title: Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 al Consiliului din 12 august 1999 privind instituirea unui drept antidumping definitiv și perceperea cu titlu definitiv a dreptului provizoriu instituit la importurile de cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză, Ungaria, India, Mexic, Polonia, Africa de Sud și Ucraina și închiderea procedurii antidumping referitoare la importurile originare din Republica Coreea

formats: html pdf print xhtml

text: 11/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 189 31999R1796 L 217/1 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 17. 8. 1999 REGULAMENTUL (CE) NR. 1796/1999 AL CONSILIULUI din 12 august 1999 privind instituirea unui drept antidumping definitiv ș(cid:13)i perceperea cu titlu definitiv a dreptului provizoriu instituit la importurile de cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză, Ungaria, India, Mexic, Polonia, Africa de Sud ș(cid:13)i Ucraina ș(cid:13)i închiderea procedurii antidumping referitoare la importurile originare din Republica Coreea CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 9 ș(cid:13)i articolul 10 alineatul (2), având în vedere propunerea prezentată de către Comisie după consultarea comitetului consultativ, întrucât: A. MĂSURILE PROVIZORII (1) (2) Prin Regulamentul (CE) nr. 362/1999 (2) (denumit în con- tinuare „regulament provizoriu”), Comisia a instituit un drept antidumping provizoriu la importurile în Comuni- tate de cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză (RPC), India, Mexic, Africa de Sud ș(cid:13)i Ucraina ș(cid:13)i a acceptat angajamentele oferite de către anumiți exportatori din Ungaria ș(cid:13)i Polonia. B. PROCEDURA ULTERIOARĂ Ca urmare a instituirii drepturilor antidumping provizorii, părțile interesate care au solicitat acest lucru au avut posi- bilitatea de a fi audiate. Părțile au fost informate cu privire la faptele ș(cid:13)i considerațiile esențiale pe baza cărora s-a să se recomande instituirea unui drept intenționat antidumping definitiv ș(cid:13)i perceperea cu titlu definitiv, la nivelul acestor drepturi, a sumelor depuse cu titlu de drept provizoriu. De asemenea, li s-a acordat un termen în cadrul căruia acestea au putut prezenta observații cu privire la faptele comunicate. (1) (2) JO L 56, 6. 3. 1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 905/98 (JO L 128, 30. 4. 1998, p. 18). JO L 45, 19. 2. 1999, p. 1. (3) Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate ș(cid:13)i dacă a fost cazul, concluziile definitive au fost modificate în mod corespunzător. C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ Ș(cid:13) I PRODUSUL SIMILAR 1. Produsul în cauză (4) (5) (6) (7) că faptul reamintit Trebuie considerentul 7 din regulamentul provizoriu a descris produsul în cauză ca fiind reprezentat de cabluri din oțel, inclusiv cabluri închise, cu excepția cablurilor din oțel inoxidabil, cu cea mai mare dimensiune a secțiunii transversale peste 3 mm (denumite în continuare, în conformitate cu terminologia utilizată în industrie, „cabluri din sârmă de oțel” sau „CSO”). S-a afirmat că cablurile din sârmă de oțel ar trebui să se împartă în două produse distincte, în conformitate cu cele două domenii de aplicare sau utilizare, respectiv cabluri pentru utilizări generale ș(cid:13)i cabluri pentru utilizări speciale destinate industriilor specifice. s-a speciale, constatat Contrar afirmațiilor cu privire la existența a două produse distincte, respectiv cabluri pentru utilizări generale ș(cid:13)i că cabluri pentru utilizări producătorii-exportatori produceau o gamă largă de dife- rite tipuri de cabluri din sârmă de oțel ș(cid:13)i că toate aceste cabluri au aceleaș(cid:13)i caracteristici fizice esențiale (respectiv sârmele de oțel care alcătuiesc toroanele, toroanele înfăș(cid:13)urate în jurul inimii care formează cablul ș(cid:13)i inima propriu-zisă). De asemenea, s-a constatat că toate cablurile din sârmă de oțel au aceleaș(cid:13)i caracteristici tehnice esențiale (toate au un anumit număr de sârme într-un toron, un anu- mit număr de toroane într-un cablu, un anumit diametru ș(cid:13)i o anumită structură). Diversele tipuri de cabluri din sârmă de oțel pot fi clasifi- cate în mai multe grupe de produse care reflectă caracteristicile fizice ș(cid:13)i tehnice ale acestora. În timp ce cablurile din sârmă de oțel încadrate în grupele superioare ș(cid:13)i inferioare ale gamei nu sunt, în mod clar, substituibile, cablurile din grupele învecinate au fost considerate substituibile. S-a ajuns la concluzia că a existat un anumit grad de suprapunere ș(cid:13)i concurență între cablurile din sârmă 190 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 19 de oțel din grupe diferite. Având în vedere această suprapunere între grupe, nu s-ar fi putut stabili o linie clară de demarcație la nici un punct din cadrul gamei de cabluri din sârmă de oțel. Această concluzie este în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene (1). (8) În concluzie, având în vedere faptul că s-a constatat că toate cablurile din sârmă de oțel au aceleaș(cid:13)i caracteristici fizice ș(cid:13)i tehnice esențiale ș(cid:13)i aceeaș(cid:13)i utilizare, cu toate că au existat diferențe între cablurile situate în partea superioară sau inferioară a unei game, întrucât există concurență între cablurile din sârmă de oțel din categoriile învecinate, s-a concluzionat că toate produsele din gamă reprezentau un singur produs ș(cid:13)i prin urmare, toate cablurile din sârmă de oțel au fost considerate ca fiind un singur produs. 2. Produsul similar (9) (10) Trebuie reamintit faptul că la considerentul 8 din regulamentul provizoriu, Comisia a constatat că cablurile din sârmă de oțel importate din țările în cauză ș(cid:13)i cele pro- duse ș(cid:13)i vândute în Comunitate de către industria comuni- tară erau similare în ceea ce priveș(cid:13)te caracteristicile fizice ș(cid:13)i tehnice esențiale. De asemenea, s-a constatat că atât cablu- rile din sârmă de oțel produse în Comunitate, cât ș(cid:13)i cele importate, aveau aceleaș(cid:13)i utilizări ș(cid:13)i se aflau în concurență. S-a afirmat că cablurile din sârmă de oțel produse ș(cid:13)i vân- dute de producători comunitari nu erau similare celor importate din țările în cauză. S-a afirmat, în special, că produsele fabricate în țările exportatoare erau în principal cabluri din sârmă de oțel de bază, în timp ce produsele fabricate în Comunitate erau cabluri speciale. În afară de aceasta, s-a afirmat că producătorii comunitari au inclus, în cursul perioadei examinate, mai multe tipuri de produse aș(cid:13)a-numite produse specifice în gama lor de cabluri din sârmă de oțel, aș(cid:13)a cum reiese din creș(cid:13)terea prețului unitar al acestora. (11) S-a ajuns la următoarele concluzii: — s-a constatat că producătorii comunitari, ca ș(cid:13)i producătorii-exportatori, au fost implicați în producția întregii game de cabluri din sârmă de oțel, adică atât cabluri specifice, cât ș(cid:13)i cea mai mare parte a tipurilor de cabluri de bază; — suprapunerea între produsele fabricate de către producătorii comunitari ș(cid:13)i cele fabricate de către producătorii-exportatori fost demonstrată de a volumul de vânzări în cazul cărora s-a constatat că modelele de cabluri din sârmă de oțel corespundeau (75 % din volumul vânzărilor producătorilor- exportatori ș(cid:13)i 51 % din volumul vânzărilor industriei (1) Cazul C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd c. Consiliului, Culegere 1992, p. I-1409. comunitare). Această suprapunere poate fi, de aseme- nea, constatată ș(cid:13)i din faptul că cablurile din sârmă de oțel produse în Comunitate ș(cid:13)i acelea importate, vizează toate codurile NC relevante. (12) se confirmă concluziile provizorii Prin urmare, în conformitate cu care cablurile din sârmă de oțel produse în Comunitate ș(cid:13)i cele importate sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 (denumit în continuare „regulament de bază”). D. DUMPINGUL 1. Valorea normală 1. 1. Determinarea valorii normale (13) Un producător-exportator indian a susținut că costurile de producție pentru perioada de anchetă (1 ianuarie 1997 - 31 martie 1998, denumită în continuare „PA”) ar trebui să fie stabilite pe baza datelor referitoare la perioada ante- rioară PA. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, în scopul formulării unei concluzii definitive privind dumpingul, se alege o PA ș(cid:13)i informațiile analizate se limitează în mod normal la PA. Nu au fost prezentate motive care ar demonstra că este mai oportun să se utilizeze un cost de producție referitor la o perioadă anterioară PA. În special, trebuie remarcat faptul că producătorul-exportator a continuat, de asemenea, să producă ș(cid:13)i să vândă tipurile de produse în cauză în cursul PA. Prin urmare, concluziile întemeiate pe informațiile referitoare la PA au fost considerate reprezentative ș(cid:13)i cererea a fost, în consecință, respinsă. (14) (15) Producătorul-exportator din Africa de Sud ș(cid:13)i un producător-exportator din India au contestat metoda uti- lizată pentru a determina valoarea normală calculată a pro- dusului în cauză. Producătorul-exportator din Africa de Sud a pretins că stabilirea marjei de profit din vânzările interne era întrucât baza pe toate tranzacțiile interne, inadecvată, inclusiv vânzările interne de cabluri din sârmă de oțel pen- tru industria minieră. Având în vedere proprietățile speci- fice ale cablurilor din sârmă de oțel pentru industria mini- eră, care nu sunt exportate în Comunitate, care reprezintă un produs specific necesitând echipament sofisticat ș(cid:13)i care este vândut cu o marjă de profit considerabilă, s-a susținut faptul că marja de profit realizată din vânzările interne de cabluri din sârmă de oțel pentru industria minieră nu ar trebui să fie luată în considerare la stabilirea valorii nor- male calculate a celorlalte tipuri de cabluri. (16) Producătorul-exportator din India a solicitat ca vânzările interne ale anumitor tipuri de produse cu valoare ridicată să fie excluse de la stabilirea valorii normale calculate, pe motivul că aceste produse nu erau exportate, sau erau exportate foarte rar, în cursul PA ș(cid:13)i că vânzările interne ale acestor tipuri de produse generează profituri neobiș(cid:13)nuit de mari, care au denaturat determinarea profitului mediu pen- tru produsul în cauză. 11/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 191 (17) S-a constatat că cablurile din sârmă de oțel pentru industria minieră din Africa de Sud ș(cid:13)i tipurile de produse cu valoare ridicată din India erau „produse similare” produsului în cauză în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, marja de profit utilizată pentru calcularea valorii normale a fost corect determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (3), (4) ș(cid:13)i (6) din regulamentul de bază, adică pe baza tuturor vânzărilor produsului similar pe piața internă efectuate în cursul ope- rațiunilor comerciale normale. În acest context, trebuie menționat că pentru determinarea marjei de profit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, nu prezintă relevanță faptul că tipurile de produse în cauză au fost, de asemenea, exportate în Comunitate, atât timp cât acestea reprezintă un produs similar în sensul regulamentului de bază. (18) Prin urmare, aceste cereri au fost respinse. (19) Ca o alternativă la cele menționate anterior, societatea din India a solicitat ca profitul mediu să fie calculat pe baza tuturor vânzărilor interne, adică atât pe baza vânzărilor de tipuri de produse profitabile, cât ș(cid:13)i a celor neprofitabile, ș(cid:13)i nu numai pe baza vânzărilor interne de tipuri de produse profitabile. În această privință, trebuie remarcat faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, suma corespunzătoare profiturilor trebuie să se bazeze pe datele referitoare la producția ș(cid:13)i vânzările pro- dusului similar pe piața internă a țării exportatoare, în cursul operațiunilor comerciale normale. În acest context, vânzările în pierdere ale unui anumit tip de produs pot fi luate în considerare pentru determinarea marjei de profit numai în cazul în care volumul vânzărilor neprofitabile ale acestui tip nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 20 % din vânzările totale ale tipu- lui în cauză sau în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat nu este mai mic decât costul unitar mediu ponderat. Respectiva normă la determinarea marjei de profit ș(cid:13)i, prin urmare, alternativa solicitată nu a putut fi nici ea acceptată. respectată fost a expuse mai jos, s-a decis să se renunțe la această alegere. În absența unor țări terțe cu economie de piață care să coo- pereze ș(cid:13)i care să nu facă obiectul prezentei anchete, s-a considerat că Polonia reprezenta cea mai potrivită alegere a unei țări analoge pentru calculul valorii normale în ceea ce priveș(cid:13)te China ș(cid:13)i Ucraina. (23) Ca a urmare comunicării măsurilor provizorii, producătorii-exportatori din China ș(cid:13)i Ucraina au contestat, de asemenea, alegerea Poloniei ca țară analogă; s-a susținut că ar fi mai adecvată alegerea Coreei de Sud, în ceea ce pri- veș(cid:13)te nivelul dreptului de import, dimensiunea pieței interne ș(cid:13)i concurența pe piața internă. Cu toate acestea, s-a considerat că Polonia reprezenta o alegere adecvată, având în vedere nivelul redus al dreptului de import, deschiderea ș(cid:13)i dimensiunea pieței interne, existența concurenței între producătorii locali ș(cid:13)i faptul că, în ansamblu, cablurile din sârmă de oțel din Polonia ofereau cea mai reprezentativă comparație în ceea ce priveș(cid:13)te modelele corespunzătoare celor din China ș(cid:13)i Ucraina. (24) În ceea ce priveș(cid:13)te Coreea de Sud, s-a remarcat că, deș(cid:13)i această țară a avut, de asemenea, un nivel redus al dreptu- lui de import, procentajul de vânzări interne a fost mult mai scăzut, acestea fiind comparabile cu importurile în Comunitate din Republica Populară Chineză. (25) Prin urmare, s-a considerat că Polonia reprezenta cea mai potrivită alegere a unei țări analoge atât pentru Ucraina, cât ș(cid:13)i pentru Republica Populară Chineză. 2. Prețul de export (26) Întrucât nu au fost prezentate observații cu privire la prețul la confirmă de considerentele 14-17 din regulamentul provizoriu. concluziile stabilite export, se (20) Întrucât nu au fost prezentate alte observații privind valoarea normală, se confirmă concluziile stabilite la considerentele 9-13 din regulamentul provizoriu. 3. Comparația 1. 2. Alegerea țării analoge pentru țările care nu au economie de piață (21) Producătorii-exportatori din China ș(cid:13)i Ucraina au contestat alegerea Indiei ca țară analogă ș(cid:13)i au cerut reexaminarea alegerii provizorii a țării analoge. Producătorul-exportator ucrainean a propus alegerea Republicii Coreea (denumită în continuare „Coreea de Sud”), întrucât aceasta avea o piață deschisă. (22) Argumentele prezentate împotriva alegerii Indiei ca țară analogă au fost analizate cu atenție ș(cid:13)i, pe baza motivelor (27) Un producător-exportator polonez ș(cid:13)i-a reiterat cererea de ajustare a valorii normale pentru diferențele referitoare la cheltuielile de inventar ș(cid:13)i antrepozitare între vânzările interne ș(cid:13)i vânzările la export. Cu toate acestea, în absența unor noi elemente de probă cu privire la efectul acestor factori asupra comparabilității prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază, cererea a fost respinsă. (28) Acelaș(cid:13)i producător-exportator polonez ș(cid:13)i un producător- exportator din Ungaria ș(cid:13)i-au reiterat cererea de ajustare a valorii normale în ceea ce priveș(cid:13)te diferențele de nivel comercial. Având în vedere noile elemente de probă pre- zentate, cererile au fost reanalizate ș(cid:13)i acceptate, în măsura în care s-a demonstrat că prețul de export ș(cid:13)i valoarea nor- mală au corespuns unor niveluri comerciale diferite ș(cid:13)i această diferență a afectat comparabilitatea prețurilor. 192 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 19 (29) Un producător-exportator indian a prezentat o cerere de ajustare în ceea ce priveș(cid:13)te diferențele de nivel comercial, pe motiv că vânzările la export s-au efectuat exclusiv la nivelul angrosiș(cid:13)tilor, în timp ce vânzările interne au fost realizate atât la nivelul angrosiș(cid:13)tilor, cât ș(cid:13)i la nivelul utili- zatorilor finali. A fost acordată o ajustare în măsura în care cererea a fost justificată. (30) Un producător-exportator polonez a contestat utilizarea cursurilor de schimb medii lunare pentru a exprima prețul de export în moneda națională pentru determinarea concluziilor provizorii. Acest producător-exportator a susținut că ar fi trebuit utilizate cursurile de schimb prac- ticate, în mod efectiv. În această privință, trebuie remarcat faptul că utilizarea cursurilor de schimb medii lunare repre- zintă o practică normală. În afară de aceasta, ambele metode au fost experimentate ș(cid:13)i s-a constatat că diferen- țele au fost nesemnificative ș(cid:13)i eventualele diferențe pozi- tive au fost compensate cu diferențele negative, respectiv, nici una din metode nu a avut ca rezultat cursuri de schimb semnificativ mai mari sau mici ș(cid:13)i impactul acestui aspect asupra marjei de dumping nu a fost important. Prin urmare, s-a decis aplicarea practicii normale a cursurilor de schimb medii lunare. (31) (32) Producătorul-exportator din Africa de Sud a solicitat o ajustare a prețurilor de export în funcție de conversiunea monedei, cu motivarea că o comparație între cel mai mic curs de schimb al monedei sud-africane ș(cid:13)i ECU în cursul perioadei de anchetă ș(cid:13)i aceea a celui mai ridicat curs de schimb din 1999 a indicat o importantă devalorizare a monedei ECU. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (j) din regulamentul de bază, această cerere a fost respinsă întru- cât fluctuațiile cursului de schimb nu au indicat modificări substanțiale în cursul PA care ar fi justificat o ajustare. În afară de aceasta, trebuie remarcat faptul că devalorizarea medie a monedei ECU în raport cu randul sud-african a fost foarte mică în cursul perioadei de anchetă. (33) Întrucât nu au fost prezentate alte observații privind comparația menționată anterior, se confirmă concluziile stabilite la considerentele 17-19 ș(cid:13)i 21-23 din regulamentul provizoriu. 4. Marjele de dumping 4. 1. Metoda (34) În etapa provizorie, vânzările la export de cabluri din sârmă de oțel care au fost efectuate de către un producător- exportator indian către importatorul cu care s-a aflat în legătură în Comunitate ș(cid:13)i care au fost ulterior transformate de către acest importator, au fost excluse de la determinarea dumpingului. (35) Ca urmare a comunicării concluziilor provizorii, producătorul-exportator indian a contestat această abor- dare. S-a solicitat ca dumpingul constatat în cazul tranzac- țiilor de export analizate să fie exprimat ca un procent din prețul CIF total, respectiv să fie incluse acele tranzacții de export referitoare la produsele care au fost ulterior trans- formate, după cum s-a menționat anterior. În sprijinul acestei cereri, producătorul-exportator a subliniat faptul că eventualele măsuri antidumping ar fi aplicate tuturor importurilor produsului în cauză. (36) Această cerere nu a putut fi acceptată. În primul rând, ar fi dificil să se stabilească un preț de export fiabil pentru acele produse importate care au fost ulterior revândute în stare transformată. În al doilea rând, vânzările la export luate în considerare pentru determinarea unei marje de dumping au reprezentat 80 % din toate revânzările la export în Comunitate, efectuate de către producătorul-exportator în cursul perioadei de anchetă. Acest procent a fost conside- rat o bază mai mult decât suficientă pentru a se ajunge la concluzii reprezentative. În al treilea rând, întrucât vânză- rile la export referitoare la produsele care au fost ulterior transformate nu ar fi putut să fie utilizate pentru calcularea dumpingului, acestea nu ar fi putut să fie luate în conside- rare pentru calcularea marjei de dumping, întrucât acest fapt ar fi denaturat concluziile prin micș(cid:13)orarea artificială a marjei de dumping. (37) Prin urmare, se confirmă metoda utilizată pentru stabilirea concluziilor provizorii, inclusiv a marjelor reziduale, aș(cid:13)a cum au fost menționate la considerentele 24-26. 4. 2. Nivelul marjelor de dumping (38) Media ponderată a valorii normale pe tip de produse a fost comparată cu media ponderată a prețului de export în con- diția de livrare franco fabrică ș(cid:13)i la acelaș(cid:13)i nivel comercial, în conformitate (11) din regulamentul de bază. cu articolul 2 alineatul (39) După reexaminarea calculelor, în special din cauza faptu- lui că valorile normale pentru Republica Populară Chineză ș(cid:13)i Ucraina au fost determinate pe baza vânzărilor pe piața internă a producătorilor polonezi, marjele de dumping sta- bilite în mod definitiv, exprimate ca un procent din prețul CIF la nivelul frontierei comunitare sunt următoarele: — REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ: 60,4 % — UNGARIA: Drótáru Kereskedelmi Rt Toți producătorii/exportatori: Drötkotél és Ipari és — INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Toți producătorii/exportatori: — REPUBLICA COREEA: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co. Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd 28,1 % 28,1 % 23,8 % 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 11/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 193 — MEXIC: Aceros Camesa SA de CV Toți producătorii/exportatori: — POLONIA: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut” Spólka Akeyjna 95,6 % 95,6 % 27,9 % Fabryka Lin i Drutów „Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów „Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Toți producătorii/exportatori: — AFRICA DE SUD: Haggie Rand Ltd (the company has changed name and is now called Haggie) Toți producătorii/exportatori: — UCRAINA: E. INDUSTRIA COMUNITARĂ 48,3 % 48,3 % 132 % 132 % 51,8 % (40) 1. Producția comunitară Prin urmare, în absența unor noi informații, se confirmă concluziile provizorii prezentate la considerentele 34-36 din regulamentul provizoriu. — D. Koronakis SA (Grecia); — Metalcalvi Wire Ropes (Italia); — Midland Wire Cordage Co. Ltd (Regatul Unit); — Randers Rebslaareri (Danemarca); — Redaelli Tecnacordati SpA (Italia); — Trefileurope(Franța); — Trenzas Y Cables SL (Spania); — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Germania); — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Austria); — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Germania); — Wadra GmbH (Germania). 3. Importurile efectuate de către industria comunitară (43) Anumite părți interesate au contestat calculul nivelului importurilor efectuate de către industria comunitară. (44) Trebuie menționat că faptul informațiile privind importurile s-au bazat pe datele furnizate de către exportatori în listele de vânzări la export ș(cid:13)i au fost verifi- s-a stabilit că cate în mod corespunzător. Astfel, importurile efectuate de către industria comunitară au reprezentat, în perioada de anchetă, 4,4 % din consum. (45) Se confirmă analiza din regulamentul provizoriu în conformitate cu care principala activitate a industriei comunitare a rămas producția de cabluri din sârmă oțel, având în vedere nivelul scăzut al importurilor. În afară de aceasta, acest nivel scăzut nu a fost suficient pentru a-i pro- teja pe producătorii comunitari de efectele prejudiciabile ale dumpingului ș(cid:13)i nici nu le-a permis acestora să benefi- cieze în mod nejustificat de importurile în cauză. 2. Industria comunitară (41) Ca urmare a comentariilor formulate de către părțile inte- industria comunitară se prezintă după cum resate, urmează: (42) Cei ș(cid:13)aisprezece producători comunitari care au depus reclamația ș(cid:13)i patru producători comunitari care au susținut la anchetă reprezintă reclamația ș(cid:13)i care au cooperat „industria comunitară” în sensul articolului 4 din regulamentul de bază, respectiv: (46) — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Germania); — Bridon International Limited (Regatul Unit); — BTS Drahtseile GmbH (Germania); — Cables Y Alambres Especiales SA (Spania); (47) — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Germania); — Cordoaria Oliveira SA (Portugalia); — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Germania); — Holding FICADI (Franța); — Iscar Funi Metalliche (Italia); F. PREJUDICIUL 1. Remarca preliminară - perioada de anchetă S-a susținut că includerea lui 1994 denaturează analiza prejudiciului, întrucât cea mai mare parte a importurilor a avut loc între 1994 ș(cid:13)i 1995 ș(cid:13)i că prin urmare nivelul importurilor din țările în cauză a rămas stabil. De aseme- nea, s-a afirmat că situația industriei comunitare a rămas între 1995 ș(cid:13)i perioada de anchetă. Prin urmare, s-a solici- tat ca începutul perioadei de anchetă a prejudiciului să se stabilească în 1995. Scopul anchetei este de a evalua efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra situației economice a industriei comunitare în cursul perioadei de anchetă. Pen- tru a efectua o asemenea analiză, se stabilesc tendințele mai multor indicatori pe baza informațiilor referitoare la un anumit număr de ani anteriori perioadei de anchetă. Prin urmare, nu prezintă relevanță dacă 1994 sau 1995 au fost ca punct de plecare pentru stabilirea considerați tendințelor. 194 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 19 (48) Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că: — deș(cid:13)i cea mai mare parte a importurilor din țările în cauză s-a efectuat între 1994 ș(cid:13)i 1995, contrar celor afirmate, aceste importuri au continuat să crească după 1995 (+ 12 % între 1995 ș(cid:13)i perioada de anchetă); — prețurile acestor importuri au rămas mult inferioare celor ale industriei comunitare pe parcursul întregii perioade; — impactul acestor importuri asupra situației industriei comunitare a determinat o scădere importantă a rentabilității între 1994 ș(cid:13)i 1995 (de la 1,3 % la - 0,3 %), ceea ce a coincis cu o pierdere a cotei de piață (-10 cum s-a precizat puncte procentuale). Aș(cid:13)a în regulamentul provizoriu, industria comunitară a încercat să recâș(cid:13)tige cota de piață pierdută prin dimi- nuarea prețurilor între 1995 ș(cid:13)i 1996, ceea ce a determinat sporirea pierderilor (între -0,3 % ș(cid:13)i - 0,7 %). Pentru a reduce aceste pierderi, industria comunitară a mărit din nou prețurile între 1996 ș(cid:13)i 1997. Cu toate acestea, acest lucru a afectat cota de piață care a scăzut ș(cid:13)i mai mult; — prin urmare, deteriorarea situației industriei comuni- tare a fost rezultatul presiunii exercitate atât de volumul importurilor din țările în cauză, dar ș(cid:13)i de nivelul scăzut al prețurilor acestor importuri. (49) (50) Prin urmare, având în vedere cele menționate anterior, se respinge afirmația cu privire la punctul de plecare al ana- lizei tendințelor. (55) Prin urmare, perioada în cursul căreia a fost analizată situația economică a industriei comunitare a permis o eva- luare corespunzătoare a situației acesteia ș(cid:13)i reflectă în mod corect evoluția pieței de cabluri din sârmă de oțel din Comunitate. 2. Cumularea importurilor din Mexic au fost efectuate de către un impor- tator care are legături cu un producător comunitar ș(cid:13)i că aceste importuri nu ar trebuie luate în considerare la stabilirea nivelului importurilor din Mexic. Prin urmare, restul importurilor din Mexic ar fi de minimisș(cid:13)i, în conse- cință, importurile din această țară nu ar trebui cumulate cu celelalte importuri în cauză, în sensul analizei prejudiciului. (53) Trebuie menționat faptul că pentru a se determina dacă importurile dintr-o țară în cauză trebuie să fie considerate ca fiind la nivelul de minimis în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, se calculează volumul total al importurilor originare din această țară. (54) Prin urmare, se confirmă nivelul importurilor menționate la considerentele 45 ș(cid:13)i 48 din regulamentul provizoriu, res- pectiv 3 % din consum în cursul perioadei de anchetă, ș(cid:13)i se respinge, de asemenea, afirmația în conformitate cu care importurile din Mexic ar fi la nivelul de minimis. 3. Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping 3. 1. Comparația între prețurile comunitare importurilor care fac obiectul unui dumping ș(cid:13)i cele ale S-a pretins că elementele utilizate la clasificarea cablurilor din sârmă de oțel pentru determinarea subcotării nu permit o comparație semnificativă ș(cid:13)i adecvată a prețurilor. S-a susținut în principal că elementele de care nu s-a ținut seama la determinarea subcotării (respectiv galvanizarea, inima ș(cid:13)i stratul de acoperire), rezistența la tracțiune, precum ș(cid:13)i alte elemente care nu au fost prevăzute în chestionar (respectiv variația tolerată a diametrului, factorul de alungire ș(cid:13)i rezistența la rupere) au o influență importantă asupra prețurilor. S-a afirmat, de asemenea, că ar trebui folosită aceeaș(cid:13)i clasificare a produsului atât pen- tru determinarea dumpingului, cât ș(cid:13)i a prejudiciului. 2. 1. Importurile din Ungaria (56) S-a ajuns la următoarele concluzii: (51) Un producător-exportator a solicitat din nou ca importurile din Ungaria să nu fie cumulate cu importurile din alte țări în cauză. Cu toate acestea, nu au fost prezen- tate argumente noi care să susțină această analiză necumulativă a importurilor din Ungaria. Prin urmare, sunt confirmate motivele privind cumularea aș(cid:13)a cum au fost stabilite la considerentul 47 din regulamentul provi- zoriu. 2. 2. Importurile din Mexic (52) Un producător-exportator a afirmat că importurile din Mexic nu ar trebui cumulate cu importurile din celelalte țări în cauză, având în vedere că aceste importuri din Mexic ar trebui să fie considerate ca fiind la nivelul de minimis. În această privință, s-a susținut că cea mai mare parte a — pentru determinarea subcotărilor, cablurile din sârmă de oțel au fost grupate în funcție de numărul de sârme, numărul de toroane dintr-un cablu, structura cablului ș(cid:13)i diametrul acestuia. S-a constatat că aceste elemente sunt cele care determină în principal prețul cablurilor din sârmă de oțel. S-a constatat că elementele care nu au fost (respectiv incluse în analiza subcotării galvanizarea, rezistența la tracțiune, inima ș(cid:13)i stratul de acoperire) au numai un impact secundar asupra prețu- rilor pe piața comunitară. Calculul subcotării pe baza clasificării cablurilor din sârmă de oțel aș(cid:13)a cum au fost descrise mai sus a aco- perit un volum rezonabil de vânzări atât în ceea ce îi priveș(cid:13)te pe producătorii-exportatori, cât ș(cid:13)i în ceea ce priveș(cid:13)te industria comunitară ș(cid:13)i, prin urmare, s-a con- siderat că a fost obținut un rezultat relevant ș(cid:13)i repre- zentativ; 11/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 195 rezistența la rupere), — s-a considerat că nu era necesară includerea unor elemente suplimentare neprevăzute în chestionar (res- factorul de pectiv variația tolerată a diametrului, alungire ș(cid:13)i întrucât aceste elemente erau în mare măsură rezultatul unei combi- între principalele elemente ale cablurilor din nații sârmă de oțel deja luate în considerare la clasificarea produsului. S-a considerat că includerea acestora nu generează o comparație mai corectă a prețurilor ș(cid:13)i, prin urmare, cererea acestora ar crea dificultăți tuturor păr- ților interesate; — s-a considerat că clasificarea produselor în vederea cal- culării marjei de dumping nu reprezenta un model bun pentru calculul subcotării, întrucât această clasificare între era în mare măsură rezultatul comparației produsele din gama unei societăți, respectiv acelaș(cid:13)i produs sau produse similare fabricate de către unul ș(cid:13)i acelaș(cid:13)i producător ș(cid:13)i vândute pe două piețe diferite. Cu toate acestea, subcotarea a fost calculată ca o compa- rație între un număr mai mare de cabluri din sârmă de oțel vândute de către un număr mai mare de părți. Prin urmare, s-a considerat că metoda folosită deja în regulamentul provizoriu a oferit o bază mai potrivită pentru analizele subcotării de preț: întrucât prin luarea în considerare a principalelor elemente care influen- țează prețul, această metodă a acoperit cel mai mare volum de vânzări; — în final, nu au fost constatate diferențe semnificative de preț pentru diferitele tipuri de cabluri din sârmă de oțel din cadrul unei grupe. (57) În concluzie, sunt respinse argumentele privind clasificarea produselor în vederea determinării subcotărilor. 3. 2. Nivelul comercial (58) Anumite părți interesate au susținut că ar trebui să se efec- tueze o ajustare a prețurilor de vânzare pentru a reflecta o presupusă diferență în ceea ce priveș(cid:13)te nivelurile comerci- ale, pe baza faptului că vânzările efectuate de către industria în timp ce comunitară se adresau utilizatorilor finali, produsele vândute angrosiș(cid:13)tilor/distribuitorilor. importate general, erau, în (59) S-a constatat că vânzările industriei comunitare s-au efec- tuat prin diverse canale de vânzări care au inclus atât angrosiș(cid:13)ti/distribuitori, cât ș(cid:13)i utilizatori finali. În afară de aceasta, s-a constatat că nu au existat diferențe constante ș(cid:13)i/sau semnificative de preț între diferitele canale de vânzări. (60) Prin urmare, s-a respins cererea de ajustare în ceea ce pri- veș(cid:13)te nivelul comercial. 4. Situația industriei comunitare (61) Anumiți producători-exportatori au susținut că industria comunitară nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază, întemeindu-se pe faptul că producția, capacitatea, prețurile, investițiile ș(cid:13)i productivitatea industriei comunitare s-au menținut la acelaș(cid:13)i nivel sau au crescut între 1994 ș(cid:13)i perioada de anchetă. 4. 1. Producția (62) S-a constatat că nivelurile de producție au rămas stabile în cursul perioadei examinate (+ 1 %), acest fapt trebuie corelat cu creș(cid:13)terea nivelurilor stocurilor (+ 30 %) ș(cid:13)i cu diminuarea volumului vânzărilor (-9 %), aș(cid:13)a cum s-a subli- niat la considerentele 58-60 din regulamentul provizoriu. De asemenea, se reaminteș(cid:13)te că, în cursul acestei perioade consumul a crescut cu 5 %. 4. 2. Capacitatea ș(cid:13)i investițiile (63) Se confirmă concluziile în conformitate cu care creș(cid:13)terea capacității menționată în regulamentul provizoriu (+ 11 %), a fost rezultatul investițiilor efectuate pentru achiziționarea unor maș(cid:13)ini performante, aș(cid:13)a cum s-a precizat la considerentele 59 ș(cid:13)i 65 din regulamentul provizoriu. 4. 3. Rentabilitatea (64) Anumiți producători-exportatori au contestat utilizarea conturilor verificate pentru a calcula rentabilitatea indus- triei comunitare, aș(cid:13)a cum s-a stabilit la considerentul 64 din regulamentul provizoriu. S-a pretins că acestea includeau vânzări de produse care nu erau vizate de anchetă ș(cid:13)i nu acopereau întreaga perioadă de anchetă. (65) care erau S-a constatat că deș(cid:13)i anumite societăți au putut să furni- zeze informații specifice cu privire la produsul în cauză, altele nu avut un sistem de contabilitate a costurilor care să permită identificarea separată a produsului examinat. În absența acestor informații, s-a considerat că conturile veri- ficate au furnizat informații fiabile cu privire la cel mai restrâns grup de produse care include produsul în cauză, pentru privind disponibile rentabilitatea. Pentru toate cele ș(cid:13)ase societăți incluse în eș(cid:13)antion, producția de cabluri din sârmă de oțel reprezintă principala activitate. S-a constatat că celelalte produse fabricate de către aceste societăți (de exemplu cabluri din sârmă de oțel inoxidabil, cabluri din sârmă de oțel cu cea mai mare dimensiune a diametrului sub 3 mm, sârme de oțel ș(cid:13)i toroane pretensionate) erau în mod strâns legate de activitatea principală ș(cid:13)i utilizau, în general, aceleaș(cid:13)i materii prime, maș(cid:13)ini ș(cid:13)i personal. informații 196 (66) (67) (68) RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 19 S-a considerat ca fiind justă utilizarea rentabilității din 1997 în locul celei din perioada de anchetă, întrucât 1997 acoperă în mare parte perioada de anchetă care este cuprinsă între ianuarie 1997 ș(cid:13)i martie 1998. G. LEGĂTURA DE CAUZALITATE (74) În absența unor noi informații, se confirmă concluziile provizorii prezentate considerentele 69-85 din regulamentul provizoriu. la În concluzie, având în vedere motivele prezentate anterior, s-a considerat că imaginea furnizată de conturile verificate era reprezentativă ș(cid:13)i fiabilă în ceea ce priveș(cid:13)te rentabilitatea produsului în cauză, în conformitate cu articolul 3 alinea- tul (8) din regulamentul de bază. data unul provizoriu, regulamentului dintre La producătorii comunitari al cărui exercițiu financiar se încheia în martie dispunea numai de date provizorii cu pri- vire la rentabilitate. Ulterior, au fost primite informațiile rentabilitatea industriei comunitară a fost finale ș(cid:13)i recalculată la -0,3 % în 1997, an care, aș(cid:13)a cum s-a mențio- nat mai sus, este reprezentativ pentru perioada de anchetă. Prin urmare, rentabilitatea industriei comunitare a variat între + 1,3 % în 1994 ș(cid:13)i -0,3 % în 1997. 4. 4. Concluzia privind industria comunitară (69) Anumiți producători-exportatori au afirmat că industria comunitară a avut rezultate pozitive în perioada ulterioară lui 1995 ș(cid:13)i că, prin urmare, nu se justifica determinarea unui prejudiciu important. (70) Trebuie reamintit faptul că (a se vedea Secțiunea F. 1 „Remarca preliminară”), indiferent dacă se ia ca punct de plecare al analizei prejudiciului 1994 sau 1995, situația industriei comunitare s-a deteriorat. Chiar ș(cid:13)i în cazul în care s-ar lua ca punct de plecare 1995, producția, volumul investițiile au de vânzări, ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i scăzut. Stocurile au crescut. Cota de piață s-a menținut stabilă (variind de la 65,26 % la 65,64 %) ș(cid:13)i rentabilitatea a rămas negativă (-0,3 %). (71) În orice caz, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, analiza prejudiciului suferit de industria comunitară se bazează pe evaluarea globală a acestor indicatori economici ș(cid:13)i nici unul dintre aceș(cid:13)ti indicatori nu poate oferi singur o orientare decisivă. (72) Prin urmare,acest argument este respins. 4. 5. Concluzia cu privire la prejudiciu (73) Se confirmă concluzia în conformitate cu care industria comunitară a suferit un prejudiciu important, stabilită la considerentul 68 din regulamentul provizoriu. H. INTERESUL COMUNITĂȚII (75) Anumite părți au ridicat obiecții cu privire la evaluarea impactului măsurilor antidumping asupra industriilor utilizatoare. la (76) Trebuie reamintit faptul că nu au fost primite răspunsuri la chestionarele industriile serviciilor Comisiei de utilizatoare vizate de prezenta procedură (considerentul 87 din regulamentul provizoriu). În afară de aceasta, nu s-a primit nici o informație ca urmare a publicării regulamen- tului provizoriu. Trebuie precizat că prin concluziile pre- zentate în regulamentul provizoriu s-a indicat faptul că utilizatorii nu ar fi în mod semnificativ afectați prin insti- tuirea de măsuri. Utilizatorii nu au contestat această concluzie, prin urmare se confirmă. (77) Mai multe părți interesate au susținut că producătorii comunitari nu produceau cabluri din sârmă de oțel cu diametre mici ș(cid:13)i că efectul măsurilor antidumping ar con- sta într-o lipsă a acestor produse de pe piața comunitară. De asemenea, s-a susținut că acest lucru ar avea un impact negativ în ceea ce priveș(cid:13)te situația ocupării forței de muncă la nivelul importatorilor care, în prezent, importă în Comu- nitate cabluri din sârmă de oțel cu diametru mic. (78) Trebuie reamintit faptul că industria comunitară produce întreaga gamă de cabluri din sârmă de oțel, inclusiv cabluri cu diametre mici. S-a concluzionat că instituirea de măsuri nu ar conduce la o creș(cid:13)tere a prețului astfel încât să deter- mine o lipsă a acestor cabluri din sârmă de oțel cu diame- tru mic de pe piața comunitară. De asemenea, se confirmă faptul că există mai multe surse alternative de livrare a cablurilor din sârmă de oțel care nu fac obiectul măsurilor antidumping (considerentul 105 din regulamentul provi- zoriu). (79) Având în vedere cele menționate anterior, s-a ajuns la con- cluzia că instituirea de măsuri definitive nu ar avea un impact negativ semnificativ asupra operatorilor economici din Comunitate. I. MĂSURILE ANTIDUMPING 1. Închiderea procedurii cu privire la Coreea de Sud (80) Având în vedere concluziile stabilite la considerentul 24 ș(cid:13)i următoarele din regulamentul provizoriu, în conformitate cu care marja de dumping pentru Coreea de Sud este la nivelul de minimis ș(cid:13)i faptul că nu au fost prezentate noi argumente împotriva închiderii procedurii pentru Coreea de Sud, procedura privind importurile originare din Coreea de Sus este închisă fără instituirea de măsuri. 11/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 197 (81) 2. Nivelul de eliminare a prejudiciului În sensul stabilirii nivelului măsurilor care urmează să fie instituite cu tiltu definitiv, s-a considerat că prețurile impor- turilor care făceau obiectul unui dumping ar trebui majorate la un nivel care să nu producă prejudicii. Pentru a calcula creș(cid:13)terea de preț necesară, respectiv marja de pre- judiciu, prețurile importurilor care făceau obiectul unui dumping au fost comparate cu prețurile de vânzare ale industriei comunitare, la care s-au adăugat deficitul de pro- fit ș(cid:13)i un nivel rezonabil al profitului. Trebuie remarcat fap- tul că, întrucât rentabilitatea industriei comunitare a fost recalculată la -3 % în 1997 (a se vedea punctul 4. 3 „Rentabilitate” din Secțiunea F), a fost modificat în mod corespunzător elementul corespunzător deficitului de pro- fit utilizat pentru calculul subcotării. În ceea ce priveș(cid:13)te celelalte aspecte, se confirmă metoda utilizată pentru stabilirea marjei de prejudiciu prezentată la considerentul 110 din regulamentul provizoriu. 3. Angajamentele (82) Într-o etapă avansată a anchetei, mai mulți producători- exportatori din Republica Populară Chineză, Mexic ș(cid:13)i Ucraina au oferit angajamente. În afară de aceasta, în cazul Indiei ș(cid:13)i Africii de Sud, producătorii-exportatori au prezen- tat, oferte revizuite ale angajamentelor în materie de preț, — în ceea ce priveș(cid:13)te Republica Populară Chineză, având în vedere faptul că nici una din societățile din aceste țări nu a beneficiat de tratament individual ș(cid:13)i că oferta nu conținea garanții din partea autorităților chineze care să asigure o monitorizare adecvată, ofertele de angaja- mente nu au fost considerate acceptabile; — în ceea ce priveș(cid:13)te India (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mexic, Africa de Sud ș(cid:13)i Ucraina, producătorii-exportatori în cauză au oferit angaja- mente de preț care au fost considerate acceptabile. (83) Se reaminteș(cid:13)te că, în conformitate cu considerentul 112 ș(cid:13)i următoarele din regulamentul provizoriu, angajamentele au fost oferite de către producătorii-exportatori din Ungaria ș(cid:13)i au fost acceptate Polonia de către Comisie. Aceste angajamente au fost ajustate pentru a reflecta con- cluziile definitive ale anchetei în ceea ce prețurile minime prevăzute de aceasta. 4. Forma ș(cid:13)i nivelul măsurilor definitive (84) Măsurile definitive trebuie să ia forma drepturilor ad valorem, ale căror niveluri au fost stabilite, în mod indivi- dual, pentru societățile care au cooperat. În ceea ce îi pri- veș(cid:13)te pe ceilalți producători-exportatori, ținând seama de gradul ridicat de cooperare constatat, ar trebui să li se aplice cel mai mare drept specific societății constatat pentru un exportator din țara în cauză care a cooperat. Pentru aceste societăți care au oferit angajamente de preț acceptabile, măsurile definitive iau forma angajamentelor. (85) În conformitate (4) din regulamentul de bază, atunci când marjele de dumping constatate pentru un anumit producător-exportator au fost cu articolul 9 alineatul inferioare creș(cid:13)terilor corespunzătoare ale prețurilor de import necesare pentru eliminarea prejudiciului, calculat în modul descris mai sus, drepturile definitive au fost limitate la marja de dumping stabilită. (86) Aceste drepturi, exprimate ca un procent din prețul CIF net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabi- lesc după cum urmează: — REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ: Toți producătorii/exportatori: — UNGARIA: Drótarú Kereskedelmi Rt Toți producătorii/exportatorii: Drótkötél és Ipari és — INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Toți producătorii/exportatori: — MEXIC: Aceros Camesa SA de CV Toți producătorii/exportatori: — POLONIA: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutow „Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutow „Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Toți producătorii/exportatori: — AFRICA DE SUD: Haggie Toți producătorii/exportatori — UCRAINA: Toți producătorii/exportatori: 60,4 % 28,1 % 28,1 % 23,8 % 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 38,6 % 38,6 % 51,8 % (87) Nivelurile individuale ale drepturilor menționate de prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete antidumping. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cursul acestei anchete. Prin urmare, nivelurile drepturilor se aplică exclusiv importuri- lor de produse originare din țările în cauză ș(cid:13)i care au fost fabricate de către persoanele juridice menționate în mod specific. Produsele fabricate de către orice alte societăți care nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezen- tului regulament, inclusiv entitățile aflate în legătură, nu pot beneficia de aceste niveluri ș(cid:13)i se supun dreptului rezidual. 198 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 19 (88) Orice cerere prin care se solicită aplicarea acestor niveluri individuale ale drepturilor (de exemplu, ca urmare a schim- bării denumirii entității) trebuie adresată de îndată Comisiei, împreună cu toate informațiile relevante, în spe- cial orice modificare a activităților societății, legate de producție, vânzările interne ș(cid:13)i cele la export, asociate aces- tei schimbării a denumirii. J. PERCEPEREA DREPTURILOR PROVIZORII (89) Având în vedere mărimea marjelor de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori ș(cid:13)i importanța prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesar să se perceapă cu titlu definitiv sumele depuse sub forma unor drepturi antidumping provizorii, în conformitate cu regulamentul provizoriu, la nivelul dreptului instituit în mod definitiv, cu excepția cazului în care nivelul dreptului provizoriu este mai redus, caz în care se aplică acesta din urmă, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 TARIC (1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de cabluri din oțel, clasificate, în prezent, în conformitate cu codurile CN ex 7312 10 82 (cod TARIC 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (cod (cod TARIC TARIC 7312 10 88*10) ș(cid:13)i ex 7312 10 99 (cod TARIC 7312 10 99*10) ș(cid:13)i originare din Republica Populară Chineză, Ungaria, India, Mexic, Polonia, Africa de Sud ș(cid:13)i Ucraina. 7312 10 86*10), 7312 10 84*10), ex 7312 10 88 ex 7312 10 86 (cod (2) Nivelul dreptului antidumping definitiv aplicabil prețului CIF net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, a produselor fabricate de către societățile enumerate în continuare, se stabileș(cid:13)te după cum urmează: Țara Societatea Nivelul dreptului (%) Codul adițional TARIC RPC Ungaria India Mexic Polonia Toate societățile Toate societățile Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700 071 India Toate celelalte societăți Toate societățile Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Polska Toate celelalte societăți Africa de Sud Toate societățile Ucraina Toate societățile 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 — 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 (3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale. Articolul 2 (1) Fără a aduce atingere articolului 1, dreptul definitiv nu se aplică importurilor produsului menționat la articolul 1 alineatul (1) de mai sus, fabricate ș(cid:13)i exportate în mod direct ș(cid:13)i facturate unei societăți importatoare în Comunitate, efectuate de către societățile enumerate la alineatul (3), ale căror angajamente în materie de preț au fost acceptate de către Comisie în conformitate cu Decizia 1999/572/CE din 13 august 1999 privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping privind importurile de cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză, Ungaria, India, Republica Coreea, Mexic, Polonia, Africa de Sud ș(cid:13)i Ucraina (1). (1) JO L 217, 17. 8. 1999, p. 63. 11/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 199 (2) Atunci când se prezintă o cerere de punere în liberă circulație ca urmare a unui angajament, scutirea de drept este condiționat de prezentarea către serviciile vamale competente ale statelor membre a unei facturi valabile corespunzătoare angajamentului, în forma stabilită în anexa la regulamentul provizoriu, emisă de către una dintre societățile enumerate la alineatul (3). În cazul societății din Ucraina, factura corespunzătoare angajamentului trebuie să fie însoțită de o licență de export valabilă emisă de către autoritățile ucrainene, în forma stabilită în anexă. (3) Importurile efectuate în contextul angajamentelor oferite ș(cid:13)i acceptate sunt declarate la următoarele coduri adiționale TARIC. Țara Societatea Codul adițional TARIC Ungaria Polonia Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Hungary Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polska Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnosciaPL-41-800 Zabre, Sobieskiego Street No 1, Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnosciaPL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 Mexic Africa de Sud India Ucraina Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 México Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland South Africa Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071 India Joint Stock Company, Silur, 343700 Khartsyzsk,Donetsk Region, Ukraine 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 Articolul 3 În ceea ce priveș(cid:13)te importurile produsului menționat la articolul 1 alineatul (1), originare din Republica Populară Chineză, Ungaria, India, Mexic, Polonia, Africa de Sud ș(cid:13)i Ucraina, sumele depuse sub forma unui drept antidumping provizoriu instituit prin regulamentul provizoriu se percep la nivelul dreptului instituit cu titlu definitiv. Sumele depuse peste nivelul definitiv al drepturilor antidumping se eliberează. Procedura privind importurile produsului menționat la articolul 1 alineatul (1) originar din Republica Coreea se închide. Articolul 4 200 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 19 Articolul 5 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 12 august 1999. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele T. HALONEN 11/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 201 ANEXĂ ELEMENTELE CARE TREBUIE MENȚIONATE ÎN LICENȚA DE EXPORT PREVĂZUTĂ LA ARTICOLUL 2 ALINEATUL (2) 1. Codul de raportare a produsului (astfel cum a fost stabilit în angajamentul oferit de către producătorul-exportator în cauză), inclusiv tipul, numărul de toroane, numărul de sârme într-un toron ș(cid:13)i codul NC. 2. Denumirea exactă a mărfurilor, inclusiv: — codul produsului societății (CPS); — codul NC; — codul adițional TARIC sub care pot fi vămuite mărfurile menționate în factură la frontierele comunitare; — cantitatea (exprimată în kilograme); — prețul minim aplicabil. 3. Numărul facturii 4. Numărul licenței de export ș(cid:13)i data emiterii 5. Numele importatorului căruia i-a fost emisă în mod direct factura de către societate