling them to bring them into apparent line with the Union(cid:146)s requirements while introducing no significant innovations which might entail any real change in policy on a matter of crucial importance for the Galician economy. In view of this, does the Commission consider it possible to introduce a pilot job creation scheme in Galicia for 2000-2006, pursuant to the Treaty of Amsterdam? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (24 September 1999) The Commission would refer the Honourable Member to the reply it gave to his oral question H-442/99 during question time at Parliament(cid:146)s September 1999 part-session (1). (1) Debates of the Parliament (September 1999). (2000/C 27 E/085) WRITTEN QUESTION E-1444/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Cultural development of the less-used European languages Actions in the cultural field contribute to the promotion of cultural pluralism in Europe, as well as to its diversity and variety. The so-called minority languages are, however, still badly served by the EU budget. What is the Commission(cid:146)s position regarding the need for equitable budget treatment of the cultural programmes based on the EU(cid:146)s less-used languages? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (16 September 1999) Learning and disseminating minority languages does of course help to maintain linguistic and cultural diversity of the Community. The Commission has contributed to the promotion of regional and minority languages in the Community by the implementation until 1998 of an action (cid:129) Promotion and safeguard of regional and minority languages and culture (cid:129) funded by a specific item (B3-1006). The budget for this item rose from 100 000 € in 1993 to 4 million € in 1988. The main activities involved in promoting these languages were funding for projects presented by the language minorities concerned and for information activities (Mercator information network), language research and funding for the European Bureau for Lesser Used Languages (EBLUL)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1571/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Pioneer-yhtiön laittomasti markkinoima geenimaissi.

eurovoc_concepts:
EU law
genetically modified organism
maize
marketing
seed

text: C 170 E/36 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/037) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1571/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Pioneer-yhti(cid:246)n laittomasti markkinoima geenimaissi Toukokuun 1999 alussa k(cid:228)vi geenimaissia, jolla ei ole myyntilupaa. ilmi, ett(cid:228) siemenviljayhti(cid:246) Pioneer Hi-Bred on myynyt Etel(cid:228)-Saksassa 1. Onko komissiolle ilmoitettu t(cid:228)st(cid:228) EU-s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten ja Saksan geenitekniikkalain vastaisesta toiminnasta? 2. Milloin komissio sai tiedon asiasta (p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228))? 3. Mit(cid:228) johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) komissio tekee t(cid:228)st(cid:228) asiasta ja mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228)? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1999) joiden seassa oli Komissiolle ilmoitettiin 31. toukokuuta 1999, ett(cid:228) Etel(cid:228)-Saksassa levitettiin siemeni(cid:228), mahdollisesti geneettisesti muunnettuja siemeni(cid:228), joille yhteis(cid:246)ss(cid:228) ei ollut viel(cid:228) annettu hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). Mainittuja geneettisesti muunnettuja organismeja (GMO) on l(cid:246)ydetty oletettavasti t(cid:228)llaisia organismeja sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)lle Pioneer-maissille tarkoitetuista s(cid:228)keist(cid:228). Viel(cid:228) on tutkittava, onko kyse yhteis(cid:246)n oikeuden rikkomisesta. Komission ei tarvitse arvioida, onko Saksan lakia rikottu (jos ei ole kyse yhteis(cid:246)n oikeudesta). Komissio on pyyt(cid:228)nyt Saksan viranomaisia ottamaan asiaan kantaa. Tutkimukset, joilla selvitet(cid:228)(cid:228)n, oliko kyse laittomista geneettisesti muunnetuista organismeista vai ei, ovat parhaillaan k(cid:228)ynniss(cid:228), eik(cid:228) komissio ole t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) saanut viel(cid:228) vastausta. Komissio haluaa viel(cid:228) huomauttaa, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan liian aikaista puhua (cid:148)rikkomisesta(cid:148), koska asiaa t(cid:228)ytyy viel(cid:228) tutkia. (2000/C 170 E/038) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1573/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Puuttuvat dioksiini- ja PCB-raja-arvot Belgiassa on tapahtunut vakava dioksiiniskandaali, ja komission 3. kes(cid:228)kuuta 1999 tekem(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kohdassa 5 todetaan, ett(cid:228) yksitt(cid:228)isille perusravintoaineille ja elintarvikkeille ei aseteta dioksiiniraja-arvoja eik(cid:228) dioksiinille ole olemassa kansainv(cid:228)lisi(cid:228), yhteis(cid:246)n tai j(cid:228)senvaltiokohtaisia enimm(cid:228)isarvoja. 1. Miksi komissio ei ole m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)nyt raja-arvoja PCB:ille, dioksiineille ja muille klooriyhdisteille? 2. Milloin komissio aikoo korjata t(cid:228)m(cid:228) asian? 3. Milloin on odotettavissa n(cid:228)it(cid:228) raja-arvoja koskeva direktiivi tai asetus? 4. Aikooko komissio tehd(cid:228) aloitteita yhteis(cid:246)n riippumattoman ja puolueettoman elintarvikevalvontakes- kuksen perustamisesta?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1475/99 dell'on. Ioannis MARINOS Cacciata degli zingari dal Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
Roma
Serbia
aid to refugees
common foreign and security policy

text: 29. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 27 E/85 (2000/C 27 E/104) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1474/99 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Gestione degli oli minerali usati Secondo quanto si afferma nella risposta della Commissione in data 5 febbraio 1998 (1) all(cid:146)interrogazione scritta E-3211/97 concernente la gestione degli oli minerali usati, «la Commissione aprir(cid:224) un fascicolo nel quadro del quale essa si rivolger(cid:224) alle autorit(cid:224) elleniche per chiedere informazioni sull(cid:146)applicazione effettiva in Grecia della direttiva 75/439/CEE, modificata dalla direttiva 87/101/CEE (2). A seconda della risposta ellenica, far uso delle sue competenze nel quadro dell(cid:146)articolo 169 del trattato CE». la Commissione non mancher(cid:224), se del caso, di Pu(cid:242) dire la Commissione qual Ł stata la risposta delle autorit(cid:224) elleniche competenti riguardo all(cid:146)applica- zione delle direttive sopracitate e segnatamente degli articoli 4 e 8 della direttiva 87/101? Qualora la Grecia non dovesse aver proceduto all(cid:146)applicazione di detti articoli, intende la Commissione esercitare effettivamente (cid:129) e se s(cid:236) quando (cid:129) le competenze che le conferisce l(cid:146)articolo 169 del trattato CE? (1) GU C 223 del 17. 7. 1998, pag. 1. (2) GU L 42 del 12. 2. 1987, pag. 43. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (7 ottobre 1999) La Commissione ha ripetutamente richiesto alle autorit(cid:224) greche di fornire informazioni circa l(cid:146)attuazione della direttiva 75/439/CEE del Consiglio, del 16 giugno 1975, concernente l(cid:146)eliminazione degli oli usati, modificata dalla direttiva 87/101/CEE del Consiglio del 22 dicembre 1986. PoichØ le autorit(cid:224) greche non hanno comunicato alcuna informazione in merito, la Commissione ha aperto una procedura di infrazione contro la Grecia sulla base dell(cid:146)articolo 226 del trattato CE (ex articolo 169) per non aver riferito sull(cid:146)applicazione della direttiva come previsto dall(cid:146)articolo 18 della stessa. (2000/C 27 E/105) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1475/99 di Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) al Consiglio (1o settembre 1999) Oggetto: Cacciata degli zingari dal Kosovo Euronews e la RAI hanno diffuso pochi giorni fa le immagini dell(cid:146)abbandono in massa del Kosovo da parte di tutti gli zingari che vi abitavano. E(cid:146) stato calcolato che circa 100. 000 zingari abitanti del Kosovo saranno costretti dai kosovari ad abbandonare le loro case perchØ accusati di essere «collaboratori dei serbi». Qual Ł la posizione del Consiglio dinanzi a questo nuovo caso di pulizia etnica le cui vittime, questa volta, sono coloro che appartengono alla «razza» degli zingari del Kosovo, costretti a subire persecuzioni analoghe a quelle di cui erano accusati i serbi nei confronti dei kosovari? Inoltre, quali provvedimenti verranno presi per porre fine alla cacciata degli zingari e rendere possibile il loro ritorno nei luoghi di origine e di abitazione? Risposta (8 novembre 1999) Il Consiglio condivide la preoccupazione dell(cid:146)Onorevole Parlamentare che i serbi e gli altri gruppi di etnia non albanese abbiano in gran parte abbandonato o siano stati costretti ad abbandonare il Kosovo. Il Consiglio ricorda che la risoluzione 1244 del Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite prevede il diritto al rientro di Il Consiglio sostiene appieno le iniziative dell(cid:146)UNMIK per promuovere nel Kosovo la riconciliazione e la cooperazione fra i diversi gruppi etnici e di altro tipo e continua nel suo fermo impegno verso un Kosovo democratico e multietnico. i profughi e gli sfollati. tutti


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1476/99 του Richard CORBETT Ταχυδρομικά τέλη

eurovoc_concepts:
application of EU law
imposed price
postal charges

text: C 27 E/86 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 29. 1. 2000 Stiw epafe·w toyw me hgetike·w prosvpiko·thtew thw albanikh·w koino·thtaw toy Kossyfopedi·oy, oi Ekpro·svpoi thw EE ypogra·mmisan safv·w o·ti o divgmo·w tvn Se·rbvn, tvn Rom kai a·llvn eunotikv·n oma·dvn toy Kossyfopedi·oy ei·nai apara·dektow kai pre·pei na stamath·sei pa·rayta. H Dieunh·w Koino·thta ua kataba·lei ka·ue dynath· prospa·ueia prokeime·noy na dieykoly·nei thn epa·nodo tvn prosfy·gvn kai tvn ektopisme·nvn prosv·pvn. En tv metajy·, h EE ejakoloyuei· na pare·xei anurvpistikh· boh·ueia se mega·lo ariumo· prosfy·gvn sth Serbi·a. H Yphresi·a Anurvpistikh·w Boh·ueiaw thw EE (ECHO) xorh·ghse pro·sfata 56,1 ekatomm. € vw anurvpistikh· boh·ueia gia to skopo· ayto·. (2000/C 27 E/106) GRAPTH ERVTHSH E-1476/99 ypobolh·: Richard Corbett (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Taxydromika· te·lh Orisme·new eunike·w taxydromike·w arxe·w xrev·noyn diaforetika· te·lh gia epistole·w poy taxydromoy·ntai se mi·a diey·uynsh sthn i·dia xv·ra (o·so makria· kai ea·n ei·nai) apo· o·,ti se mi·a diey·uynsh se a·llo kra·tow me·low (o·so konta· kai an ei·nai). Syna·dei ayto· me th Synuh·kh, eidiko·tera de me th dia·tajh peri· mh diakri·sevn gia lo·goyw euniko·thtaw; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Oktvbri·oy 1999) H Koino·thta ei·nai ype·r tvn timv·n poy antikatoptri·zoyn to ko·stow kauemi·aw apo· tiw yphresi·ew poy perilamba·- nontai sthn paroxh· thw kauolikh·w yphresi·aw, sy·mfvna me thn odhgi·a EK 97/67/EK toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 15 Dekembri·oy 1997 sxetika· me toyw koinoy·w koinoy·w kano·new gia thn ana·ptyjh thw esvterikh·w agora·w koinotikv·n taxydromikv·n yphresiv·n kai th belti·vsh thw poio·thtaw tvn parexome·nvn yphresiv·n (1). To ko·stow poy proky·ptei apo· orisme·noyw taxydromikoy·w forei·w gia th dianomh· eno·w gra·mmatow sto i·dio to kra·tow me·low, ende·xetai na ei·nai diaforetiko· apo· ekei·no poy proky·ptei gia e·na gra·mma poy aposte·lletai prow e·na a·llo kra·tow me·low, kauo·son h apo·stash diekperai·vshw parembai·nei ela·xista. Pra·gmati, sthn peri·ptvsh miaw yphresi·aw kauara· esvterikh·w, parembai·nei e·naw mo·no fore·aw me to di·ktyo· toy istorika· prosarmosme·no sthn yphresi·a ayth·, env· sthn peri·ptvsh miaw diasynoriakh·w yphresi·aw, dia·foroi forei·w pare·xoyn o kaue·naw e·na me·row thw yphresi·aw sy·mfvna me to i·dio di·ktyo, ayja·nontaw vw ek toy·toy thn polyploko·thta thw ergasi·aw diekperai·vshw tvn taxydromikv·n antikeime·nvn kai to ko·stow thw. Vw ek toy·toy den apoklei·etai,ejeta·zontaw thn epi·ptvsh toy ko·stoyw epi· tvn timv·n, na ypa·rxei diaforetikh· antimetv·pish ana·mesa stiw esvterike·w periptv·seiw kai tiw diasynoriake·w. Sto baumo· kata· ton opoi·o oi taxydromike·w yphresi·ew den e·xoyn ako·mh eleyuervuei·, enapo·keitai sto kra·tow me·low kai ston taxydromiko· fore·a, na apodei·joyn o·ti h diafora· tvn timv·n ei·nai aitiologhme·nh. Ayto· apaitei· mia eje·tash thw eidikh·w peri·ptvshw, sy·mfvna me ta a·rura 49 (palaio· a·ruro 59) kai 86 § 2 (palaio· a·ruro 90) thw Synuh·khw EK. (1) EE L 15 thw 21. 1. 1998. (2000/C 27 E/107) GRAPTH ERVTHSH E-1477/99 ypobolh·: Robert Evans (PSE) prow to Symboy·lio (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Dioikhtikh· kra·thsh Ua mporoy·se to Symboy·lio na me plhroforh·sei sxetika· me to poiew prospa·ueiew kataba·llei gia na diasfalisuei· pvw h kybe·rnhsh toy Israh·l ua threi· ta dieunh· pro·typa vw prow thn praktikh· thw dioikhtikh·w kra·thshw, kai eidiko·tera to a·ruro 9 thw Dieunoy·w Synuh·khw gia ta Astika· kai Politika· Dikaiv·mata; Ua h·uela na ypenuymi·sv sto Symboy·lio thn peri·ptvsh toy Bilal Dakrub, eno·w apo· toyw 22 Libane·zoyw fylakisme·noyw poy kratoy·ntai ayuaire·tvw sto Israh·l, fylakisme·noyw oi opoi·oi kratoy·ntai ei·te xvri·w di·kh ei·te poly· meta· thn ekpnoh· tvn poinv·n toyw


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1575/99 esittäjä(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) ja Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Aluekehitysohjelma.

eurovoc_concepts:
eligible region
operational programme
regional policy

text: C 170 E/38 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/039) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1574/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) ja Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Aluekehitysohjelma Mihin menness(cid:228) niiden j(cid:228)senvaltioiden, 2000(cid:129)2006 aluekehitysohjelmansa Euroopan unionille? joilla on tavoitteeseen 1 kuuluvia alueita, on j(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) kauden (2000/C 170 E/040) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1575/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) ja Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Aluekehitysohjelma Espanjan alueelliset ja paikallisvaalit osuvat aluekehitysohjelmien valmistelun kanssa samalle ajanjaksolle. Aikooko komissio antaa jatkoaikaa kauden 2000(cid:129)2006 aluekehitysohjelmien palauttamiselle helpottaak- seen niihin liittyv(cid:228)n instituutioiden v(cid:228)lisen yksimielisyyden l(cid:246)ytymist(cid:228) ja ty(cid:246)markkinaosapuolten v(cid:228)list(cid:228) vuoropuhelua? Michel Barnierin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1574/99 ja E-1575/99 (11. lokakuuta 1999) Rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) 1260/1999 (1) 15 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla aluekehityssuunnitelmat on toimitettava, jollei kyseess(cid:228) olevan j(cid:228)senvaltion kanssa muuta sovita, viimeist(cid:228)(cid:228)n nelj(cid:228)n kuukauden kuluttua tukikelpoisten alueiden luetteloiden vahvistamisesta. Koska komissio hyv(cid:228)ksyi tavoite 1 -alueiden luettelon 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999, tavoitetta 1 koskevat suunnitelmat on toimitettava 1. 11. 1999 menness(cid:228). M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa voidaan j(cid:228)senvaltion pyynn(cid:246)st(cid:228) ja komission suostumuksella jatkaa suunnitelman laatimisen helpottamiseksi. (1) EYVL L 162, 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/041) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1576/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) ja Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Aluekehitysohjelma Miten komissio suhtautuu tavoite 1 -alueita omaavien j(cid:228)senvaltioiden j(cid:228)tt(cid:228)miin sellaisiin kauden 2000(cid:129)2006 aluekehitysohjelmiin, joiden kohdalla ei ole k(cid:228)yty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) poliittista ja institutionaalista vuoropuhelua eik(cid:228) pakollisia ty(cid:246)markkinaneuvotteluita? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) 1260/1999 (1) 15 artiklan 2 kohdan ensimm(cid:228)isen alakohdan nojalla j(cid:228)senvaltion on toimitettava aluekehityssuunnitelmat komissiolle kuultuaan saman asetuksen 8 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritettyj(cid:228) kumppaneita talousel(cid:228)m(cid:228)n (joita ovat alue- ja paikallisviranomaiset sek(cid:228) muut julkiset viranomaiset, toimivaltaiset


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1452/99 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission. Harmonisierung im Bereich der Verkehrssicherheit.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
harmonisation of standards
road safety
safety device
signalling device
standard
traffic regulations

text: 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/17 Au(cid:223)erdem k(cid:246)nnen die Landwirte und insbesondere die Familienbetriebe Ma(cid:223)nahmen der Gemeinschaft zur F(cid:246)rderung effizienterer Produktionsstrukturen in Anspruch nehmen. Diese Beihilfen, die u. a. auch Investi- tionsbeihilfen beinhalten, werden derzeit im Rahmen des landwirtschaftlichen Teils des Ziel-1-Programms f(cid:252)r Galicien gew(cid:228)hrt. 1998 wurden aus dem Europ(cid:228)ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft, Abteilung Ausrichtung, 4 153 Mio. ESP f(cid:252)r solche Ma(cid:223)nahmen ausgegeben, was 19 % der Ausgaben dieses Fonds f(cid:252)r die spanischen Ziel-1-Regionen ausmacht. Mit der neuen Politik der Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums als zweitem Pfeiler der Gemeinsamen Agrarpolitik ist die Unterst(cid:252)tzung der Familienbetriebe auch in Zukunft sichergestellt. Zudem erhalten die regionalen Beh(cid:246)rden durch die neue Rahmenregelung noch mehr Spielraum, um die Ma(cid:223)nahmen auf die Erfordernisse und Bedingungen ihrer Regionen abzustimmen. Auf diese Weise k(cid:246)nnen die von dem Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnten besonderen Probleme in geeigneter Weise angegangen werden. (2000/C 170 E/018) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1452/99 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Harmonisierung im Bereich der Verkehrssicherheit Die Europ(cid:228)ische Kommission widmet dem Bereich des Verkehrswesens gro(cid:223)e Aufmerksamkeit. Dies u. a. auch deshalb, weil es nicht nur darum geht, Verbindungen von A nach B m(cid:246)glichst schnell und umweltschonend zur(cid:252)ckzulegen, sondern auch darum, die Verkehrssicherheit auf europ(cid:228)ischen Stra(cid:223)en und Schienen zu erh(cid:246)hen. Zur Verkehrssicherheit stelle ich folgende Fragen: (cid:129) Gibt es (cid:220)berlegungen und Diskussionen seitens der Kommission oder rechtliche Vorschriften be- treffend folgende Fragen? (cid:129) Wenn ja, bitte ich um genaue Angabe des Diskussionsstandes bzw. der Rechtsnorm sowie etwaiger (cid:220)bergangszeiten. 1. Wie viele Rechtsnormen hat die EU betreffend die Sicherheit von Fahrzeuglenkern bisher erlassen? Besteht aufgrund versp(cid:228)tet eingef(cid:252)hrter nationaler Rechtsbestimmungen die M(cid:246)glichkeit, da(cid:223) euro- 2. p(cid:228)ische Staatsb(cid:252)rger ohne entsprechende Fahrerlaubnis ihr Fahrzeug lenken k(cid:246)nnen? Gibt es in Europa einheitliche Regelungen f(cid:252)r die Form und die optische Gestaltung von Autokenn- 3. zeichen? 4. Gibt es in Europa einheitliche Regelungen f(cid:252)r das Rechtsabbiegen bei rotem Ampelsignal? Besteht die M(cid:246)glichkeit, da(cid:223) unterschiedliche Ampelsignale unterschiedliche Bedeutungen in den 5. einzelnen Mitgliedsl(cid:228)ndern haben (gelbes (cid:129) blinkendes Ampelsignal)? Ist die Beschilderung von Verkehrswegen sowie die optische Gestaltung (farbliche Abstimmung) von 6. Verkehrszeichen auf europ(cid:228)ischer Ebene geregelt? Gibt es in der Union einheitliche Abgasnormen f(cid:252)r LKW sowie PKW? Wenn nein, wie hoch ist die 7. Schwankungsbreite zwischen dem strengsten und dem gro(cid:223)z(cid:252)gigsten Grenzwert? Gibt es eine allgemeine Anschnallpflicht sowie eine einheitliche Geschwindigkeitsbeschr(cid:228)nkung auf 8. europ(cid:228)ischen Stra(cid:223)en? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (15. Oktober 1999) 1. Die Gemeinschaft war bei der Rechtssetzung im Bereich des Fahrzeugbaus, bekannt als Typ- genehmigung, besonders aktiv. Bisher wurden (cid:252)ber 50 Richtlinien erlassen, von denen viele nachfolgend durch zus(cid:228)tzliche Rechtsvorschriften ge(cid:228)ndert wurden, um mit den technischen Entwicklungen beim C 170 E/18 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 Fahrzeugbau Schritt zu halten. Bei den meisten dieser Rechtsvorschriften kann davon ausgegangen werden, da(cid:223) sie sich direkt oder indirekt auf die Sicherheit von Fahrzeuglenkern auswirken. Eine Liste dieser Richtlinien wird der Frau Abgeordneten und dem Sekretariat des Parlaments zugeleitet. vom 20. Dezember 1985 (cid:252)ber die Harmonisierung bestimmter Neben den Rechtsvorschriften f(cid:252)r die Typgenehmigung gibt es noch andere europ(cid:228)ische Bestimmungen, die die Sicherheit von Fahrzeuglenkern ber(cid:252)hren. Hierzu geh(cid:246)ren die Verordnung (EWG) 3820/85 des Rates Sozialvorschriften im Stra(cid:223)enverkehr (1) sowie die Verordnung (EWG) 3821/85 vom 20. Dezember 1985 (cid:252)ber das Kontrollger(cid:228)t im Stra(cid:223)enverkehr (1) , die die Ruhezeiten der Fahrer betrifft, die Richtlinie 91/0439/EWG des Rates vom 29. Juli 1991 (cid:252)ber den F(cid:252)hrerschein (2), die Richtlinie 96/0096/EG des Rates vom 20. Dezember 1996 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die technische (cid:220)berwachung der Kraftfahr- zeuge und Kraftfahrzeuganh(cid:228)nger (3), die Richtlinie 92/0006/EG des Rates vom 10. Februar 1992 (cid:252)ber Einbau und Benutzung von Geschwindigkeitsbegrenzern f(cid:252)r bestimmte Kraftfahrzeugklassen in der Gemeinschaf (4), die Richtlinie 91/0671/EWG des Rates vom 16. Dezember 1991 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Gurtanlegepflicht in Kraftfahrzeugen mit einem Gewicht von weniger als 3,5 Tonne (5) sowie ein umfangreiches Paket mit Vorschriften f(cid:252)r den Gefahrguttransport auf der Stra(cid:223)e (Richtlinie 94/0055/EG des Rates vom 20. November 1994 (6)). 2. Die Richtlinie 91/0439/EWG des Rates (cid:252)ber den F(cid:252)hrerschein gilt nicht f(cid:252)r Kraftfahrzeuge mit einer bauartbedingten Geschwindigkeit von h(cid:246)chstens 50 km/h oder mit einem Motor mit h(cid:246)chstens 50 cm3 Hubraum. Land- und forstwirtschaftliche Fahrzeuge sind ebenfalls von der Richtlinie ausgenommen. Dies bedeutet, da(cid:223) die einzelnen Mitgliedstaaten zulassen k(cid:246)nnen, da(cid:223) solche Fahrzeuge auf (cid:246)ffentlichen Stra(cid:223)en auf ihrem Staatsgebiet von Personen ohne Fahrerlaubnis gelenkt werden k(cid:246)nnen. Im (cid:252)brigen besitzen in den Mitgliedstaaten B(cid:252)rger mitunter zwar eine Fahrerlaubnis besitzen, ohne jemals eine Fahrpr(cid:252)fung absolviert zu haben, da sie den F(cid:252)hrerschein vor Einf(cid:252)hrung von Fahrpr(cid:252)fungen in den jeweiligen Mitgliedstaaten erworben haben. 3. Zwar gibt es keine einheitlichen Regelungen f(cid:252)r Autokennzeichen, wohl aber eine Bestimmung, wo diese Autokennzeichen auf dem Kraftfahrzeug anzubringen sind. Dar(cid:252)ber hinaus gibt es die Verordnung (EG) 2411/98 des Rates vom 3. November 1998 (cid:252)ber die Anerkennung des Unterscheidungszeichens des Zulassungsmitgliedstaats von Kraftfahrzeugen und Kraftfahrzeuganh(cid:228)ngern im innergemeinschaftlichen Verkehr (7). 4. und 5. Die gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften enthalten keinerlei Bestimmungen f(cid:252)r Ampel- signale. Das (cid:220)bereinkommen der UN-Wirtschaftskommission f(cid:252)r Europa (cid:252)ber Stra(cid:223)enverkehrszeichen von 1968 enth(cid:228)lt Regelungen f(cid:252)r Ampelsignale (Artikel 23 und 24). Danach bedeutet ein rotes Ampel- signal, da(cid:223) ein Fahrzeug nicht weiterfahren darf, w(cid:228)hrend ein gelbes blinkendes Ampelsignal bedeutet, da(cid:223) einem Fahrzeug bei entsprechenden Vorsichtsma(cid:223)nahmen die Weiterfahrt gestattet ist. Es ist jedoch darauf hinzuweisen, da(cid:223) nicht alle Mitgliedstaaten das (cid:220)bereinkommen unterzeichnet haben bzw. es vollst(cid:228)ndig anwenden. Die Kommission besitzt kein Mandat, die vollst(cid:228)ndige Anwendung dieses (cid:220)bereinkommens durch die Mitgliedstaaten sicherzustellen. Daher k(cid:246)nnen einzelne Mitgliedstaaten das Rechtsabbiegen bei rotem Ampelsignal zulassen oder blinkende Ampelsignale verwenden, wenn sie das (cid:220)bereinkommen nicht anwenden. Es gibt keine gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften f(cid:252)r Verkehrszeichen. 6. Jeder Mitgliedstaat ent- scheidet (cid:252)ber die farbliche Gestaltung der Verkehrszeichen. Das (cid:220)bereinkommen der UN-Wirtschafts- kommission f(cid:252)r Europa (cid:252)ber Stra(cid:223)enverkehrszeichen legt f(cid:252)r die Verkehrszeichen mit Warncharakter ein einheitliches Aussehen fest. Die farbliche Gestaltung wurde jedoch nicht harmonisiert. Wiederum ist darauf hinzuweisen, da(cid:223) nicht alle Mitgliedstaaten das (cid:220)bereinkommen unterzeichnet haben. 7. Die Regelung der Typgenehmigung f(cid:252)r Kraftfahrzeuge in der Gemeinschaft enth(cid:228)lt ein umfangreiches Paket von Rechtsvorschriften (cid:252)ber Abgasnormen im Rahmen der Richtlinie 70/0220/EWG des Rates vom 20. M(cid:228)rz 1970 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen gegen die Verunreinigung der Luft durch Abgase von Kraftfahrzeugmotoren mit Fremdz(cid:252)ndung (8), zuletzt ge(cid:228)ndert durch die Richtlinie 98/77/EG (9). Diese Reihe von Richtlinien legt verbindliche einheitliche Emissions- normen fest. Dar(cid:252)ber hinaus m(cid:252)ssen gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 96/0096/EG des Rates vom 20. Dezember 1996 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die technische (cid:220)berwachung der Kraftfahr- zeuge und Kraftfahrzeuganh(cid:228)nge (10) Kraftfahrzeuge regelm(cid:228)(cid:223)igen Abgasuntersuchungen zur Kontrolle des Emissionsniveaus unterzogen werden. 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/19 Die Richtlinie 91/0671/EWG des Rates vom 16. Dezember 1991 zur Angleichung der Rechts- 8. vorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Gurtanlegepflicht in Kraftfahrzeugen mit einem Gewicht von weniger als 3,5 Tonnen (11) schreibt das Anlegen des Sicherheitsgurtes auf den Vorder- und Hintersitzen von Kraftfahrzeugen vor. Es gibt es keine europaweit einheitliche Geschwindigkeitsbegrenzung f(cid:252)r den Stra(cid:223)enverkehr. (1) ABl. L 370 vom 31. 12. 1985. (2) ABl. L 237 vom 24. 8. 1991. (3) ABl. L 46 vom 17. 2. 1997. (4) ABl. L 57 vom 2. 3. 1992. (5) ABl. L 373 vom 31. 12. 1991. (6) ABl. L 319 vom 12. 12. 1994. (7) ABl. L 299 vom 10. 11. 1998. (8) ABl. L 76 vom 6. 4. 1970. (9) ABl. L 286 vom 23. 10. 1998. (10) ABl. L 46 vom 17. 2. 1997. (11) ABl. L 373 vom 31. 12. 1991. (2000/C 170 E/019) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1463/99 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Kanadisches Fischereigesetz C-27 (1. September 1999) Die Europ(cid:228)ische Kommission hat erkannt, da(cid:223) das genannte kanadische Fischereigesetz C-27 gegen die internationale Rechtsordnung verst(cid:246)(cid:223)t. Es wurde bei seiner parlamentarischen Behandlung nicht in dem Sinne ge(cid:228)ndert, wie dies von der EU mehrfach gefordert worden war. Auf dem letzten Gipfel EU-Kanada im Juni konnten keine Fortschritte bei diesem ernsten Problem erzielt werden, so da(cid:223) die extraterritorialen Aspekte der kanadischen Fischereigesetzgebung fortbestehen, die nach den Aussagen der Kommission in ihrer Antwort auf meine fr(cid:252)here parlamentarische Anfrage vor dem Gipfel (E-0942/99) (1) (cid:132)tiefe Besorgnis(cid:147) bei der Gemeinschaft hervorrrufen. Kann die Kommission mitteilen, welche neuen Ma(cid:223)nahmen sie angesichts der mangelnden Bereitschaft Kanadas ergreifen wird, diesen schweren Konflikt beizulegen, der gute Beziehungen zwischen der EU und Kanada verhindert, solange das Problem nicht gel(cid:246)st ist? (1) ABl. C 348 vom 3. 12. 1999, S. 145. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (26. Oktober 1999) Die Besorgnis der Gemeinschaft (cid:252)ber das kanadische Gesetz zur Durchf(cid:252)hrung des (cid:220)bereinkommens der Vereinten Nationen von 1995 (cid:252)ber gebiets(cid:252)bergreifende Best(cid:228)nde und weit wandernde Arten (Gesetz C 27) hat dies zu einem der wichtigsten Themen f(cid:252)r die Beziehungen der Gemeinschaft mit Kanada gemacht. Deshalb kam es unmittelbar nach dem Gipfel EU-Kanada im Juni 1999 zu vermehrten Kontakten mit der kanadischen Seite auf Experten- wie auf Politikerebene. Dabei wurden erhebliche Fortschritte erzielt. Kanada hat schriftliche Erkl(cid:228)rungen vorgelegt, in denen die Tragweite der extraterritorialen Rechts- vorschriften von 1994 und der neuen Gesetze verdeutlicht wird; es wurde darin best(cid:228)tigt, da(cid:223) die neuen Rechtsvorschriften mit dem UN-(cid:220)bereinkommen (cid:252)bereinstimmen und entsprechend durchgesetzt werden sollen. Da diese Erkl(cid:228)rungen den Bedenken der Gemeinschaft entgegenkommen, k(cid:246)nnen die schwierigsten politischen Fragen nunmehr abgeschlossen werden. Daher hat die Kommission am 30. September 1999 eine Verbalnote an Kanada gerichtet, in der die Haltung der Gemeinschaft zu diesen Fragen dargelegt wird, ohne auf andere extraterritoriale Aspekte der kanadischen Fischereivorschriften einzugehen. Im Hinblick hierauf k(cid:246)nnte es sich als notwendig erweisen, noch offene rechtliche Fragen eher technischer Art zu kl(cid:228)ren, sobald die Kommission die Pr(cid:252)fung der kanadischen Durchf(cid:252)hrungsbestimmungen abgeschlossen hat. Zu diesem Zweck werden Sachverst(cid:228)ndige der Kommission und Kanadas demn(cid:228)chst zusammentreten


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1558/99 van Richard Corbett (PSE) aan de Commissie. EFRO-subsidie.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Luxembourg
Structural Funds
distribution of aid
regional aid

text: C 170 E/34 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 vissersvaartuigen vanaf 1 januari 2002 geen drijfnetten meer mogen gebruiken. De vloten van de lidstaten mogen het gebruik van dit soort vistuig geleidelijk aan afschaffen. De lidstaten dienen evenwel overeen- komstig artikel 1, lid 4 van voornoemde verordening de Commissie elk jaar v(cid:243)(cid:243)r 30 april 1998 uiterlijk op 31 juli 1998 (cid:129) voor elke in de bijlage VIII bij de verordening vermelde doelsoort de lijst van vaartuigen mede te delen waaraan een vergunning is afgegeven om met drijfnetten te vissen. Kan de Commissie de lijst mededelen van de vissersvaartuigen die in de periode 1995-1997 1. toestemming hadden om met drijfnetten te vissen? Kan de Commissie de reeds door de lidstaten verstrekte lijsten mededelen van de vissersvaartuigen die 2. voor 1998 en 1999 vergunning hebben gekregen om met drijfnetten te vissen? Kan de Commissie op grond van een vergelijking van deze lijsten garanderen dat artikel 1, lid 3 van 3. verordening (EG) 1239/98 wordt nageleefd? (1) PB L 171 van 17. 6. 1998, blz. 1. Gecombineerd Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie op de schritftelijke vragen P-1537/99 en E-1561/99 (8 oktober 1999) De betrokken lidstaten hebben de in artikel 11 bis, lid 4, van Verordening (EG) nr. 894/97 houdende technische maatregelen voor de instandhouding van de visbestanden (1) bedoelde informatie aan de Commissie verstrekt. Volgens de aan de Commissie verstrekte informatie hebben in de periode 1995-1997 de volgende aantallen vissersvaartuigen in het noordoostelijke deel van de Atlantische Oceaan met drijfnetten op witte tonijn gevist, en mocht, respectievelijk mag deze visserij in 1998 en 1999 door de volgende aantallen vaartuigen worden beoefend: Frankrijk Ierland Groot-Brittanniº TOTAAL 1995 60 12 76 1996 63 > 30 8 77 1997 43 5 51 1998 1999 43 18 6 67 41 18 6 65 Volgens de informatie die de betrokken lidstaten hebben verstrekt, lid 3, van Verordening (EG) 0894/97 omschreven verplichting nagekomen. De Commissie zal de gegevens die de lidstaten voor de periode 1995-1997 hebben verstrekt, verifiºren in het kader van de in artikel 29 van Verordening (EEG) 2847/93 van de Raad tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschap- pelijk visserijbeleid (2) bedoelde verificaties. is de in artikel 11 bis, (1) (2) PB L 132 van 23. 5. 1997. PB L 261 van 20. 10. 1993. (2000/C 170 E/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1558/99 van Richard Corbett (PSE) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: EFRO-subsidie Is het werkelijk juist dat Luxemburg, de rijkste lidstaat qua inkomen per capita, in het kader van Agenda 2000 het grootste percentage subsidie uit het Regionaal Fonds heeft gekregen? Acht de Commissie dit gerechtvaardigd? 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/35 Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (11 oktober 1999) Naar aanleiding van de goedkeuring van de structuurfondsverordeningen, te weten Verordening (EG) 1260/ 1999 van de Raad van 21 juni 1999 houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen (1); Verordening (EG) 1261/1999 van het Europees Parlement en de Raad van 21 juni 1999 met betrekking tot het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling (1), en Verordening (EG) 1262/1999 van het Europees Parlement en de Raad van 21 juni 1999 betreffende het Europees Sociaal Fonds (1), heeft de Commissie op 1 juli 1999 haar goedkeuring gehecht aan de indicatieve verdeling, tussen de lidstaten, van de vastleg- gingskredieten voor de doelstellingen 1, 2 en 3 van de structuurfondsen, alsmede de vastleggingskredieten van het Financieringsinstrument voor de Oriºntatie van de Visserij, bestemd voor de niet onder doelstelling 1 vallende gebieden, voor de periode 2000-2006. Van het totale budget van de structuur- fondsen van 195 010 miljoen EUR belopen de bij besluiten van de Commissie toegewezen kredieten 183 564 miljoen EUR (prijzen van 1999). Luxemburg zal 0,04 % van dit bedrag ontvangen, hetgeen het geringste aandeel is van de 15 lidstaten. (1) PB L 161 van 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/036) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1563/99 van Lucio Manisco (GUE/NGL) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Parlementaire assistenten in dienst van DG XII Kan de Commissie mededelen hoeveel assistenten/medewerkers het DG XII en de GCO in de loop 1. van de afgelopen zittingsperiode in dienst hebben genomen voor de leden van het Europees Parlement, wat voor contract zij hadden en welke taken zij hebben uitgevoerd, of er bij de bevoegde diensten van de Commissie, bij de ULAF of bij andere bevoegde instellingen 2. bestuurlijke en/of gerechtelijke onderzoeken lopen of gelopen hebben ten laste van personeelsleden van DG XII die een dergelijke functie vervuld hebben, zo ja, waarvan deze personeelsleden beschuldigd worden en in welk stadium de procedures zich 3. bevinden, vanzelfsprekend voor zover de rechten van de betrokkenen en de geldende bepalingen door deze mededelingen niet geschonden worden? Antwoord van de heer Busquin namens de Commissie (14 oktober 1999) Van de medewerkers die tijdens de afgelopen zittingsperiode door het voormalige Directoraat- 1. generaal (cid:132)Wetenschap, onderzoek en ontwikkeling(cid:148) (DG XII) en het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek (GCO) in dienst werden genomen, was een aantal eerder werkzaam bij andere instellingen met een dienstverband van uiteenlopende aard, onder andere als parlementair assistent. Meer bepaald kan de Commissie meedelen dat haar bekend is dat tijdens de afgelopen zittingsperiode voormalige parlementaire assistenten (7 voor DG XII, ØØn voor het GCO) zijn aangeworven als ambtenaar, tijdelijk functionaris of hulpfunctionaris via de voorgeschreven administratieve procedures (examens, selecties, tests) en met inachtneming van de terzake geldende regels. 2. en 3. Er is geen enkele administratieve of gerechtelijke procedure ingeleid of aan de gang tegen voormalige parlementaire assistenten die in de afgelopen vijf jaar door DG XII of het GCO in dienst zijn genomen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1420/99 af Roberta ANGELILLI Omlægning af brandvæsenet

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU policy - national policy
first aid
health policy

text: C 27 E/60 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/071) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1419/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Beskyttelse af besk(cid:230)ftigelsen af den keramiske industrisammenslutning i Livorno Den keramiske industrisammenslutning i Livorno er med sine 300 ansatte den stłrste italienske producent af porcel(cid:230)nsisolatorer, og det har i den sidste tid lidt under de negative indvirkninger af den nye politik, der fłres af ENEL (det nationale elektricitetsv(cid:230)sen), som sigter p(cid:229) at udpine konkurrencen mellem leverandłrerne gennem koncentrerede opkłb og leveringslicitationer til et begr(cid:230)nset antal virksomheder osv. Kan Kommissionen p(cid:229) denne baggrund oplyse, om den anser denne virksomhedsstrategi for at udgłre en alvorlig fare for besk(cid:230)ftigelsen p(cid:229) grund af de vanskeligheder, den s(cid:230)tter s(cid:230)rlig de mindste virksomheder i, idet de udelukkes fra muligheden for at deltage i licitationer? Svar afgivet af Mario Monti p(cid:229) Kommissionens vegne (5. oktober 1999) Kommissionen er ikke i stand til p(cid:229) baggrund af de oplysninger, det (cid:230)rede medlem har fremlagt, at afgłre, om de forholdsregler, ENEL (Ente nazionale energia elettrica) har truffet for at sikre sig de n(cid:230)vnte fabrikanters produkter, er i strid med F(cid:230)llesskabets konkurrenceregler, eller om der er tale om lovlige forholdsregler, som ikke indeb(cid:230)rer hverken fordrejning eller diskrimination, og som er i overensstemmelse med de regler, der g(cid:230)lder for en virksomhed med en juridisk og łkonomisk indflydelse som ENEL, n(cid:229)r virksomheden vil kłbe de p(cid:229)g(cid:230)ldende produkter. Generelt har en virksomhed som ENEL mulighed for at skabe konkurrence mellem leverandłrerne p(cid:229) et objektivt grundlag nedf(cid:230)ldet i udbudbetingelserne. Endvidere kan leverandłrerne beslutte at afgive tilbud alene eller i samlet i et konsortium, hvis de finder det nłdvendigt for at d(cid:230)kke udbyderens krav eller for at tage konkurrencen op med andre bydere. (2000/C 27 E/072) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1420/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Oml(cid:230)gning af brandv(cid:230)senet Dette spłrgsm(cid:229)l er blevet lavet om til et mundtligt spłrgsm(cid:229)l O-0200/99. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (8. oktober 1999) Kommissionen r(cid:229)der ikke over de informationer, det (cid:230)rede medlem har anmodet om. Det forholder sig s(cid:229)dan, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende spłrgsm(cid:229)l i henhold til subsidiaritetsprincippet behandles i de enkelte medlems- stater hver for sig. Det (cid:230)rede medlem henvises til internetstedet for afdelingen for civilbeskyttelse: http://europa. eu. int/comm/ dg11/civil/, hvor der findes »Vademecum of Civil Protection in the European Union« (»vejledning for civilbeskyttelse i Den Europ(cid:230)iske Union«), hvori det er beskrevet, hvordan udrykningstjenesterne er organiseret i de femten forskellige EU-medlemsstater


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1417/99 del Nelly MAES Lääkärien vapaa liikkuvuus ja ammatinharjoittaminen; ylimääräisten lääkärien verottajalta salaa työskentely Belgiassa; vilpillinen kilpailu; direktiivien 93/16/ETY ja 82/76/ETY sekä perustamissopimuksen 12 artiklan loukkaaminen

eurovoc_concepts:
Belgium
EU law - national law
doctor
moonlighting
organisation of professions

text: C 27 E/58 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/069) PREGUNTA ESCRITA E-1417/99 de Nelly Maes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Libertad de circulaci(cid:243)n y de establecimiento de los mØdicos; trabajo negro de los mØdicos supernumerarios en BØlgica; competencia desleal; violaci(cid:243)n de las Directivas 93/16/CEE y 82/76/ CEE y del art(cid:237)culo 12 del Tratado El Estado belga infringe de forma flagrante las Directivas 82/76/CEE (1) y 93/16/CEE (2), que regulan la libre circulaci(cid:243)n de los mØdicos y el reconocimiento de sus diplomas, certificados y otros t(cid:237)tulos, lo cual tiene importantes repercusiones no s(cid:243)lo a nivel personal, sino tambiØn para el Estado belga. Segœn los datos disponibles (facilitados por el servicio de personal de una cl(cid:237)nica universitaria de Bruselas), s(cid:243)lo en las 3 cl(cid:237)nicas universitarias de Bruselas trabajan con el estatuto ilegal de «mØdicos supernumerarios» (mØdecins surnumeraires) mÆs de 200 mØdicos asistentes candidatos a especialistas (MACS (cid:129) MØdecins Assistents Candidats SpØcialistes) que estÆn sujetos a las mismas condiciones de trabajo que los otros mØdicos pero no perciben la remuneraci(cid:243)n apropiada prevista en el Anexo I de la Directiva 93/16/CEE. El estatuto de mØdico supernumerario equivale al estatuto de los falsos trabajadores por cuenta propia, muy comunes en el sector de la hosteler(cid:237)a. Obviamente, este estatuto discrimina a los mØdicos candidatos a especialistas afectados, pero representa, ademÆs, una pØrdida de ingresos de millones de euros para las autoridades federales y regionales belgas como consecuencia del trabajo negro de los falsos trabajadores por cuenta propia que, por otra parte, someten a una competencia desleal a los hospitales que no recurren a esta prÆctica. ¿Tiene la Comisi(cid:243)n conocimiento de esta discriminaci(cid:243)n sin ninguna justificaci(cid:243)n objetiva y, por consiguiente, arbitraria? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que con ello se infringen las Directivas 82/76/CEE y 93/ 16/CEE? ¿Dispone la Comisi(cid:243)n de datos sobre la situaci(cid:243)n en otros Estados miembros o puede llevar a cabo una investigaci(cid:243)n sobre la existencia de violaciones similares en los Estados miembros? En ese caso, ¿de quØ Estados miembros se trata? ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si ya ha adoptado medidas para poner fin a esta prÆctica escandalosa que constituye una violaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 12 del Tratado de Amsterdam (antiguo art(cid:237)culo 6)? ¿EstÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a adoptar otras medidas a corto plazo con miras a garantizar la aplicaci(cid:243)n de estas directivas de forma que sean algo mÆs que una obligaci(cid:243)n moral? (1) DO L 43 de 15. 2. 1982, p. 21. (2) DO L 165 de 7. 7. 1993, p. 1. Respuesta facilitada por el Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de septiembre de 1999) Por lo que respecta al derecho a una remuneraci(cid:243)n apropiada para los mØdicos candidatos a especialistas, debe tenerse en cuenta que determinadas categor(cid:237)as de mØdicos que realizan una formaci(cid:243)n mØdica especializada no se benefician de lo dispuesto en la directiva 93/16/CEE del Consejo, de 5 de abril de 1993, destinada a facilitar la libre circulaci(cid:243)n de los mØdicos y el reconocimiento mutuo de sus diplomas, certificados y otros t(cid:237)tulos. Efectivamente, el campo de aplicaci(cid:243)n de dicha directiva se limita a los ciudadanos comunitarios y la obligaci(cid:243)n de remunerar de manera apropiada los periodos de formaci(cid:243)n de los mØdicos especialistas s(cid:243)lo se impone en el caso de las especialidades mØdicas comunes a todos los Estados miembros o a dos o mÆs de ellos y que se mencionan en los art(cid:237)culos 5 y 7 de la directiva 93/16/CEE. En estas condiciones, pueden coexistir estatutos diferentes sin que la situaci(cid:243)n sea contraria a la legislaci(cid:243)n comunitaria. Por lo que respecta a los otros puntos de la pregunta, la Comisi(cid:243)n considera que no dependen de su competencia sino mÆs bien de las de las autoridades de los Estados miembros, incluidas las autoridades judiciales y jurisdiccionales


title: QUESTION ÉCRITE E-1483/99 posée par Armando Cossutta (GUE/NGL) au Conseil. Initiatives en vue de la libération de Chypre.

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
human rights
international conference
occupied territory
peace
settlement of disputes

text: C 170 E/22 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 d(cid:146)autres installations endommagØes pendant les conflits, la consolidation de la dØmocratie et de la sociØtØ civile, le retour des rØfugiØs et la prØparation de ces pays (cid:224) la reprise Øconomique. Actuellement, alors que la RØpublique fØdØrale de Yougoslavie peut bØnØficier d(cid:146)un soutien au titre du programme Obnova, la Serbie n(cid:146)a vocation pour les raisons indiquØes ci-dessus, qu(cid:146)(cid:224) aide humanitaire, une assistance (cid:224) la dØmocratisation et un soutien (cid:224) la crØation de mØdias indØpendant. Une action particuliŁrement appropriØe est celle mise en (cid:156)uvre par la Commission, visant (cid:224) allØger le coßt dß (cid:224) l(cid:146)afflux de rØfugiØs dans les pays voisins, un montant de 100 millions d(cid:146)euros ayant ØtØ allouØ, sous la forme d(cid:146)une assistance budgØtaire, (cid:224) l(cid:146)Albanie (62 millions d(cid:146)euros), (cid:224) l(cid:146)ARYM (25 millions d(cid:146)euros) et (cid:224) la RØpublique du MontØnØgro (13 millions d(cid:146)euros). (2000/C 170 E/022) QUESTION (cid:201)CRITE E-1483/99 posØe par Armando Cossutta (GUE/NGL) au Conseil Objet: Initiatives en vue de la libØration de Chypre (1er septembre 1999) Le 20 juillet 1974, la Turquie envahissait et occupait la partie nord de l(cid:146)(cid:238)le de Chypre. Depuis 25 ans, ce territoire fait l(cid:146)objet d(cid:146)une occupation arbitraire, fondØe sur les abus de pouvoirs et la force, qui donne lieu (cid:224) des violations infinies et systØmatiques du droit international ainsi que des droits de l(cid:146)homme: des milliers de personnes ont perdu la vie (cid:224) la suite de l(cid:146)invasion, les envahisseurs ont expulsØ des centaines de milliers de Chypriotes grecs de leur territoire et plusieurs milliers de Chypriotes turcs ont subi le mŒme sort et ce, dans le cadre d(cid:146)une purification ethnique systØmatique (celle-l(cid:224) mŒme qui, aujourd(cid:146)hui, provoque l(cid:146)indigna- tion de tant de consciences nobles face (cid:224) la tragØdie du Kosovo). Toutes les rØsolutions de l(cid:146)ONU en vue d(cid:146)une rØsolution pacifique de la crise sont restØes lettre morte en raison de l(cid:146)intransigeance turque, soutenue par la superpuissance que sont les (cid:201)tats-Unis. 1. Le Conseil n(cid:146)est-il pas d(cid:146)avis qu(cid:146)il doit agir de fa(cid:231)on autonome, et au niveau de toutes les enceintes internationales, afin de contribuer (cid:224) restaurer la lØgalitØ internationale et les droits de l(cid:146)homme, qui sont violØs dans les relations entre la Turquie et Chypre? 2. Le Conseil ne juge-t-il pas indispensable et urgent de participer activement (cid:224) la prØparation d(cid:146)une ConfØrence internationale appropriØe sur le Moyen-Orient, qui permette de dØfinir un plan, rØaliste quant (cid:224) la mØthode et aux dØlais, en vue d(cid:146)Øteindre (cid:224) jamais des foyers de crise qui, si on les laisse couver, risquent d(cid:146)Øclater en un seul et grand incendie? RØponse (2 dØcembre 1999) Le Conseil estime qu(cid:146)en ce qui concerne la question chypriote la meilleure maniŁre de faire Øvoluer la situation, y compris dans le domaine des droits de l(cid:146)homme, est d(cid:146)(cid:156)uvrer (cid:224) la recherche d(cid:146)une solution sur la base des rØsolutions adoptØes par le Conseil de SØcuritØ des Nations Unies. Le Conseil se fØlicite des conclusions adoptØes lors du Sommet du G-8 des 9 et 10 juin 1999 et des rØsolutions 1250 et 1251 adoptØes par le Conseil de sØcuritØ des Nations Unies le 29 juin 1999 et estime que l(cid:146)invitation faite aux parties de prendre part, (cid:224) l(cid:146)automne, (cid:224) des pourparlers sans conditions prØalables sous les auspices des Nations Unies, ainsi que les deux rØsolutions, ont imprimØ un nouvel Ølan (cid:224) ce dossier. La prØsidence continuera d(cid:146)apporter son soutien, avec d(cid:146)autres partenaires de l(cid:146)UE et d(cid:146)autres acteurs de la scŁne internationale, aux efforts dØployØs par le SecrØtaire gØnØral des Nations Unies, M. Annan, pour attØnuer les tensions et contribuer (cid:224) progresser sur la voie d(cid:146)un rŁglement nØgociØ. En outre, l(cid:146)Union estime que les progrŁs vers l(cid:146)adhØsion (cid:224) l(cid:146)UE et vers une solution juste et viable au problŁme chypriote devraient se renforcer mutuellement. Elle est d(cid:146)avis que l(cid:146)adhØsion de Chypre (cid:224) l(cid:146)UE devrait bØnØficier (cid:224) toutes les communautØs et concourir (cid:224) la paix civile et (cid:224) la rØconciliation dans l(cid:146)(cid:238)le. L(cid:146)Union regrette qu(cid:146)il n(cid:146)ait pas ØtØ possible de parvenir (cid:224) une solution politique avant le dØmarrage des nØgociations d(cid:146)adhØsion. La prØsidence continue d(cid:146)(cid:156)uvrer, conformØment aux conclusions du Conseil europØen de Luxembourg, pour que des reprØsentants de la communautØ chypriote turque soient associØs aux nØgociations d(cid:146)adhØsion (cid:224) l(cid:146)UE. 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/23 Le Conseil a insistØ (cid:224) maintes reprises auprŁs de la Turquie, et il le fera encore, sur la nØcessitØ d(cid:146)une contribution positive de sa part (cid:224) la solution du problŁme chypriote. Le Conseil attend des pays qui ont vocation (cid:224) adhØrer (cid:224) l(cid:146)Union europØenne qu(cid:146)ils fassent preuve d(cid:146)un esprit de coopØration (cid:224) l(cid:146)Øgard de ses principales prioritØs, dont l(cid:146)une est l(cid:146)adhØsion de Chypre (cid:224) l(cid:146)UE et le rŁglement de la question chypriote. Malheureusement, depuis le Conseil europØen de Luxembourg, la Turquie a paralysØ le dialogue politique avec l(cid:146)Union sur certaines questions sensibles, dont la question chypriote. Cependant, depuis les trem- blements de terre qui ont frappØ la Turquie et la GrŁce et l(cid:146)amØlioration des relations entre ces deux pays, le climat des relations entre l(cid:146)UE et la Turquie s(cid:146)est amØliorØ, et on peut former l(cid:146)espoir que cela ouvrira la voie (cid:224) un dialogue dans le cadre duquel la question chypriote aura Øgalement sa place. Le Conseil ne partage pas l(cid:146)avis de l(cid:146)Honorable Parlementaire selon lequel une confØrence internationale sur le Moyen-Orient pourrait Œtre bØnØfique dans le cas de Chypre. (2000/C 170 E/023) QUESTION (cid:201)CRITE P-1494/99 posØe par Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Albanie: couloirs 8 et 10 Des informations en provenance d(cid:146)Albanie semblent confirmer que l(cid:146)on privilØgierait la rØalisation du «couloir 10», reliant la GrŁce et le MontØnØgro via l(cid:146)Albanie, au dØtriment du projet considØrØ jusqu(cid:146)ici comme prioritaire, (cid:224) savoir la rØalisation du «couloir 8», reliant le Sud de l(cid:146)Italie, Durrºs, Pri(cid:154)tina, Skopje, Sofia et, par consØquent, Øgalement l(cid:146)Albanie et le Kosovo, l(cid:146)Albanie et la MacØdoine, ainsi que la Bulgarie et la Roumanie. La Commission dispose-t-elle de plus amples informations (cid:224) ce sujet? Est-elle consciente des risques importants que reprØsenterait la rØalisation d(cid:146)un tel projet, tant pour la stabilitØ de l(cid:146)ensemble de la rØgion que pour la stabilitØ intØrieure de la RØpublique d(cid:146)Albanie, ainsi que pour le dØveloppement gØnØral des relations entre l(cid:146)UE d(cid:146)une part et l(cid:146)Albanie, la MacØdoine et le Kosovo d(cid:146)autre part? La Commission pourrait-elle fournir des informations et des donnØes sur l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement des couloirs 8 et 10 (en prØcisant les retards Øventuels et leurs causes), ainsi que sur les aides octroyØes par l(cid:146)Union pour la rØalisation de ces couloirs? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (15 octobre 1999) Les couloirs de transport paneuropØens VIII et X sont deux des six couloirs qui traversent la rØgion des Balkans et relient les rØseaux transeuropØens de transport (RTE) au Sud-Est de l(cid:146)Europe. Le couloir VIII traverse la zone balkanique d(cid:146)est en ouest. Il relie le Sud de l(cid:146)Italie et la mer Adriatique (cid:224) la mer Noire. Il dessert les ports de D(cid:252)rres/Flores, les villes de Tirana (Albanie) et de Skopje (ancienne RØpublique yougoslave de MacØdoine (cid:129) ARYM) avant de poursuivre vers Sofia (Bulgarie) et les ports bulgares de Burgas et Varna sur la mer Noire. Le couloir X traverse la zone du nord-ouest au sud-est. Il part de Salzburg (Autriche), passe par Ljubljana (SlovØnie), Zagreb (Croatie), Belgrade (RØpublique fØdØrale de Yougoslavie) et Skopje (ARYM) pour rejoindre Thessalonique (GrŁce). Quatre branches supplØmentaires viennent s(cid:146)ajouter (cid:224) cette liaison principale: (1) la premiŁre relie Graz (Autriche) (cid:224) Zagreb (Croatie), via Maribor (SlovØnie); (2) la deuxiŁme la relie Budapest (Hongrie) (cid:224) Belgrade (Yougoslavie), en connectant ces deux villes au couloir V; troisiŁme relie Nis (Yougoslavie) (cid:224) Sofia (Bulgarie), et (cid:224) Istanbul par le couloir IV; (4) la quatriŁme relie Veles (ARYM) (cid:224) la Via Egnatia, via Florina (GrŁce). (3) Ainsi, les connexions entre l(cid:146)Albanie et la Roumanie sont donc assurØes par les liaisons existant entre les couloirs IV et VIII. De la mŒme maniŁre, l(cid:146)Albanie est connectØe (cid:224) la RØpublique fØdØrale de Yougoslavie par les liaisons entre les couloirs VIII et X. L(cid:146)Albanie n(cid:146)est donc pas dØsavantagØe par le dØveloppement du couloir X. La rØalisation de ces couloirs de transport est rendue possible par la conclusion de protocoles d(cid:146)accord (MOU) entre les pays qu(cid:146)ils traversent et la Commission. Les amØliorations concrŁtes apportØes (cid:224) chaque


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1565/99 från Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen. Redovisningsrevision av gemenskapsprojekt inom FoTU.

eurovoc_concepts:
audit
research and development
research project

text: C 219 E/10 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/013) SKRIFTLIG FR¯GA E-1565/99 fr(cid:229)n Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Redovisningsrevision av gemenskapsprojekt inom FoTU Revisionsr(cid:228)tten har under flera (cid:229)rs tid ansett att man antalet redovisningsrevisioner p(cid:229) FoTU-omr(cid:229)det b(cid:246)r ut(cid:246)kas. Varf(cid:246)r har kommissionen inte h(cid:246)rsammat revisionsr(cid:228)ttens upprepade rekommendation? Svar fr(cid:229)n Philippe Busquin p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 oktober 1999) Kommissionen har de senaste tre (cid:229)ren gjort allt fler kontrollbes(cid:246)k och gjort revision betr(cid:228)ffande allt fler forsknings- och utvecklingskontrakt, vilket framg(cid:229)r av f(cid:246)ljande uppst(cid:228)llning: Antal utf(cid:246)rda revisioner Sammanlagd (cid:246)kning sedan 1996 Antal kontrakt som genomg(cid:229)tt revision Sammanlagd (cid:246)kning sedan 1996 1996 42 100 % 55 100 % 1997 59 140 % 117 213 % 1998 69 164 % 132 240 % Planeringen av revisionerna grundar sig p(cid:229) ett urvalsf(cid:246)rfarande d(cid:228)r en ny riskanalysmetod anv(cid:228)nds, med beaktande av revisioner som g(cid:246)rs p(cid:229) beg(cid:228)ran. Antalet revisioner kommer att (cid:246)ka ytterligare n(cid:228)r det avtal som slutits med en extern revisionsbyr(cid:229) b(cid:246)rjar till(cid:228)mpas. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:246)kar revisionskapaciteten s(cid:229) att 10 % av alla kontraktsinnehavare under Femte ramprogrammet kan bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r revision. (2000/C 219 E/014) SKRIFTLIG FR¯GA E-1585/99 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Skyddad fiskezon f(cid:246)r makrill 30 000 ton makrill f(cid:229)ngas inom eller i anslutning till den sydv(cid:228)stra skyddade fiskezonen f(cid:246)r makrill. Anser inte kommissionen att det b(cid:229)de ur ekonomisk synvinkel och f(cid:246)r fartygens s(cid:228)kerhets skull vore b(cid:228)ttre att till(cid:229)ta att denna fisk f(cid:229)ngas n(cid:228)rmare land? S(cid:228)kerheten f(cid:246)r handlinefartyg, som skulle kunna tilldelas ett eget omr(cid:229)de, skulle d(cid:228)rigenom (cid:246)kas. Varje (cid:229)r f(cid:229)ngas 50 000 ton ungfisk utanf(cid:246)r Irlands v(cid:228)stkust och stora m(cid:228)ngder f(cid:229)ngas (cid:228)ven av skotska, norska och danska fartyg. Kan kommissionen mot denna bakgrund (cid:246)verv(cid:228)ga att i begr(cid:228)nsad utstr(cid:228)ckning till(cid:229)ta fiske n(cid:228)rmare land genom att (cid:228)ndra den skyddade fiskezonen f(cid:246)r makrill utan att (cid:246)ka det till(cid:229)tna antalet ton, det vill s(cid:228)ga 30 000?


title: WRITTEN QUESTION E-1440/99 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Commission. Linking of Galicia and Portugal by a high-speed train network.

eurovoc_concepts:
Galicia
Portugal
common transport policy
high-speed transport
rail network
trans-European network
transport planning

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/15 Under the terms of Council Regulation (EC) 1164/94 of 16 May 1994 establishing a Cohesion Fund (1), the Fund exclusively assists investment in transport infrastructure and environmental protection. The Cohesion Fund does not therefore assist the sectors mentioned by the Honourable Member. (1) OJ L 130, 25. 5. 1994. (2000/C 170 E/015) WRITTEN QUESTION E-1438/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Integration of Galicia into the trans-European high-speed rail network It is obvious that Galicia, like any other European region (cid:129) above all given its visible history of marginalisation in the construction of the transport network of the Spanish state (cid:129) needs to be integrated into the trans-European high-speed rail network. However, there appears to be no provision for this in the technical forecasts and budgets under the plan for the trans-European rail network up to 2010. Should this be the case, Galician society would, once again, find itself lagging behind in historical terms, as it did with the building of the motorway links with the rest of the peninsula and Europe and, in the more distant past, with the construction of the original national rail network. It is essential that action is taken to forestall any such marginalisation. In this connection, can the Commission state how matters stand as regards the integration of Galicia into the deadlines and budget forecasts in respect of the plan for the trans-European rail network up to 2010? Can the Commission also state what proposals have been submitted to the EU by the Spanish state? (2000/C 170 E/016) WRITTEN QUESTION E-1440/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission Subject: Linking of Galicia and Portugal by a high-speed train network (1 September 1999) Can the Commission state what the current in terms of time-schedules and budgets, concerning the construction of a high-speed train network to link Galicia and Portugal along the route Lisbon-Porto-Vigo-Santiago-Corunna-Ferrol, given the major economic importance of this transfrontier region, which, with its 14 million inhabitants, occupies a substantial part of the European Atlantic seaboard? forecasts are, Joint answer to Written Questions E-1438/99 and E-1440/99 given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (11 October 1999) Decision No 1692/0096/EC of the Council of 23 July 1996 on Community guidelines for the development of the trans-European transport network (1) contains in its annexes maps showing, for information purposes only, the links and nodes of this network based on how it should look in 2010. As far as the high-speed section is concerned, a distinction is drawn between lines already in service in 1996 and lines that are still in the early or more advanced stages of design. the European Parliament and of With specific reference to Galicia, it is true that at the time when these guidelines were being developed no actual high-speed project, either towards Portugal or towards central Spain, was under scrutiny. However, the 1996 maps do show details of a project followed by a conventional line to Galicia, as well as details in Spain of a redevelopment project envisaging speeds of the order of 200 kilometres per hour (km/h) from Valladolid almost as far as Orense, followed also by a conventional line to Orense and Santiago. from Lisbon to Oporto, in Portugal, C 170 E/16 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 Since this decision, taken in 1996, a number of studies have been funded under the trans-European transport network budget with a view to improving rail connections in this region. Furthermore, the proposal by the Commission in 1997 to amend the European Parliament and Council Decision of 1996 amending Decision No 1692/0096/EC as regards seaports, inland ports and intermodal terminals as well as project No 8 in Annex III (2) also entailed amending the title of specific project No 8 (cid:145)Motorway Lisbon- link Portugal (cid:129) Spain with the rest of Europe(cid:146). The relevant explanatory Valladolid(cid:146) to (cid:145)Multimodal memorandum focused explicitly on the need to reinforce this corridor, one of the three sections of which specifically links Galicia (La Coruæa) to Portugal (Lisbon). Under the amendments proposed by Parliament on 10 March 1999 after first reading, the Commission presented an amended proposal (3) and a communication on the common position of the Council, currently in the preparatory stage. In particular, the Commission intends to accept the amendment proposed by Parliament calling for a detailed definition of the aims of specific project No 8 so as to ensure that the integration of Galicia into the trans-European network is more transparent. As far as funding is concerned, it should be pointed out that other funds (European Regional Development Fund, Cohesion Fund and the European Investment Bank) have been used, and remain available for use, for the funding of studies and infrastructures designed to improve rail connections in this region. (1) OJ L 228, 9. 9. 1996. (2) COM(97) 681 final. (3) COM(1999) 277 final. (2000/C 170 E/017) WRITTEN QUESTION E-1441/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Support for Galician dairy producers in the context of aid to family farms Galician agriculture has, over the last few decades, been increasingly oriented towards specialisation in dairy farming. Its development has, however, been set back by the allocation of a milk quota of a Malthusian nature, which is in itself in flagrant contradiction of the right to agricultural modernisation along the lines existing in the Union(cid:146)s central Member States. This obstacle is accentuated by the serious de facto discrimination affecting Galician agriculture as regards EC aids. In 1998, Galicia(cid:146)s agricultural sector, which accounts for 18,5 % of the active agricultural workforce in Spain, received only 1,2 % of the ESP 852 903 million allocated to Spanish agriculture in EAGGF (Guarantee) monies, under a system which is biased towards large farms and tends, in addition, to encourage abuse of the Union(cid:146)s Structural Funds. Given these circumstances, can the Commission state whether it intends to propose a system of special aids for family livestock farms, and, in particular, dairy farms, as a means of compensating for the significant under-funding of countries such as Galicia by the application of a system of EAGGF (Guarantee) aids which is clearly inadequate and, indeed, unfair in relation to their agricultural economy. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 October 1999) The Council introduced milk quotas in 1984 to deal with a costly imbalance in the milk sector. As part of the Agenda 2000 reform it recently decided to apply them until 2008. At the same time it provided for increases for the Member States with continuing problems. In the case of Spain there will be two successive increases, of 350 000 tonnes in 2000 and 200 000 tonnes in 2001 (a total of + 10 %), which should take account of particular situations, such as that of Galicia described by the Honourable Member. These increases are in addition to those for Spain in 1987 and 1993/94, totalling over 20 % altogether


title: QUESTION ECRITE no 1501/99 de Christoph KONRAD Rapatriement de remorques de véhicules à moteur au sein de l'UE

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
Italy
commercial vehicle
common transport policy
vehicle registration


title: PERGUNTA ESCRITA E-1553/99 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) à Comissão. O regulamento europeu CITES e a França.

eurovoc_concepts:
Botswana
France
Namibia
Zimbabwe
animal life
infringement of EU law
international trade
protected species
wild mammal

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/7 (2000/C 219 E/010) PERGUNTA ESCRITA E-1553/99 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: O regulamento europeu CITES e a Fran(cid:231)a Na œltima ConferŒncia das Partes que subscreveram a Conven(cid:231)ªo CITES (sobre o comØrcio internacional das espØcies selvagens da fauna e da flora amea(cid:231)adas de extin(cid:231)ªo), realizada em Harare (ZimbabuØ), em Junho de 1997, foi adoptada, por maioria superior a dois ter(cid:231)os dos seus membros, a decisªo de transferir as popula(cid:231)ıes de elefantes africanos do Botswana, da Nam(cid:237)bia e do ZimbabuØ do Anexo I (proibi(cid:231)ªo de comØrcio) para o Anexo II (comØrcio controlado) da Conven(cid:231)ªo. Esta desclassifica(cid:231)ªo permite aos trŒs pa(cid:237)ses exportar legalmente trofØus, espØcimes vivos e certos produtos derivados de elefantes. Ficarªo igualmente habilitados (cid:129) se estiverem reunidas determinadas condi(cid:231)ıes (cid:129) a vender, a partir de 18 de Mar(cid:231)o de 1999, as suas existŒncias legais de marfim em bruto a um œnico comprador, o Japªo. Com esta decisªo, a Comunidade Internacional reconheceu que as popula(cid:231)ıes de elefantes dos trŒs pa(cid:237)ses da `frica Austral em causa nªo se encontravam amea(cid:231)adas e exprimiu a sua aprova(cid:231)ªo de pol(cid:237)ticas eficazes de gestªo da fauna naqueles pa(cid:237)ses, levadas a efeito, nomeadamente, atravØs de programas nacionais de desenvolvimento comunitÆrio em que as popula(cid:231)ıes rurais participam e no (cid:226)mbito dos quais beneficiam da gestªo e conserva(cid:231)ªo dos recursos selvagens. Em Novembro de 1997, a Comissªo aprovou por maioria qualificada o regulamento que, na sequŒncia das decisıes adoptadas na ConferŒncia de Harare, actualiza o Regulamento do Conselho no 338/97 (1), relativo (cid:224) aplica(cid:231)ªo da CITES na Uniªo Europeia. O regulamento alterado autoriza, nomeadamente, a importa(cid:231)ªo, em todo o territ(cid:243)rio da Uniªo Europeia, de elefantes vivos e de determinados produtos derivados de elefantes provenientes do Botswana, da Nam(cid:237)bia e do ZimbabuØ. O regulamento Ø directamente aplicÆvel em todos os Estados-membros da Uniªo Europeia. A Fran(cid:231)a, todavia, nªo aceita esta decisªo e, em 1 de Setembro de 1998, entrarÆ em vigor uma portaria nos termos da qual aquele pa(cid:237)s pro(cid:237)be a importa(cid:231)ªo, no seu territ(cid:243)rio, de elefantes da `frica Austral e de determinados produtos derivados, e que, por conseguinte, desrespeita o regulamento europeu, que nªo permite uma ac(cid:231)ªo unilateral mais estrita. SerÆ que a Comissªo se encontra informada desta medida tomada pela Fran(cid:231)a? Em caso afirmativo, terÆ notificado a Fran(cid:231)a de que a portaria em causa constitui uma viola(cid:231)ªo do direito comunitÆrio? SerÆ que, em consequŒncia, a Comissªo pondera a possibilidade (cid:129) caso ainda nªo o tenha feito (cid:129) de recorrer ao Tribunal de Justi(cid:231)a Europeu contra a Fran(cid:231)a, por infrac(cid:231)ªo do direito comunitÆrio? (1) JO L 61 de 3. 3. 1997, p. 1. Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (18 de Novembro de 1999) A Comissªo nªo foi informada pela Fran(cid:231)a sobre actos ou disposi(cid:231)ıes espec(cid:237)ficas que este Estado-membro teria adoptado relativamente (cid:224) importa(cid:231)ªo e ao comØrcio de trofØus, espØcimes vivos ou produtos derivados da espØcie Loxodonta africana (elefante africano) das popula(cid:231)ıes do Botswana, da Nam(cid:237)bia e do ZimbabuØ, no (cid:226)mbito da aplica(cid:231)ªo do Regulamento (CE) no 338/97 do Conselho, de 9 de Dezembro de 1996, relativo (cid:224) protec(cid:231)ªo de espØcies da fauna e da flora selvagens atravØs do controlo do seu comØrcio (1), alterado nomeadamente pelo Regulamento (CE) no 2307/97 da Comissªo, de 18 de Novembro de 1997 (2). Mais concretamente, nªo recebeu comunica(cid:231)ªo sobre o diploma legislativo (arrŒtØ ministØriel) referido pelo Senhor Deputado, o qual teria entrado em vigor em 1 de Setembro de 1998 e por for(cid:231)a do qual a Fran(cid:231)a proibiria a importa(cid:231)ªo, para o seu territ(cid:243)rio, de elefantes e determinados produtos derivados de elefantes da `frica Austral. Todavia, ap(cid:243)s verifica(cid:231)ªo, conclui-se que, conforme denuncia o Senhor Deputado, pelo menos um arrŒtØ ministØriel terÆ sido exarado pela Fran(cid:231)a nesta matØria, sem qualquer comunica(cid:231)ªo (cid:224) Comissªo. Trata-se do diploma de 30 de Junho de 1998, relativo (cid:224) importa(cid:231)ªo, ao transporte e (cid:224) comercializa(cid:231)ªo de alguns espØcimes de elefantes africanos (arrŒtØ du 30 juin 1998 «relatif (cid:224) l(cid:146)importation, au transport et (cid:224) la commercialisation de certains spØcimens d(cid:146)ØlØphants d(cid:146)Afrique»). Nos termos do artigo 20o do Regulamento (CE) no 338/97 alterado, «cada Estado-membro notificarÆ a Comissªo e o Secretariado da Conven(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes espec(cid:237)ficas que adoptar para a execu(cid:231)ªo do presente regulamento, bem como todos os instrumentos jur(cid:237)dicos utilizados e medidas tomadas para a sua execu(cid:231)ªo e cumprimento». C 219 E/8 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 Perante a ausŒncia de comunica(cid:231)ªo sobre, pelo menos, o supramencionado diploma de 30 de Junho de 1998, o que constitui viola(cid:231)ªo do artigo 20o do regulamento por parte da Fran(cid:231)a, a Comissªo vai estudar, o mais brevemente poss(cid:237)vel, o seguimento a dar ao problema. (1) (2) JO L 61 de 3. 3. 1997. JO L 325 de 27. 11. 1997. (2000/C 219 E/011) PERGUNTA ESCRITA E-1554/99 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Crise no sector da suinicultura Pode a Comissªo confirmar se no sector da suinicultura a produ(cid:231)ªo excedentÆria ronda os 20 %? Em caso afirmativo, considera a Comissªo que este facto Ø a principal causa da crise denunciada pelas associa(cid:231)ıes de suinicultores ou entende serem outras as razıes? Quais seriam essas razıes? Tem a Comissªo a possibilidade de, pelo menos, limitar os excedentes atravØs da instaura(cid:231)ªo de limites (cid:224) produ(cid:231)ªo no (cid:226)mbito comunitÆrio? Nªo considera a Comissªo que a introdu(cid:231)ªo em todo o territ(cid:243)rio da UE de legisla(cid:231)ªo ambiental e sanitÆria uniforme contribuiria para a cria(cid:231)ªo de condi(cid:231)ıes (cid:224) partida iguais para todos? Por que razªo nªo se exige que, a cada importa(cid:231)ªo de su(cid:237)nos isenta de direitos de pa(cid:237)ses terceiros, corresponda uma exporta(cid:231)ªo de igual quantidade de carne de su(cid:237)no transformada para mercados alternativos ao mercado comunitÆrio? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (11 de Outubro de 1999) A produ(cid:231)ªo da carne de su(cid:237)no na Comunidade aumentou nos œltimos anos. Em 1997, foi, no total, de 16,25 milhıes de toneladas e em 1998 de 17,56 milhıes de toneladas (i. e. aumento de 8 %). Estima-se que, em 1999, a produ(cid:231)ªo tenha aumentado cerca de 2 %, o que sucedeu principalmente na primeira metade do ano. Na segunda metade de 1999 e primeira metade de 2000, prevŒ-se que a produ(cid:231)ªo diminua. As exporta(cid:231)ıes de carne su(cid:237)na para pa(cid:237)ses terceiros, que beneficiaram de reembolsos (cid:224) exporta(cid:231)ªo, atingiram 743 000 toneladas no ano 4 do Acordo Geral sobre Tarifas e ComØrcio (GATT) (1 de Julho de 1998 a 30 de Junho de 1999), o que representa 4 % da produ(cid:231)ªo total e pode considerar-se uma produ(cid:231)ªo excedentÆria. A produ(cid:231)ªo excedentÆria de su(cid:237)nos foi, efectivamente, umas das principais razıes para os baixos pre(cid:231)os no produtor verificados na segunda metade de 1998 e na primeira metade de 1999. O mercado dos su(cid:237)nos Ø de natureza c(cid:237)clica, com per(cid:237)odos de produ(cid:231)ªo elevada e, consequentemente, baixos pre(cid:231)os, situa(cid:231)ªo que se repete todos os trŒs a cinco anos. Contudo, houve igualmente outras razıes. As crises econ(cid:243)micas nos principais pa(cid:237)ses de importa(cid:231)ªo e a concorrŒncia crescente dos outros pa(cid:237)ses exportadores acrescentaram dificuldades para a indœstria dos su(cid:237)nos europeia. Em diversas ocasiıes a Comissªo debateu com os Estados-membros as poss(cid:237)veis medidas de limita(cid:231)ªo da produ(cid:231)ªo. Todavia, essas medidas receberam pouco apoio da parte da maioria dos Estados-membros. Nessas reuniıes, a Comissªo sublinhou a necessidade de os Estados-membros aplicarem integralmente a legisla(cid:231)ªo comunitÆria e nacional em matØria ambiental, o que deverÆ prevenir picos de produ(cid:231)ªo excessivos. As quotas de importa(cid:231)ıes com direito nulo para o ano de 1998-1999 (GATT) atingiram 7 000 toneladas. Contudo, apenas foram importadas 2 500 toneladas. Quanto ao limite das exporta(cid:231)ıes de carne de su(cid:237)no pass(cid:237)veis de subven(cid:231)ªo na Comunidade, durante o mesmo ano GATT, foi de 483 000 toneladas; foi utilizado na totalidade. Por conseguinte, as exporta(cid:231)ıes comunitÆrias corresponderam a muitas vezes as importa(cid:231)ıes isentas de direitos


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1566/99 dell'on. Paulo CASACA Statistiche concernenti le PPA

eurovoc_concepts:
EU statistics
OECD
bibliography
international statistics
provision of documents
purchasing power parity
statistical method