title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1504/99 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Udsigterne for told på fiskerivarer fra fællesforetagender EU-Argentina efter udløbet af fiskeriaftalen EU-Argentina.

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/3 integrerede genopbygningsprogram for Kosovo, hvor man er i gang med finansieringen af udbedringen og genopretningen af forskellige vandfaciliteter, herunder en ny pumpestation i Gracanica. Yderligere midler er łrem(cid:230)rket til vandprojekter, is(cid:230)r i Mitrovica-omr(cid:229)det. Desuden er der planlagt en udviklingsfond til finansiering af lokale infrastrukturprojekter, herunder vandrensning. De Forenede Nationers Miljłprogram og FN(cid:146)s Center for Bebyggelser (UNEP/UNHCS) har via den s(cid:230)rlige Balkan-taskforce gennemfłrt en undersłgelse af miljłsituationen i Kosovo, og der forventes en fuldst(cid:230)ndig rapport herom til september 1999. Kommissionen vil se nłje p(cid:229) konklusionerne heraf. Det er derfor endnu for tidligt at udtale sig om, hvilke foranstaltninger der eventuelt kan tr(cid:230)ffes p(cid:229) miljłomr(cid:229)det. (1) Europa-Parlamentets forhandlinger (september 1999). (2000/C 203 E/003) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1504/99 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Udsigterne for told p(cid:229) fiskerivarer fra f(cid:230)llesforetagender EU-Argentina efter udlłbet af fiskeriaftalen EU-Argentina Det forhold, at fiskeriaftalen mellem EU og Argentina udlłber i 1999, kan medfłre en v(cid:230)sentlig forłgelse af toldsatserne ved indfłrsel af fiskerivarer hidrłrende fra f(cid:230)llesforetagender EU-Argentina, som er oprettet i henhold til denne aftale. Denne situation kan fłre til uoprettelige skader for forsyningen af det f(cid:230)lles marked og f(cid:229) alvorlige fłlger for en lang r(cid:230)kke virksomheder og fiskere fra Galicien. For visse kulmulearter kan toldsatserne stige med 300 %, hvad der igen vil kunne fłre til vanskeligheder i handelsforbindelserne mellem EU og Argentina. Desuden findes der ikke nogen anden łkonomisk sektor, hvor der er sket s(cid:229) betydelige forhłjelser af toldsatserne p(cid:229) s(cid:229) kort tid. Kommissionen bedes derfor oplyse, hvilke udsigter der findes for indfłrsel af fiskerivarer hidrłrende fra fartłjer, som indg(cid:229)r i f(cid:230)llesforetagender EU-Argentina? P(cid:229)t(cid:230)nkes der indfłrelse af foranstaltninger for at forhindre gennemfłrelsen af disse toldsatser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. oktober 1999) Det (cid:230)rede medlem henvises til svaret p(cid:229) spłrgsm(cid:229)l nr. IV. 5 i det spłrgeskema, der blev forelagt af Fiskeriudvalget som led i forberedelsen af hłringen af Kommissionens kommiss(cid:230)r for fiskeri den 30. august 1999. Svaret findes p(cid:229) fłlgende Internet-adresse: http://www. europarl. eu. int/dg3/com/fr/answer. htm. »Det forhold, at aftalen mellem EU og Argentina udlłber i 1999, kan medfłre en v(cid:230)sentlig forłgelse af toldsatserne ved indfłrsel af fiskerivarer, der stammer fra f(cid:230)llesforetagender EU-Argentina, som er oprettet i henhold til denne aftale. Hvordan er udsigterne for indfłrsel af fiskerivarer, som stammer fra fartłjer, der indg(cid:229)r i disse f(cid:230)llesforetagender? Er der planer om at vedtage foranstaltninger for at bremse eventuelle forhłjelser af toldsatserne?« P(cid:229) grund af de st(cid:230)rkt mindskede bestande af kulmule i de argentinske farvande og de foranstaltninger, der er truffet for at rette op p(cid:229) situationen, kan der forventes et betydeligt fald i indfłrslerne af kulmule fra f(cid:230)llesforetagender i Argentina i 1999. Som led fiskeriaftalen blev der p(cid:229) et »erga omnes« grundlag indrłmmet toldneds(cid:230)ttelser for fiskerivarer af interesse for Argentina, indrłmmelser, der har bidraget til balancen i aftalen. C 203 E/4 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Da aftalen udlłb den 24. maj 1999, er der ingen grund til at forl(cid:230)nge toldindrłmmelserne. N(cid:229)r der etableres nye fiskeriforbindelser med Argentina, kan det v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt atter at give toldindrłm- melser. Men at planl(cid:230)gge unilaterale indrłmmelser p(cid:229) dette stadium vil v(cid:230)re at sv(cid:230)kke EU(cid:146)s forhandlings- strategi. N(cid:230)ste (cid:229)r vil der atter blive gjort status over, hvor langt man er n(cid:229)et i forhandlingerne med Argentina, og over situationen p(cid:229) markedet for de p(cid:229)g(cid:230)ldende produkter. (2000/C 203 E/004) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1506/99 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Anvendelse af forordning nr. 258/97 (nye levnedsmidler/nye levnedsmiddelingredienser) Som det vil v(cid:230)re Kommissionen bekendt, er der i Det Forende Kongerige under varebetegnelsen »Benecol« for nylig markedsfłrt forskellige produkter (herunder margarine, minarine og ost) med tilsatte stanoler for at neds(cid:230)tte kolesterolindholdet. Producenten af disse nye produkter p(cid:229)ber(cid:229)ber sig en forudg(cid:229)ende godkendelse og markedsfłring i Finland af et margarineprodukt, som ogs(cid:229) var tilsat stanoler, hvorved forordning nr. 258/97 (1) (nye levnedsmidler/nye levnedsmiddelingredienser) ikke finder anvendelse? Hvad er indholdet og r(cid:230)kkevidden af den finske godkendelse af det oprindelige Benecol-margarine- 1. produkt, og vedrłrer denne godkendelse et produkt eller en ingrediens? Er sammens(cid:230)tningen af det produkt, der for nylig blev markedsfłrt i de anfłrte lande, den samme 2. som blev markedsfłrt i Finland, inden forordning 258/97 tr(cid:229)dte i kraft? 3. Havde Kommissionen ved vurderingen af, om forordning nr. 258/97 finder anvendelse p(cid:229) det oprindelige Benecol-margarineprodukt eller den kolesterolneds(cid:230)ttende ingrediens, adgang til beslutningen om n(cid:230)vnte godkendelse, og hvilke oplysninger indeholder denne godkendelse? 4. Hvilke kvantitative kriterier skal markedsfłringen af et bestemt produkt opfylde, hvis forordning nr. 258/97 ikke skal finde anvendelse, fordi produktet eller ingrediensen »i n(cid:230)vnev(cid:230)rdigt omfang« har v(cid:230)ret anvendt til konsum i F(cid:230)llesskabet? Hvilke kvalitative kriterier skal et produkt opfylde, for at dette produkt p(cid:229) grund af forudg(cid:229)ende 5. markedsfłring ikke falder ind under forordning nr. 258/97? Skal dette produkt have samme sammens(cid:230)tning som det produkt, der er markedsfłrt »i n(cid:230)vnev(cid:230)r- 6. digt omfang«, eller kan denne sammens(cid:230)tning (cid:230)ndres og i bekr(cid:230)ftende fald, i hvilket omfang? Kan den ingrediens, der indg(cid:229)r i det oprindelige produkt, ogs(cid:229) tils(cid:230)ttes andre produkter uden 7. anvendelse af forordning nr. 258/97? 8. Efter hvilke kriterier skal disse spłrgsm(cid:229)l besvares? 9. Har Kommissionen undersłgt, i hvor hłj grad de margarine-, minarine- og osteprodukter, der nu er markedsfłrt i Det Forenede Kongerige, afviger fra det oprindelige margarineprodukt? I ben(cid:230)gtende fald, hvilke oplysninger r(cid:229)der Kommissionen over om dette spłrgsm(cid:229)l? 10. Er Kommissionen (cid:129) formelt eller uformelt (cid:129) blevet anmodet om en udtalelse om, hvorvidt de nye Benecol-produkter falder uden for anvendelsesomr(cid:229)det for forordning nr. 258/97? I bekr(cid:230)ftende fald, hvordan var indholdet af denne udtalelse, og hvad byggede den p(cid:229)? (1) EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 1


title: QUESTION ECRITE no 1459/99 de Glyn FORD Système des accords entre brasseries

eurovoc_concepts:
beverage industry
common commercial policy
exclusive purchasing agreement

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 27 E/77 Les poches servant (cid:224) emballer des dispositifs mØdicaux ayant fait l(cid:146)objet d(cid:146)une nouvelle stØrilisation sont destinØes (cid:224) maintenir la qualitØ du dispositif rØutilisable et, de ce fait, (cid:224) assurer un niveau de protection adØquat pour le patient. Ce sont donc des accessoires. Quant aux conteneurs pour dØchets, y compris les dispositifs mØdicaux contaminØs, ils ne sont pas destinØs (cid:224) prØserver les caractØristiques des dispositifs mØdicaux ØliminØs. Ce ne sont donc pas des accessoires. 3. Les fabricants ne peuvent apposer le marquage CE prØvu (cid:224) la directive 93/42/CEE que sur les dispositifs mØdicaux. Les conteneurs pour dØchets n(cid:146)Øtant ni des dispositifs mØdicaux ni des accessoires, ils ne peuvent porter ce marquage. Cependant, cela ne signifie pas qu(cid:146)ils ne peuvent porter aucun autre marquage ou label. (2000/C 27 E/094) QUESTION (cid:201)CRITE E-1459/99 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: SystŁme des accords entre brasseries La Commission a-t-elle pour projet de rØviser la rØglementation du systŁme des accords entre brasseries qui demeure en vigueur au Royaume-Uni? RØponse donnØe par M. Van Miert au nom de la Commission (10 septembre 1999) Cette annØe, la Commission a arrŒtØ trois dØcisions d(cid:146)exemption individuelles concernant les brasseurs nationaux Bass, S&N et Whitbread. Ces brasseurs ont notifiØ leurs baux car l(cid:146)actuel rŁglement d(cid:146)exemption par catØgorie concernant les accords d(cid:146)achat exclusif contient des dispositions particuliŁres sur les accords de fourniture de biŁre, mais il ne couvre pas pour autant les contrats de distribution de biŁre en Grande-Bretagne, les obligations d(cid:146)achat de biŁre n(cid:146)entrant pas dans son champ d(cid:146)application. Les exemptions individuelles en question s(cid:146)appliquent jusqu(cid:146)(cid:224) la fin de l(cid:146)annØe 2002 dans le cas de Bass et de S&N, et jusqu(cid:146)(cid:224) fin 2008 pour Whitbread. La Commission ne prØvoit pas l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)un rŁglement spØcifique dans le secteur de la brasserie. L(cid:146)actuel rŁglement d(cid:146)exemption par catØgorie expirera (cid:224) la fin de l(cid:146)annØe 1999. La Commission a la ferme intention de remplacer ce rŁglement et d(cid:146)autres se rapportant aux accords verticaux par un seul rŁglement gØnØral d(cid:146)exemption par catØgorie, de large portØe, qui ne contiendra pas de dispositions spØcifiques (cid:224) un seul secteur. En juillet 1999, la Commission a adressØ aux (cid:201)tats membres un projet de rŁglement d(cid:146)exemption par catØgorie ainsi qu(cid:146)un projet de lignes directrices. AprŁs consultation par les (cid:201)tats membres, ces textes seront publiØs en vue de leur consultation par les tiers intØressØs. (2000/C 27 E/095) QUESTION (cid:201)CRITE E-1460/99 posØe par Richard Corbett (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Projet d(cid:146)amendements de la directive relative aux bateaux de plaisance (94/25/CE) dans le sens de l(cid:146)Ølargissement aux normes d(cid:146)Ømissions sonores et de fumØe dØfinies dans le document de la Commission doc. III 76032/97-EN, rØvision 6, datØ 9. 12. 1998 La Commission convient-elle que ces amendements (cid:224) la directive 94/25/CE (1) sont (cid:224) caractŁre rØtroactif en ce sens que les dØfinitions relatives aux «modifications motrices majeures» engloberont tous les bateaux existants dont les moteurs sont remplacØs ou rØnovØs pour des motifs liØs (cid:224) l(cid:146) «usure naturelle»? Ces amendements n(cid:146)imposent-ils pas par consØquent une charge financiŁre excessive aux petites entreprises opØrant dans le secteur des industries mØcaniques et de la construction navale (pour un coßt estimatif de 15 000 livres sterlings par moteur/installation)? La Commission pourrait-elle Ønoncer les mesures actuelle-


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1515/99 dell'on. Roberta ANGELILLI Localizzazione di un SERT presso il mercato ortofrutticolo di Prato

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
drug addiction


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1498/99 af Hans Kronberger (NI) til Kommissionen. Virksomheder, der formidler lejetropper.

eurovoc_concepts:
international conflict
mercenary

formats: html pdf print

text: C 170 E/24 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 fremdeles i h(cid:230)nderne p(cid:229) parterne i det p(cid:229)g(cid:230)ldende aftalememorandum. Et udkast til aftalememorandum i forbindelse med korridor VIII er n(cid:230)sten fuldfłrt og vil blive undertegnet i lłbet af efter(cid:229)ret 1999. Det indledende arbejde med et aftalememorandum i forbindelse med korridor X er blevet udsat i adskillige m(cid:229)neder p(cid:229) grund af den politisk vanskelige situation i regionen, og som fłlge af krisen i Kosovo. Kommissionen har ingen oplysninger, der kan bekr(cid:230)fte, at der głres noget fremme udviklingen af korridor X p(cid:229) bekostning af korridor VIII. forsłg p(cid:229) at I den allern(cid:230)rmeste fremtid forventes udviklingen af korridorerne i Balkan-omr(cid:229)det, herunder ogs(cid:229) korridor VIII og X, at blive gennemfłrt inden for rammerne af stabilitetspagten for det sydłstlige Europa, der blev indg(cid:229)et den 10. juni 1999, og som Kommissionen ogs(cid:229) vil yde et aktivt bidrag til virkeliggłrelsen af. Udvikling af korridorer, som tjener til integrering af de berłrte lande i de udvidede transeurop(cid:230)iske net, indg(cid:229)r i den nuv(cid:230)rende f(cid:230)llesskabsstrategi for stabiliserings- og associeringsprocessen i omr(cid:229)det. Hidtil er der blevet ydet finansiel stłtte fra F(cid:230)llesskabet til fremme af korridor VIII og X som led i PHARE- programmet, men Kroatien og »FRJ« er lige nu ikke berettigede til at modtage denne stłtte i Balkan- regionen. I Albanien p(cid:229) vejkorridor VIII har man via PHARE fra 1994 til 1997 ydet stłtte (for et samlet belłb p(cid:229) 60,6 mio €) til udbedring af en r(cid:230)kke delstr(cid:230)kninger, herunder udvidelse af veje, opfłrelse af helt nye broer samt total udskiftning af vejbel(cid:230)gningerne. Samtidig hermed belłb PHARE-bidraget til istands(cid:230)ttel- sen af havnen i Durrºs sig til i alt 3,6 millioner €. I Bulgarien er forskellige afsnit af landets hovedvejsnet blevet udbedret, herunder visse str(cid:230)kninger langs korridor VIII, for et samlet bidrag fra PHARE p(cid:229) i alt 40 mio €. I »TJRM« p(cid:229) vejkorridor X har man via PHARE-programmerne for 1996 og 1997 finansieret to gr(cid:230)nse- stationsprojekter i hhv. Bogorodica og Medzitlija med et bidrag p(cid:229) i alt 6 mio €. Derudover har moderniseringen af gr(cid:230)nsevejstr(cid:230)kningen mellem Demir Kapija og den gr(cid:230)ske gr(cid:230)nse modtaget stłtte som led i PHARE i form af en bevilling p(cid:229) 11 mio €. Et l(cid:229)n fra Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB) p(cid:229) i alt 70 mio € med rentelettelse fra F(cid:230)llesskabets side p(cid:229) 12 mio € er ligeledes blevet stillet til r(cid:229)dighed til forbedring af en r(cid:230)kke forskellige vejsektorer i forbindelse med korridor VIII og X. (2000/C 170 E/024) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1498/99 af Hans Kronberger (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Virksomheder, der formidler lejetropper Der er i den seneste tid indlłbet stadig flere beretninger om virksomheder, der formidler lejetropper, og der som regel er organiseret ud fra Europa og fłrst og fremmest opererer i Afrika, men ogs(cid:229) p(cid:229) andre krigsskuepladser. 1. 2. Har Kommissionen kendskab hertil? Ser Kommissionen en opgave i bek(cid:230)mpelsen af disse virksomheder, der m(cid:229) lłses p(cid:229) EU-plan? Har Kommissionen allerede taget skridt til at forhindre denne suspekte adf(cid:230)rd? I bekr(cid:230)ftende fald 3. hvilke? I ben(cid:230)gtende fald hvorfor ikke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (7. oktober 1999) Kommissionen er vidende om beretninger om grupper, der formidler lejetropper til lande i Afrika og til andre krigsomr(cid:229)der og er bekymret over dennne udvikling. Kommissionen mener, at verdenssamfundet błr overveje effektive foranstaltninger for at imłdeg(cid:229) dette f(cid:230)nomen og noterer sig med interesse det arbejde, De Forenede Nationer udfłrer p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Kommissionen mener i i medlemsstater eller formidler lejetropper i medlemsstaterne, at ansvaret for indgreb mod deres virksomhed og eventuel bek(cid:230)mpelse heraf, hovedsageligt p(cid:229)hviler myndighederne i de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstater. tilf(cid:230)lde, hvor s(cid:229)danne grupper er etableret


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1523/99 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Commissie. Meting van dioxine bij levensmiddelen.

eurovoc_concepts:
evaluation method
foodstuff
health risk
product safety
toxic substance

text: 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/31 zichten op lange termijn te verbeteren werd een modernisering van de voorzieningen van het hoogste belang geacht. Het financieringsbesluit werd ook genomen omdat het past in het beleid van de EIB om investeringen van het MKB te ondersteunen. Het project werd ook in aanmerking genomen op grond van de positieve effecten op het toerisme in de streek en op de aanverwante dienstensectoren. Op het tijdstip waarop het besluit van de EIB werd genomen, hadden de Italiaanse autoriteiten al een vergunning voor het project afgegeven. Het viel buiten het toepassingsgebied van Richtlijn 85/0337/EEG en Richtlijn 97/0011/ EG was nog niet van toepassing. De milieu-effecten werden echter wel degelijk onderzocht door de Italiaanse autoriteiten. Gezien de aard van het project en de selectiecriteria van bijlage III van Richtlijn 97/ 0011/EG waren zij van mening dat een volledige milieu-effectbeoordeling niet nodig was. Invest (1) PB L 73 van 14. 3. 1997. (2000/C 170 E/031) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1523/99 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Meting van dioxine bij levensmiddelen In een brief van het Duitse levensmiddelenbedrijf BLL van juni 1999 wordt meegedeeld dat de Belgische autoriteiten eindproducten (cid:132)vrij van dioxine(cid:148) verklaren, hoewel daarbij slechts 7 PCB(cid:146)s zijn onderzocht. Deze methode kan eventueel voor afgewerkte en smeerolie worden gebruikt maar niet bij levensmiddelen. 1. Is de Commissie op de hoogte van deze laakbare vaststellingsprocedure van de Belgische autoriteiten? Vindt de Commissie niet ook dat door mogelijke grote gevaren van PCB(cid:146)s geen willekeurige 2. procedures mogen worden toegepast? Vindt de Commissie niet ook dat een acceptatiegrens van 1-4 pg/kg volstrekt onzinnig en willekeurig 3. is en niet garandeert dat gevaren voor de gezondheid zijn uitgesloten? 4. Wanneer is de Commissie voornemens grenswaarden voor dioxine in levensmiddelen vast te stellen om een eind te maken aan het schandalige ontbreken van deze waarden en aan de onverantwoordelijke (cid:132)zelfregulering(cid:148) door de levensmiddelenindustrie? 5. Is het de Commissie bekend dat de Environmental Protection Agency (EPA) in de VS beschikt over recente studies waarin wordt aangetoond dat veel meer PCB(cid:146)s (dan de slechts bij ons genoemde zeven) als giftig worden aangemerkt? Kent de Commissie deze studie? Welke consequenties zal zij daaruit trekken? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (15 oktober 1999) De verontreiniging van levensmiddelen die op 27 mei 1999 door Belgiº aan de Commissie en de andere lidstaten is gemeld, had betrekking op abnormaal hoge concentraties dioxines in gerecycleerde vetten die per ongeluk in voeder voor pluimvee, varkens en runderen zijn gebruikt. De Commissie heeft verschillende onderzoeken naar deze verontreiniging uitgevoerd. Uit deze onder- zoeken blijkt dat de verontreiniging van vetten door de aanwezigheid van 7 congeneren polychloorbife- nylen (de PCB(cid:146)s 28, 52, 101, 118, 138, 153 en 180) kan worden aangetoond. Deze methode kan niet voor andere producten gebruikt worden om verontreiniging met dioxines te detecteren: daarvoor moeten andere PCB(cid:146)s als markers worden gebruikt of andere markers indien de dioxineverontreiniging geen verband houdt met de aanwezigheid van PCB(cid:146)s. Bij elke ongewilde verontreiniging met dioxines wordt dus naar de betrouwbaarste markers gezocht en dat zijn niet altijd de meest toxische. Gezien de tijd, het geld en de technische middelen die onderzoek naar dioxines in levensmiddelen vergen, kunnen maar weinig laboratoria deze analyses verrichten. Bij uitvoerig onderzoek is het dus altijd beter om goedkopere en minder tijdrovende analyses uit te voeren naar de aanwezigheid van PCB(cid:146)s die betrouwbare markers van besmette producten zijn en, zo nodig, tot onderzoek naar dioxines kunnen leiden. C 170 E/32 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 Wat de vaststelling van grenswaarden voor dioxineconcentraties in levensmiddelen betreft: de Commissie is in juni 1998 met een grondig onderzoek naar de ernst van de in verscheidene lidstaten geconstateerde verontreiniging van levensmiddelen met dioxines begonnen. Dit onderzoek maakt deel uit van het programma voor wetenschappelijke samenwerking tussen de lidstaten (SCOOP). De voorlopige resultaten van dit onderzoek en van de werkzaamheden van het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek en het Instituut voor referentiematerialen en -metingen die waarschijnlijk binnenkort ter beschikking zullen staan, zullen de mogelijkheid bieden om het risico beter te beoordelen en het uitgangspunt van nader beraad vormen. In afwachting van gegevens op grond waarvan zij grenswaarden voor dioxines in levensmiddelen kan bepalen baseert de Commissie zich op de wetenschappelijke evaluatie van de Wereldgezondheidsorganisa- tie (WHO) die inachtneming van 1 (cid:224) 4 picogram dioxines per kilo lichaamsgewicht als dagelijks aanvaardbare dosis heeft aanbevolen. De WHO wilde bij de vaststelling van deze waarde de menselijke gezondheid zo veel mogelijk waarborgen. Zij erkende echter dat er in alle industrielanden nog sporen van andere dioxines voorkomen. De monitoringplannen in deze landen, en in het bijzonder in de lidstaten, hadden tot 1999 voornamelijk ten doel de afzet van besmette melk en zuivelproducten op de markt te voorkomen. De Commissie zal de lidstaten voorstellen om met ingang van het jaar 2000 alle vlees, vis en producten op basis hiervan op dioxines en PCB(cid:146)s te onderzoeken. (2000/C 170 E/032) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1534/99 van Jan Mulder (ELDR) aan de Raad (8 september 1999) Betreft: Toepassing van de verordening betreffende nieuwe voedingsmiddelen en nieuwe voedselingrediºn- ten Naar de Raad bekend zal zijn, zijn onlangs in het Verenigd Koninkrijk onder de merknaam (cid:132)Benecol(cid:148) diverse producten (waaronder margarine, halvarine en kaas) op de markt gebracht met toegevoegde stanolen ter verlaging van het cholesterolgehalte. De producent van deze nieuwe producten beroept zich op voorafgaande goedkeuring en introductie op de markt in Finland van een margarineproduct waaraan eveneens stanolen waren toegevoegd, waardoor verordening (EEG) 0258/97 (1) (Nieuwe voedingsmiddelen/ nieuwe voedselingrediºnten) buiten toepassing zou blijven. 1. Behoort de Commissie, naar het oordeel van de Raad, bij de beoordeling van producten die voorafgaand op de markt zouden zijn gebracht en onder verordening 258/97 vallen, op de hoogte te zijn van inhoud van strekking van de goedkeuring in de relevante lidstaat? Maakt het daarbij verschil of die goedkeuring betrekking heeft op een product of op een ingrediºnt? Kan de Raad nagaan of de Commissie bij de beoordeling van de vraag of verordening 258/97 van 2. toepassing is op het oorspronkelijke Benecol-margarineproduct c. q. het cholesterolverlagende ingrediºnt, de beschikking heeft gehad over bedoelde goedkeuring? Welke informatie verschaft die goedkeuring wat betreft het onderscheid tussen product en ingrediºnt? Aan welke kwantitatieve criteria moet de introductie op de markt van een bepaald product voldoen, 3. wil verordening 258/97 buiten toepassing blijven omdat het product of ingrediºnt (cid:132)in significante mate(cid:148) binnen de Gemeenschap voor menselijke voeding is gebruikt? 4. Aan welke kwalitatieve criteria moet een product voldoen, wil dit product op grond van vooraf- gaande introductie op de markt buiten toepassing van verordening 258/97 blijven? Dient dit product dezelfde samenstelling te hebben als het product dat (cid:132)in significante mate(cid:148) op de markt is gebracht of mag die samenstelling worden gewijzigd en, zo ja, in welke mate? Mag het in het oorspronkelijke product voorkomende ingrediºnt ook in andere producten worden opgenomen zonder toepassing van verordening 258/97? Volgens welke criteria dienen deze vragen te worden beantwoord? 5. Ligt het, naar het oordeel van de Raad, op de weg van de Commissie om te onderzoeken in hoeverre de thans in het VK op de markt gebrachte margarine-, halvarine- en kaasproducten afwijken van het oorspronkelijke margarineproduct? Zo niet, hoever strekt de onderzoeksplicht van de Commissie? 6. Kan de Raad meedelen of de Commissie (cid:129) formeel dan wel informeel (cid:129) om advies is gevraagd of de nieuwe Benecol-producten buiten toepassing van verordening 258/97 blijven? Zo ja, hoe luidde dit advies en waarop was dit gebaseerd? (1) PB L 43 van 14. 2. 1997, blz. 1


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1497/99 von Hans KRONBERGER Söldnerkonzerne

eurovoc_concepts:
common foreign and security policy
mercenary

text: C 27 E/98 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/121) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1497/99 von Hans Kronberger (NI) an den Rat (1. September 1999) Betrifft: S(cid:246)ldnerkonzerne In der letzten Zeit mehren sich die Berichte (cid:252)ber S(cid:246)ldnerkonzerne, die in der Regel von Europa aus organisiert sind und vor allem in Afrika, aber auch an anderen Kriegsschaupl(cid:228)tzen agieren. 1. Sind der Kommission diese Vorg(cid:228)nge bekannt? Sieht die Kommission in der Bek(cid:228)mpfung solcher Konzerne eine Aufgabe, die auf Unionsebene zu 2. l(cid:246)sen ist? Hat die Kommission bereits Schritte zur Verhinderung solcher Machenschaften unternommen? Wenn 3. ja, welche? Wenn nein, warum nicht? Antwort (22. Oktober 1999) Der Rat hat die zahlreichen Berichte (cid:252)ber ausl(cid:228)ndische S(cid:246)ldner unterschiedlicher Nationalit(cid:228)ten in L(cid:228)ndern wie der Demokratischen Republik Kongo, Sierra Leone und Angola sowie auf dem Westbalkan zur Kenntnis genommen. Der Rat hat seinen Standpunkt zu ausl(cid:228)ndischen S(cid:246)ldnern insbesondere in seinen Schlu(cid:223)folgerungen vom 2. Juli 1997 (cid:252)ber die Verh(cid:252)tung und L(cid:246)sung von Konflikten in Afrika zum Ausdruck gebracht. In diesen Schlu(cid:223)folgerungen haben sich die Mitgliedstaaten verpflichtet, die M(cid:246)glichkeit weiterer Ma(cid:223)nahmen zu pr(cid:252)fen, durch die ihre B(cid:252)rger davon abgehalten werden k(cid:246)nnen, sich als S(cid:246)ldner an gewaltsamen Konflikten zu beteiligen. (2000/C 27 E/122) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1499/99 von Hans Kronberger (NI) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Zulassung (cid:246)sterreichischer Produkte am italienischen Markt Immer wieder ergeben sich f(cid:252)r (cid:246)sterreichische Hersteller technischer Produkte Probleme beim Export ihrer Waren nach Italien. Verursacht werden diese Probleme durch die zeitliche Verz(cid:246)gerung der Zulassung dieser Produkte am italienischen Markt. (Dies kann de facto eine Verhinderung des Markteintritts f(cid:252)r jene Hersteller bedeuten, die aufgrund ihrer f(cid:252)r (cid:214)sterreich typischen Gr(cid:246)(cid:223)en nicht (cid:252)ber die finanzielle Aus- stattung verf(cid:252)gen, um derart langwierige und teure Verfahren durchzustehen. ) So ist es f(cid:252)r (cid:246)sterreichische Hersteller von G(cid:252)lleanh(cid:228)ngern nur mit unverh(cid:228)ltnism(cid:228)(cid:223)ig hohem Aufwand m(cid:246)glich, f(cid:252)r Italien eine Stra(cid:223)enzulassung f(cid:252)r ihre Produkte zu bekommen. Diese Ma(cid:223)nahme gleicher Wirkung wie mengenm(cid:228)(cid:223)ige Beschr(cid:228)nkungen wirkt sich negativ auf den freien Warenverkehr innerhalb der Union aus. Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: 1. Ist der Kommission diese Vorgehensweise bekannt? 2. Hat sie schon Schritte dagegen unternommen, und wenn ja, welche? 3. Oder beabsichtigt sie, dies zu tun?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1400/99 dos Deputados Michl EBNER , Doris PACK Kommissionens besvärsförfarande mot de gränsöverskridande fasta bokpriserna i Österrike och Tyskland

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
application of EU law
book trade
imposed price
restriction on competition

text: C 27 E/46 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/053) PERGUNTA ESCRITA E-1399/99 apresentada por Gerhard Schmid (PSE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Utiliza(cid:231)ªo dos far(cid:243)is de autom(cid:243)vel durante o dia e dos interruptores crepusculares 1. DisporÆ a Comissªo Europeia de elementos que permitam concluir que a introdu(cid:231)ªo da obrigatorie- dade de utilizar, na circula(cid:231)ªo rodoviÆria, os far(cid:243)is durante o dia, segundo o modelo dos pa(cid:237)ses escandinavos, daria origem a uma diminui(cid:231)ªo dos acidentes? TencionarÆ a Comissªo Europeia propor a introdu(cid:231)ªo da obrigatoriedade de utiliza(cid:231)ªo dos far(cid:243)is 2. durante o dia na Uniªo Europeia? Pondera a Comissªo Europeia a possibilidade de promover a introdu(cid:231)ªo de um interruptor 3. crepuscular? TencionarÆ a Comissªo Europeia adoptar outras medidas, a fim de viabilizar os efeitos principais da 4. condu(cid:231)ªo com far(cid:243)is acesos durante o dia sem que tal acarrete eventuais efeitos secundÆrios negativos? Resposta dada pelo ComissÆrio Kinnock em nome da Comissªo (10 de Setembro de 1999) Na sequŒncia da adop(cid:231)ªo das luzes de circula(cid:231)ªo diurna em alguns Estados-membros, bem como na Hungria e no CanadÆ, o seu efeito na redu(cid:231)ªo de acidentes tem sido investigado em larga escala, tendo sido igualmente avaliado com base nos resultados de ensaios efectuados mediante a utiliza(cid:231)ªo de luzes de circula(cid:231)ªo diurna em frotas de ve(cid:237)culos. Globalmente, os resultados indicam que as luzes de circula(cid:231)ªo diurna podem reduzir os acidentes, nomeadamente os acidentes mortais, e que o efeito varia directamente com a latitude, sendo mais acentuado nos pa(cid:237)ses escandinavos. As provas recolhidas a partir de alguns dos estudos mais importantes respeitantes (cid:224) Europa Central indicam que o efeito na redu(cid:231)ªo de acidentes a estas latitudes Ø modesto, mas estatisticamente significativo. Decorre actualmente um debate sobre a dimensªo do efeito das luzes de circula(cid:231)ªo diurna na redu(cid:231)ªo de acidentes. A Comissªo continua a investigar, em coopera(cid:231)ªo estreita com o grupo de alto n(cid:237)vel de representantes dos Estados-membros sobre a seguran(cid:231)a rodoviÆria, os efeitos das luzes de circula(cid:231)ªo diurna e, nomeadamente, o seu impacto no aumento de consumo de combust(cid:237)vel e nas emissıes de di(cid:243)xido de carbono (CO2), actualmente avaliado entre 0,4 % e 2,5 %. O verdadeiro resultado dependerÆ muito do tipo de disposi(cid:231)ıes adoptadas em matØria de luzes de circula(cid:231)ªo diurna ou da combina(cid:231)ªo de disposi(cid:231)ıes alternativas adoptadas nessa matØria. Quando os n(cid:237)veis de luminosidade diurna ambiente forem baixos ou em caso de visibilidade reduzida, o «interruptor crepuscular» pode activar automaticamente os far(cid:243)is, o que implicarÆ que estes nªo estejam activos durante uma vasta percentagem das horas de circula(cid:231)ªo diurna e equivalerÆ a n(cid:237)veis inferiores de consumo adicional de combust(cid:237)vel e de emissıes de CO2. A questªo de determinar atØ que ponto as luzes de circula(cid:231)ªo diurna aumentam o consumo de combust(cid:237)vel Ø pertinente no contexto das iniciativas actuais de melhoria da economia de combust(cid:237)vel dos ve(cid:237)culos de passageiros. Assim, a Comissªo analisarÆ atentamente esta questªo na sua avalia(cid:231)ªo dos efeitos globais das luzes de circula(cid:231)ªo diurna. (2000/C 27 E/054) PERGUNTA ESCRITA E-1400/99 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) e Doris Pack (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Queixa da Comissªo Europeia contra o regime transfronteiri(cid:231)o de pre(cid:231)o fixo do livro na `ustria e na Alemanha 1. O Parlamento pronunciou-se, numa sØrie de resolu(cid:231)ıes, por œltimo, em 20 de Novembro de 1998 (Resolu(cid:231)ªo B4-0991/98 (1)), sobre o regime transfronteiri(cid:231)o de pre(cid:231)o fixo do livro. No que respeita aos processos pendentes perante a Comissªo, o Parlamento pressupıe que o diÆlogo com a Comissªo prosseguirÆ na pr(cid:243)xima legislatura e que a Comissªo, em conformidade com o princ(cid:237)pio da boa gestªo, nªo tomarÆ antes uma decisªo definitiva sobre esta matØria


title: PERGUNTA ESCRITA E-1589/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão. Ajuda às famílias das vítimas do bombardeamento do edifício da televisão.

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
distribution of aid
family
financial aid
help for victims
television
war

text: C 170 E/42 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/046) PERGUNTA ESCRITA E-1589/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Ajuda (cid:224)s fam(cid:237)lias das v(cid:237)timas do bombardeamento do edif(cid:237)cio da televisªo A Comissªo decidiu atribuir 700 mil € aos meios de comunica(cid:231)ªo social atingidos pela guerra na JugoslÆvia. Durante o bombardeamento de Belgrado, em 23 Abril, foi destru(cid:237)do o edif(cid:237)cio da televisªo, tendo morrido ou ficado feridas dezenas de pessoas que a(cid:237) trabalhavam. A Comissªo pretende destinar parte dos fundos acima referidos (cid:224)s fam(cid:237)lias das v(cid:237)timas do bombardea- mento do edif(cid:237)cio da televisªo jugoslava? Resposta dada pelo ComissÆrio Patten em nome da Comissªo (8 de Outubro de 1999) Nªo. Note-se que os fundos da rubrica or(cid:231)amental correspondente nªo poderiam utilizar-se para os fins sugeridos pelo Senhor Deputado. Os 700 000 de € de ajuda adicional para os meios de comunica(cid:231)ªo social independentes na Repœblica Federal da JugoslÆvia (RFJ), anunciados pela Comissªo em 25 de Junho de 1999, destinam-se a apoiar jornalistas deslocados, o estabelecimento de meios de comunica(cid:231)ªo social independentes e a assegurar a precisªo da informa(cid:231)ªo difundida na Repœblica Federal da JugoslÆvia, pa(cid:237)s em que a imprensa se tem encontrado sujeita a uma severa repressªo. EstÆ-se a prestar apoio a dois s(cid:237)tios Internet, por forma a permitir aos jornalistas apresentarem informa(cid:231)ıes independentes e aos cidadªos da RFJ recebŒ-la. EstÆ-se igualmente a proceder (cid:224) entrega de equipamento digital por satØlite (cid:224)s esta(cid:231)ıes de televisªo de toda a regiªo, por forma a permitir a recep(cid:231)ªo de programas europeus diÆrios. EstÆ-se ainda a conceder assistŒncia aos jornalistas do Kosovo, por forma a permitir-lhes prosseguirem as suas fun(cid:231)ıes. Finalmente, estÆ igualmente a ser concedido apoio a um servi(cid:231)o informativo diÆrio destinado a refugiados que tenham regressado, em coopera(cid:231)ªo com organismos humanitÆrios. A Comissªo contribuiu atØ (cid:224) data com 56,1 milhıes de € para efeitos de ajuda humanitÆria (cid:224) SØrvia durante o ano de 1999, a maior parte da qual se destina a prestar ajuda alimentar de base e ajuda (cid:224) higiene, bem como abrigo a refugiados e a pessoas deslocadas no interior do pa(cid:237)s. Os beneficiÆrios da ajuda sªo determinados segundo critØrios humanitÆrios, na sequŒncia de uma avalia(cid:231)ªo cuidadosa das necessidades. (2000/C 170 E/047) PERGUNTA ESCRITA E-1590/99 apresentada por Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Desaparecimento de dinheiro (cerca de 40 milhıes de €) no (cid:226)mbito do programa de ajuda financeira ECIP (fundo da UE para empresas de pa(cid:237)ses em desenvolvimento) Confirma a Comissªo o desaparecimento de cerca de 40 milhıes de € do programa de ajuda financeira ECIP? Quando ocorreu esse desaparecimento e quando se apercebeu a Comissªo do facto? Que ComissÆrios e servi(cid:231)os da Comissªo sªo directamente responsÆveis pelo ECIP e pelo seu controlo financeiro? Que medidas tomou a Comissªo para recuperar o dinheiro, que resultados obteve e como tenciona evitar que situa(cid:231)ıes destas se repitam no futuro?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1445/99 do Deputado Camilo NOGUEIRA ROMÁN Erkännande av flerspråkighet på grundval av den gällande lagstiftningen i EU:s medlemsstater

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU law
European Commission
cultural transmission
minority language
powers of the institutions (EU)

text: 29. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 27 E/71 Em 1999, a promo(cid:231)ªo das l(cid:237)nguas regionais e minoritÆrias foi financiada atravØs de outras rubricas or(cid:231)amentais: A3015 (1 milhªo de euros para o financiamento das actividades do GELMD e da rede de informa(cid:231)ªo Mercator); B3-1000 (Coopera(cid:231)ªo nos dom(cid:237)nios da educa(cid:231)ªo e da pol(cid:237)tica da juventude: 2,5 milhıes de euros para «apoiar ac(cid:231)ıes que visem promover e salvaguardar as l(cid:237)nguas e culturas regionais da Comunidade») e B3-2004 (500 000 euros no (cid:226)mbito do programa para uma sociedade de informa(cid:231)ªo multil(cid:237)ngue a fim de «contribuir para a promo(cid:231)ªo da diversidade lingu(cid:237)stica da Comunidade, incluindo as l(cid:237)nguas regionais e de menor difusªo»). O convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas de 1999 dizia especificamente respeito a medidas preparat(cid:243)rias suscept(cid:237)veis de permitir (cid:224) Comissªo formular um conjunto de propostas s(cid:243)lido e coerente, capaz de dar uma resposta eficaz (cid:224)s necessidades do cidadªo europeu, a integrar num futuro programa plurianual para o desenvolvimento da dimensªo europeia na educa(cid:231)ªo atravØs da aprendizagem, promo(cid:231)ªo e difusªo das l(cid:237)nguas regionais e minoritÆrias. AlØm disso, a Comissªo deverÆ adoptar no Outono de 1999 uma proposta de decisªo relativa (cid:224) organiza(cid:231)ªo do Ano Europeu das L(cid:237)nguas em 2001. Esta manifesta(cid:231)ªo terÆ por objectivo sensibilizar os cidadªos para a diversidade lingu(cid:237)stica da Comunidade e incitÆ-los a aprender mais l(cid:237)nguas, incluindo l(cid:237)nguas minoritÆrias. Enquanto expressªo de culturas locais e regionais, as l(cid:237)nguas minoritÆrias beneficiam do apoio proporcio- nado atravØs dos programas culturais comunitÆrios que tŒm por objectivo a manuten(cid:231)ªo da diversidade cultural da Comunidade. O programa Ariane (programa de apoio no dom(cid:237)nio do livro e da leitura) financiou, atØ (cid:224) data, ac(cid:231)ıes ligadas (cid:224)s literaturas das l(cid:237)nguas minoritÆrias, como por exemplo, em 1998, o aux(cid:237)lio concedido ao projecto «Mosaico» destinado a apoiar uma rede de editores de l(cid:237)nguas minoritÆrias. Ac(cid:231)ıes similares a favor de l(cid:237)nguas minoritÆrias serªo sempre eleg(cid:237)veis no (cid:226)mbito do programa-quadro para a cultura 2000-2004, que poderÆ apoiar ac(cid:231)ıes de coopera(cid:231)ªo com vista (cid:224) valoriza(cid:231)ªo do multilinguismo e ac(cid:231)ıes inovadoras em matØria de acesso e participa(cid:231)ªo do pœblico na diversidade cultural regional. (2000/C 27 E/086) PERGUNTA ESCRITA E-1445/99 apresentada por Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Reconhecimento do plurilinguismo com base na legisla(cid:231)ªo vigente nos diferentes Estados-mem- bros da Uniªo Europeia A UE proclama em todos os seus textos e directrizes o carÆcter de mosaico lingu(cid:237)stico e cultural da Europa, pondera a diversidade lingu(cid:237)stica e cultural dos seus Estados-membros e defende mesmo propositadamente o fomento e o est(cid:237)mulo que hªo-de ter, nas pol(cid:237)ticas comunitÆrias, as l(cid:237)nguas menos utilizadas e as culturas menos difundidas na Europa. Sendo diversa a realidade legal em que se baseia o tratamento das l(cid:237)nguas nos diferentes Estados-membros, julgamos como factor positivo para o reconhecimento e o desenvolvimento futuro das mesmas o facto de a UE assumir como pr(cid:243)pria a base legal existente previamente nos Estados-membros em tudo o que ela tenha de tratamento positivo das l(cid:237)nguas ditas minoritÆrias. Um exemplo claro Ø o do Estado espanhol, onde o galego, o basco e o catalªo desfrutam de um regime de co-oficialidade relativamente ao espanhol. Tendo isto em conta: Qual Ø a avalia(cid:231)ªo da Comissªo a respeito da possibilidade de declarar l(cid:237)nguas oficiais da UE, nªo s(cid:243) as l(cid:237)nguas oficiais dos Estados-membros, mas igualmente as l(cid:237)nguas oficiais nos Estados-membros? (2000/C 27 E/087) PERGUNTA ESCRITA P-1495/99 apresentada por Ingo Friedrich (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Disposi(cid:231)ıes vinculativas relativas (cid:224) igualdade de tratamento entre as l(cid:237)nguas de trabalho inglŒs, francŒs e alemªo em todas as institui(cid:231)ıes e (cid:243)rgªos da Uniªo Europeia O regulamento no 1 do Conselho de 15 de Abril de 1958 (1) rege a utiliza(cid:231)ªo das l(cid:237)nguas oficiais (cid:129) hoje em nœmero de onze (cid:129) em todas as institui(cid:231)ıes da Uniªo Europeia. No artigo primeiro, nªo se faz qualquer


title: Regulamento (CE) n° 1888/1999 da Comissão, de 1 de Setembro de 1999, que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 232/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 9. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 1888/1999 DA COMISSÃO de 1 de Setembro de 1999 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1785/81 do Conselho, de 30 de Junho de 1981, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do açúcar (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1148/98 da Comissão (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1422/95 da Comissão, de 23 de Junho de 1995, que estabelece as regras de aplicação relativas à importação de melaços no sector do açúcar e que altera o Regulamento (CEE) n. o 785/68 (3), e, nomeadamente, o n. o 2 do seu artigo 1. o e o n. o 1 do seu artigo 3. o, (1) (2) (3) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 1422/95 prevê que o preço CIF de importação do melaço, a seguir designado «preço representativo», é estabelecido em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 785/68 da Comissão (4); que este preço se entende fixado para a qualidade-tipo definida no artigo 1. o do citado regula- mento; Considerando que o preço representativo do melaço é calculado relativamente a um local de passagem da fron- teira da Comunidade, que é Amesterdão; que esse preço deve ser calculado a partir das possibilidades de compra mais favoráveis no mercado mundial estabelecidas com base nas cotações ou preços desse mercado ajustados em função das eventuais diferenças de qualidade relativa- mente à qualidade-tipo; que a qualidade-tipo do melaço foi definida pelo Regulamento (CEE) n. o 785/68; Considerando que, para a determinação das possibili- dades de compra mais favoráveis no mercado mundial, devem ser tidas em conta todas as informações relativas às ofertas feitas no mercado mundial, aos preços regis- tados nos mercados importantes de países terceiros e às operações de venda concluídas no âmbito do comércio internacional, de que a Comissão tem conhecimento, quer através dos Estados-membros quer pelos seus próprios meios; que, aquando dessa determinação, se pode tomar por base, nos termos do artigo 7. o do Regu- lamento (CEE) n. o 785/68, uma média de vários preços, desde que essa média possa ser considerada representa- tiva da tendência efectiva do mercado; (4) Considerando que aquelas informações não são tidas em conta quando a mercadoria não tiver qualidade sã, leal e comerciável ou quando o preço de oferta indicado apenas se referir a uma pequena quantidade não repre- (1) JO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (4) JO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. sentativa do mercado; que os preços de oferta que possam ser da tendência efectiva do mercado devem igualmente ser excluídos; considerados não representativos Considerando que, a fim de se obterem dados compará- veis relativos ao melaço da qualidade-tipo, é necessário, consoante a qualidade do melaço objecto de oferta, aumentar ou diminuir os preços em função dos resul- tados obtidos mediante aplicação do artigo 6. o do Regu- lamento (CEE) n. o 785/68; Considerando que um preço representativo pode ser excepcionalmente mantido a um nível constante durante um período limitado se o preço de oferta que serviu de base para o estabelecimento anterior do preço represen- tativo não tiver chegado ao conhecimento da Comissão e se os preços de oferta disponíveis, afigurando-se insufi- cientemente representativos da tendência efectiva do mercado, implicarem alterações bruscas e consideráveis do preço representativo; Considerando que, quando o preço de desencadeamento relativo ao produto em causa e o preço representativo forem diferentes, devem ser fixados direitos de impor- tação adicionais nas condições referidas no artigo 3. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95; que, no caso de suspensão dos direitos de importação em aplicação do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95, devem ser fixados montantes específicos para esses direitos; Considerando que a aplicação dessas disposições conduz à fixação dos preços representativos e dos direitos adicionais de em causa conforme indicado no anexo do presente regulamento; importação dos produtos Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, (5) (6) (7) (8) (9) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os preços representativos e os direitos adicionais aplicáveis na importação dos produtos referidos no artigo 1. o do Regula- mento (CE) n. o 1422/95 são fixados conforme indicado no anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 2 de Setembro de 1999. 2. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 232/5 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 1 de Setembro de 1999. Pela Comissão Neil KINNOCK Membro da Comissão do regulamento que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na impor- tação dos melaços no sector do açúcar ANEXO Código NC Montante do preço representativo por 100 kg líquido do produto em causa Montante do direito adicional por 100 kg líquido do produto em causa (em EUR) Montante do direito a aplicar na importação devido à suspensão referida no artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95 por 100 kg líquido do produto em causa (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,19 7,28 0,28 0,03 — — (1) Fixação para a qualidade-tipo tal como definida no artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 785/68, alterado. (2) Este montante substitui, nos termos do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95, a taxa dos direitos da Pauta Aduaneira Comum fixada para esses produtos


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1399/99 dell'on. Gerhard SCHMID Luci per la guida diurna e interruttore crepuscolare

eurovoc_concepts:
common transport policy
non-polluting vehicle
research report
road safety
signalling device

text: C 27 E/46 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/053) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1399/99 di Gerhard Schmid (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Luci per la guida diurna e interruttore crepuscolare 1. Dispone la Commissione europea di dati secondo cui l(cid:146)introduzione del cosiddetto obbligo delle luci diurne nella circolazione stradale, sull(cid:146)esempio dei paesi scandinavi, potrebbe comportare una riduzione degli incidenti? 2. 3. Intende essa proporre l(cid:146)introduzione delle luci di guida diurna per i veicoli nell(cid:146)Unione europea? Intende essa promuovere l(cid:146)introduzione di un interruttore crepuscolare? Intende essa adottare altre misure intese a favorire gli effetti principali delle luci di guida diurna 4. minimizzando gli eventuali effetti collaterali? Risposta data dal sig. Kinnock a nome della Commissione (10 settembre 1999) L(cid:146)effetto delle luci per la guida diurna sulla riduzione del numero di incidenti Ł stato oggetto di ricerche approfondite, sulla base dei dati resi disponibili dopo l(cid:146)adozione di tali dispositivi in alcuni Stati membri nonchØ in Ungheria e in Canada. La valutazione si Ł inoltre basata su sperimentazioni conseguenti all(cid:146)uso di luci per guida diurna sulle flotte di autoveicoli. I risultati rivelano che, complessivamente, le luci per guida diurna possono ridurre il numero di incidenti stradali e in particolare quelli mortali. Il loro effetto positivo varia in funzione della latitudine e risulta piø marcato nei paesi scandinavi. Dati provenienti dagli studi piø importanti effettuati in Europa centrale attestano che l(cid:146)effetto di tali dispositivi sulla riduzione del numero di incidenti Ł limitato ma statisticamente significativo. E(cid:146) attualmente in corso una riflessione sull(cid:146)entit(cid:224) dell(cid:146)effetto dell(cid:146)illuminazione per guida diurna sulla riduzione degli incidenti. La Commissione Ł tuttora impegnata, in stretta collaborazione con il Gruppo di alto livello dei rappresentanti degli Stati membri, nella valutazione dell(cid:146)incidenza delle luci per guida diurna e in particolar modo delle loro conseguenze sull(cid:146)aumento del consumo di carburante e sull(cid:146)incremento di emissioni di anidride carbonica (CO2), attualmente stimate tra lo 0,4 e il 2,5 %. Il risultato effettivo dipende in larga misura dagli accorgimenti adottati luci per guida diurna nonchØ dalla combinazione di accorgimenti alternativi. L(cid:146)interruttore crepuscolare pu(cid:242) attivare automaticamente i fari del veicolo in caso illuminazione diurna insufficienti o di scarsa visibilit(cid:224); tale dispositivo rimane quindi di condizioni di inattivo per gran parte del tempo di guida diurno, limitando cos(cid:236) l(cid:146)aumento di consumo di carburante e di emissione di CO2. in materia di L(cid:146)incidenza delle luci per guida diurna sull(cid:146)aumento del consumo di carburante costituisce una questione centrale nell(cid:146)ambito delle attuali iniziative volte a migliorare i risparmi di carburante delle autovetture. La Commissione la terr(cid:224) pertanto in debita considerazione nella propria valutazione degli effetti complessivi di questi dispositivi. (2000/C 27 E/054) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1400/99 di Michl Ebner (PPE-DE) e Doris Pack (PPE-DE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Procedura di ricorso della Commissione contro la fissazione transfrontaliera del prezzo dei libri in Austria e in Germania 1. In una serie di risoluzioni, l(cid:146)ultima delle quali adottata il 20 novembre 1998 (risoluzione B4-0991/ 98 (1)), il Parlamento si Ł pronunciato sul tema della fissazione transfrontaliera del prezzo dei libri. Visto il reclamo pendente presso la Commissione il Parlamento presuppone che il dialogo con la Commissione continuer(cid:224) durante la prossima legislatura del Parlamento e che la Commissione non adotter(cid:224) prima, nel senso di una gestione corretta, una decisione definitiva al riguardo


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1447/99 dell'on. Ioannis MARINOS Cacciata degli zingari dal Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
Roma
common foreign and security policy
ethnic cleansing

text: 29. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 27 E/73 Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (1o settembre 1999) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non mancher(cid:224) di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (2000/C 27 E/089) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1447/99 di Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Cacciata degli zingari dal Kosovo I canali Euronews e RAI hanno diffuso pochi giorni fa le immagini dell(cid:146)abbandono in massa del Kosovo da parte di tutti gli zingari che vi abitavano. E(cid:146) stato calcolato che circa 100. 000 zingari abitanti del Kosovo saranno costretti dai kosovari a abbandonare le loro case perchØ accusati di essere «collaboratori dei serbi». Qual Ł la posizione della Commissione europea di fronte a questo nuovo caso di pulizia etnica le cui vittime, questa volta, sono coloro che appartengono alla «razza» degli zingari del Kosovo costretti a subire persecuzioni analoghe a quelle di cui erano accusati i serbi nei confronti dei kosovari e quali provvedi- menti adotter(cid:224) per porre fine a questa cacciata e rendere possibile il ritorno degli zingari nei luoghi di origine e di abitazione? Risposta data dal sig. van den Broek a nome della Commissione (10 settembre 1999) La Commissione Ł contraria ad ogni tipo di «pulizia etnica» nei confronti di qualsiasi comunit(cid:224) etnica, e la condanna vivamente. L(cid:146)Unione ha condannato la «pulizia etnica» perpetrata dalle autorit(cid:224) serbe nei confronti di altri gruppi etnici, nonchØ i recenti episodi che hanno coinvolto membri di altre comunit(cid:224) etniche in Kosovo. L(cid:146)Unione partecipa alla missione delle Nazioni Unite in Kosovo (UNMiK), l(cid:146)amministrazione civile del Kosovo. Tale amministrazione, che collabora con l(cid:146)amministrazione militare, la forza internazionale di pace per il Kosovo (KFOR), si sta adoperando per garantire la cessazione dei suddetti episodi e la costruzione di una societ(cid:224) tollerante, pacifica e multietnica in Kosovo, alla quale tutti possano partecipare pienamente. (2000/C 27 E/090) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1448/99 di Giovanni Pittella (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: La procedura d(cid:146)infrazione contro l(cid:146)Italia per i contratti di formazione-lavoro e le gravi ripercus- sioni sulle aziende che hanno contribuito negli ultimi anni alla creazione di occupazione Secondo le cifre pubblicate dalla stessa Commissione europea (servizio Eurostat), il problema della disoccupazione Ł estremamente drammatico nel nostro continente. Sarebbero almeno 16 i milioni di disoccupati nell(cid:146)UE. Tra le regioni piø colpite si trova il meridione italiano. La recente decisione della Commissione europea di aprire una procedura d(cid:146)infrazione contro l(cid:146)Italia, ritenendo illegali i contratti di formazione-lavoro conclusi negli ultimi quattro anni da molte PMI operanti nel meridione, sulla base degli orientamenti per gli incentivi all(cid:146)occupazione definiti dalla stessa UE, con giovani disoccupati altrimenti esclusi dal mercato del lavoro, rischia di avere ripercussioni gravissime a livello economico e sociale


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1491/99 dell'on. Struan STEVENSON Interconnessione elettrica - Scozia/Irlanda del Nord

eurovoc_concepts:
Germany
Northern Ireland
Scotland
electrical energy
exclusive purchasing agreement
infringement of EU law
purchase
restriction on competition


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1453/99 υποβολή: Christa Klaß (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Παραγγελίεςλικού από την Επιτροπή για την εσωτερικήλικοτεχνικήποστήριξη.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
award of contract
free competition
invitation to tender
small and medium-sized enterprises
supplier

text: C 219 E/2 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 e·toyw. Epi· ple·on, epi·shw sto plai·sio toy progra·mmatow Phare, e·xei diateuei· a·nv toy 1 ekat. € gia th sth·rijh tvn arxv·n pyrhnikh·w asfa·leiaw sth Slobeni·a, idi·vw gia th metafora· meuodologi·aw kai diadikasiv·n apo· tiw arxe·w pyrhnikh·w asfa·leiaw thw Koino·thtaw. Proble·petai epi·shw texnikh· boh·ueia prow th slobenikh· pyrhnikh· arxh· gia na meleth·sei ta apotele·smata thw seismikh·w ana·lyshw sto staumo· toy Krsko. (1) COM(98)134 teliko·. (2000/C 219 E/002) GRAPTH ERVTHSH E-1451/99 ypobolh·: Herbert Bösch (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Xrhmatodo·thsh programma·tvn sthn ˝skia (Itali·a) H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh pro·keitai na xrhmatodoth·sei tri·a progra·mmata sthn Iskia: dy·o progra·mmata sto lima·ni thw skia kai e·na pro·gramma poy afora· thn ekto·w leitoyrgi·aw prow to paro·n iamatikh· phgh· toy Nitro·nti, e·jv apo· thn po·lh thw ˝skia. Kauv·w oi kataskeyastike·w ergasi·ew den e·xoyn ako·mh jekinh·sei, ua h·uela na ue·sv tiw ako·loyuew ervth·seiw: 1. Poia·w morfh·w eni·sxysh pare·xei h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh se ayta· ta progra·mmata; 2. Pv·w e·xei sxediasuei· h synolikh· xrhmatodo·thsh kai me poio· krith·rio katane·montai ta kondy·lia poy pro·keitai na douoy·n apo· thn EE kai apo· to dioikhtiko· diame·risma thw Itali·aw sto opoi·o anh·kei h skia; 3. Poia· ei·nai h problepo·menh prouesmi·a gia thn oloklh·rvsh aytv·n tvn programma·tvn; Symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Dekembri·oy 1999) Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy e·xoyme la·bei apo· tiw italike·w arxe·w, ta en lo·gv e·rga sygxrhmatodotoy·ntai apo· to Eyrvpai¤ko· Tamei·o Perifereiakh·w Ana·ptyjhw dyna·mei toy epixeirhsiakoy· progra·mmatow «Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1» thw programmatikh·w perio·doy 1994-1999. Gia thn ylopoi·hsh aytoy· toy progra·mmatow ypey·uynh ei·nai h yphresi·a toy toyrismoy· poy ypa·getai sthn proedri·a toy Symboyli·oy tvn Ypoyrgv·n. H koinotikh· syndromh· gia ka·ue e·rgo ane·rxetai sto 50 % toy synolikoy· ko·stoyw tvn ergasiv·n• stiw 31 Dekembri·oy 1999 e·lhje h prouesmi·a gia thn ana·lhch tvn ypoxrev·sevn o·son afora· toyw po·royw, env· h prouesmi·a gia tiw plhrvme·w lh·gei stiw 31 Dekembri·oy 2001. H sygxrhmatodo·thsh tvn tessa·rvn e·rgvn poy anafe·rontai sto lima·ni thw Ischia ane·rxetai se 2,5 M € (4 882 ekat. LIT) env· h sygxrhmatodo·thsh thw diamo·rfvshw thw iamatikh·w phgh·w Nitrodi antiprosvpey·ei poso· 691 000 € (1 337 ekat. LIT). To pe·raw tvn ergasiv·n tvn proanaferome·nvn e·rgvn proble·petai gia ton Deke·mbrio toy tre·xontow e·toyw 2000. (2000/C 219 E/003) GRAPTH ERVTHSH E-1453/99 ypobolh·: Christa Klaß (PPE-DE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Paraggeli·ew ylikoy· apo· thn Epitroph· gia thn esvterikh· ylikotexnikh· yposth·rijh H Epitroph· prospauei· na meiv·sei tiw dapa·new thw promh·ueiaw ylikoy· ston esvterikh·w xrh·sevw. Ayto· gi·netai kyri·vw me thn epilogh· orisme·nvn mega·lvn kentrikv·n promhueytv·n kai me thn ypografh· symbolai·vn makra·w isxy·ow. Gnvri·zei h Epitroph· o·ti kat(cid:146) ayto· ton tro·po apoklei·ontai oi mikromesai·ew epixeirh·seiw h· o·ti oi ne·ew epixeirh·seiw e·xoyn ligo·terew eykairi·ew na epilegoy·n gia mellontike·w synergasi·ew; 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/3 Poia· krith·ria xrhsimopoiei· h Epitroph· kata· tiw paraggeli·ew ylikoy· esvterikh·w xrh·sevw kai pv·w diasfali·zetai o eley·uerow antagvnismo·w; Poioi· mhxanismoi· diasfali·zoyn o·ti de gi·nontai diakri·seiw kata· tiw paraggeli·ew se ba·row tvn mikromesai·vn epixeirh·sevn, oi opoi·ew e·xoyn th megaly·terh symbolh· sth dhmioyrgi·a ue·sevn ergasi·aw e·nanti tvn mega·lvn promhueytv·n; Poia· me·tra lamba·nei h Epitroph· gia na diasfali·sei o·ti, se peri·ptvsh poy paroysiasuoy·n mellontika· ana·gkew ylikoy·, ua lhfuoy·n yp o·cin kai a·llew epixeirh·seiw; Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Dekembri·oy 1999) Dyna·mei toy a·ruroy 56 toy dhmosionomikoy· kanonismoy· (1) (DK), h Epitroph· ofei·lei na symmorfv·netai me tiw odhgi·ew peri· dhmosi·vn symba·sevn kata· th sy·nach symba·sevn tvn opoi·vn to poso· fua·nei h· yperbai·nei ta problepo·mena apo· tiw en lo·gv odhgi·ew o·ria. Oi symba·seiw ka·tv apo· ayta· ta o·ria syna·ptontai apo· thn Epitroph· «. kato·pin diagvnismoy·» (bl. a·ruro 58. 1 toy DK), me efarmogh· «. tvn krithri·vn epilogh·w kai ana·ueshw kata·nalogi·a tvn problepome·nvn apo· tiw odhgi·ew. » (bl. a·ruro 58. 3). Ka·tv apo· orisme·na o·ria kai ypo· orisme·new proy¤ poue·seiw, oi symba·seiw ayte·w mporoy·n na synafuoy·n me «apeyuei·aw symfvni·a» h· ba·sei «aploy· timologi·oy» (bl. a·rura 59 kai 60 toy DK). H efarmogh· tvn diata·jevn aytv·n kauv·w kai thw a·rxhw thw mh diakri·sevw tvn symmetexo·ntvn sto diagvnismo· (o·pvw anafe·retai sto a·ruro 62 toy DK) ejakribv·netai apo· th symboyleytikh· epitroph· agorv·n kai symba·sevn (gia tiw symba·seiw poy yperbai·noyn e·na sygkekrime·no poso· poy prosdiori·zetai stiw leptome·reiew efarmogh·w toy DK, to opoi·o sh·mera ane·rxetai se 46. 000 €), o·pvw epi·shw apo· to dhmosionomiko· elegkth· thw Epitroph·w. Oi diata·jeiw tvn proanaferome·nvn odhgiv·n perilamba·noyn, metajy· a·llvn, ypoxrevtikoy·w kano·new sv·reyshw, me skopo· na apofey·getai o texnhto·w katakermatismo·w tvn symba·sevn. H Epitroph· den epidiv·kei na anaue·tei symba·seiw se diagvnizo·menoyw promhueyte·w h· ergola·boyw sygkekrime·noy mege·uoyw. (cid:211)mvw, ei·nai ypoxrevme·nh na efarmo·zei ta krith·ria epilogh·w (ajiolo·ghsh toy xrhmatopistvtikoy· dynamikoy· kai texnikh· ajiolo·ghsh tvn ypochfi·vn) o·pvw proble·pontai stiw odhgi·ew «dhmosi·vn symba·sevn», kata· tro·po poy na ejasfali·zontai oi promh·ueiew thw Epitroph·w. (cid:201)tsi, o·loi oi ypoch·fioi kri·nontai epi· i·soiw o·roiw kai ofei·loyn na ypoba·lloyn o·la ta apaitoy·mena e·ggrafa, ako·mh kai o·tan pro·keitai gia mega·lew etairi·ew, tvn opoi·vn oi dynato·thtew ei·nai gnvste·w kai ejakribvme·new, h· o·tan oi en lo·gv ypoch·fioi yph·rjan sto pareluo·n h· ei·nai h·dh antisymballo·menoi thw Epitroph·w. To krith·rio ana·ueshw tvn symba·sevn thw Epitroph·w ei·nai, tiw perisso·terew fore·w, ayto· thw «oikonomika· symfero·terhw prosfora·w», kata· thn e·nnoia tvn odhgiv·n, ektimv·menhw se syna·rthsh me thn timh· kai thn poio·thta. To ekatostiai·o pososto· sta·umishw tvn diafo·rvn stoixei·vn poy xrhsimopoioy·ntai gia thn ekti·mhsh thw poio·thtaw anagge·lletai eja·lloy sthn pro·sklhsh ypobolh·w prosforv·n h· sth syggrafh· tvn ypoxrev·sevn. (cid:211)lew oi symba·seiw posoy· i·soy h· anvte·roy me 50. 000 € apoteloy·n to antikei·meno dhmosiey·sevw sth seira· S thw Epi·shmhw Efhmeri·daw (pro·sklhsh ypobolh·w prosforv·n h· ekdh·lvshw endiafe·rontow) e·tsi v·ste na ejasfali·zetai perisso·terow synagvnismo·w. Epi·shw ei·nai dynato·n, gia ton i·dio skopo·, na dhmosiey·ontai diakhry·jeiw ston ejeidikeyme·no periodiko· ty·po. Me skopo· na eynohuei· h· o·so to dynato· megaly·terh symmetoxh· stiw diadikasi·ew ana·ueshw tvn symba·sevn, kai idiai·tera h symmetoxh· tvn mikrv·n kai mesai·vn epixeirh·sevn, h Epitroph· mporei· na dieykoly·nei th symmetoxh· symprattoysv·n epixeirh·sevn kai mporei· na epitre·pei ypergolabi·ew stoyw antisymballo·menoy·w thw. Eja·lloy, ta tey·xh dhmopra·thshw diane·montai dvrea·n kai sthn aitoy·menh apo· ton endiafero·meno ypoch·fio glv·ssa h· sthn glv·ssa thw xv·raw sthn opoi·a ei·nai egkatesthme·now, me tro·po poy na apofey·gei to ko·stow thw meta·frashw. Oi prosfore·w mporoy·n bebai·vw na diatypv·nontai se mi·a apo· tiw 11 epi·shmew glv·ssew thw Koino·thtaw. Te·low, h Epitroph· fronti·zei na katane·mei tiw symba·seiw se parti·dew mege·uoyw o·so to dynato·n mikro·teroy kai symbiba·simoy me tiw arxe·w thw xrhsth·w dioikhtikh·w diaxei·rishw kai analogi·aw ko·stoyw/apodotiko·thtaw. (1) EE L 356 thw 31. 12. 1977. (2000/C 219 E/004) GRAPTH ERVTHSH E-1455/99 ypobolh·: David Bowe (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Oi ygieine·w trofe·w Ejeta·zei h Epitroph· to endexo·meno na protei·nei ne·oyw kanonismoy·w gia thn epish·mansh tvn proi¤o·ntvn poy ei·nai gnvsta· vw «ygieine·w trofe·w» o·pvw h ne·a margari·nh gia thn mei·vsh thw xolhstero·lhw thn opoi·a h Unilever prospauei· tv·ra na provuh·sei sthn agora·;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1548/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen. Forarbejdning af ædle metaller.

eurovoc_concepts:
EU market
approximation of laws
free movement of goods
infringement procedure (EU)
jewellery and goldsmith's articles
precious metal
proposal (EU)
quality label
technical barrier

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/3 (2000/C 225 E/003) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1516/99 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Stłjforurening i Malpensa 2000 1. Kan Kommissionen oplyse, om den i forbindelse med sagen mod de italienske myndigheder, der har ansvar for forvaltningen af Malpensa lufthavn, ogs(cid:229) har medtaget spłrgsm(cid:229)let om stłjforureningen fra fly, der letter og lander p(cid:229) en r(cid:230)kke baner, og som i lav hłjde overflyver beboelsesomr(cid:229)der? I bekr(cid:230)ftende fald har Kommissionen da mulighed for at m(cid:229)le forringelsen af livskvaliteten i de 2. berłrte boligkvarterer? I bekr(cid:230)ftende fald, er der blevet fremsat forslag om at lłse disse alvorlige problemer og sikre de 3. berłrte befolkninger et minimum af livskvalitet om dagen og i endnu hłjere grad om natten? I 4. forbindelse med problemet vedrłrende overflytningen af de resterende flyvninger fra Linate lufthavnen ville det da ikke v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt ogs(cid:229) at tage hłjde for den sandsynlige stigning i stłjforureningen som fłlge af det łgede antal flyvninger? Har EU i henhold til den europ(cid:230)iske lovgivning vedrłrende miljłbeskyttelse befłjelser vedrłrende 5. stłjforurening? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (21. oktober 1999) De italienske myndigheder har indbragt en klage for Domstolen mod Kommissionens beslutning af 16. september 1998 om ikke at godkende det italienske dekret af 5. juli 1996 og 13. oktober 1997, i henhold til hvilket al trafik overfłres fra Linate til Malpensa pr. 28. oktober 1998 med undtagelse af ruten mellem Milano og Rom. Denne beslutning skłnnedes at v(cid:230)re i modstrid med f(cid:230)llesskabsretten, idet der var tale om en overtr(cid:230)delse af princippet om ikke-forskelsbehandling og proportionalitetsprincippet. De italienske myndigheder erstattede det omstridte dekret med et nyt, der tillader, at 34 % af de europ(cid:230)iske flyvninger midlertidigt forbliver i Linate, indtil infrastrukturerne er blevet forbedret. Medlemsstaterne skal ved vedtagelsen af s(cid:229)danne foranstaltninger overholde alle bestemmelser i f(cid:230)lles- skabsretten, herunder bestemmelserne p(cid:229) miljłomr(cid:229)det. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r flystłj, har F(cid:230)llesskabet vedtaget en r(cid:230)kke direktiver, hvoraf det seneste er R(cid:229)dets direktiv 92/14/E(cid:216)F af 2. marts 1992 om begr(cid:230)nsning af operationen af flyvemaskiner, der henhłrer under bind 1, del II, kapitel 2, i bilag 16 til konventionen om luftfart, anden udgave (1988) (1). Dette direktiv foreskriver, at medlemsstaterne ikke international civil l(cid:230)ngere m(cid:229) acceptere s(cid:229)kaldte kapitel 2-fly efter 1. april 2002. Den nug(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabslovgivning giver medlemsstaterne mulighed for at vedtage s(cid:230)rlige operationsbestemmelser for F(cid:230)llesskabets lufthavne af hensyn til miljłet. Kommissionen har ikke kendskab til, at de italienske myndigheder skulle have vedtaget s(cid:229)danne bestemmelser for Milanos lufthavnssystem. Kommissionen er imidlertid i gang med at undersłge, om det vil v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt med en f(cid:230)lles- skabsramme for operationerne i lufthavnene med s(cid:230)rlig sigte p(cid:229) den miljłm(cid:230)ssige indvirkning. Den vil forel(cid:230)gge resultaterne heraf, n(cid:229)r tiden er inde. (1) EFT L 76 af 23. 3. 1992. (2000/C 225 E/004) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1548/99 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Forarbejdning af (cid:230)dle metaller Efter at Kommissionen allerede i oktober 1993 havde konstateret, at det var umuligt at indfłre en gensidig anerkendelse af de enkelte landes fremgangsm(cid:229)der, forelagde den et forslag til direktiv, der sigtede mod at tiln(cid:230)rme medlemsstaternes lovgivning om genstande af (cid:230)dle metaller (KOM(93) 0322) (1). C 225 E/4 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Fem (cid:229)r efter forel(cid:230)ggelsen: 1. Kan Kommissionen da bekr(cid:230)fte, om der stadig findes tekniske hindringer for den frie bev(cid:230)gelighed for genstande af (cid:230)dle metaller inden for Unionen? 2. I bekr(cid:230)ftende fald hvad er (cid:229)rsagerne til, at hindringerne for gennemfłrelsen af et af de vigtigste m(cid:229)l i traktaterne ikke kan fjernes? 3. Findes der nogen objektive forhold eller s(cid:230)rlige initiativer, der forsinker denne harmonisering? 4. Hvis hindringerne ikke fjernes, hvilke initiativer agter Kommissionen da at tage for at forhindre, at de berłrte virksomheder skades af den manglende frie bev(cid:230)gelighed? (1) EFT C 318 af 25. 11. 1993, s. 5. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (19. oktober 1999) Som Kommissionen allerede har n(cid:230)vnt i sit svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel nr. E-3158/98 fra Concepcio Ferrer (1) og E-3431/98 fra Jaime Valdivielso de CuØ (2), er der tidligere iv(cid:230)rksat en r(cid:230)kke forskellige aktioner med henblik p(cid:229) at sikre, at princippet om den frie udveksling af varer inden for smykkesektoren overholdes. Dels findes der, som det (cid:230)rede medlem har understreget, et forslag til R(cid:229)dets og Europa-Parlamentets direktiv (3) med henblik p(cid:229) blandt andet at harmonisere de nationale bestemmelser om genstande af (cid:230)dle metaller med henblik p(cid:229) at sikre fri bev(cid:230)gelighed herfor. Sigtet med forslaget er at harmonisere lłdigheds- angivelser, lłdighedsstempler samt certificeringsordninger (kvalitetssikkerhed, EF-erkl(cid:230)ring med hensyn til overensstemmelse samt verifikation ved tredjemand). I overensstemmelse med fremgangsm(cid:229)den i artikel 251 (tidligere artikel 189 B) i EF-traktaten, har Europa- Parlamentet allerede behandlet dette forslag ved fłrstebehandlingen. Derimod har R(cid:229)det endnu ikke kunnet fastl(cid:230)gge nogen f(cid:230)lles holdning p(cid:229) grund af forskellige opfattelser i de forskellige medlemsstater med hensyn til de planlagte certificeringsprocedurer. I den version, der for łjeblikket drłftes i R(cid:229)det, regnes der med en kompromislłsning med samme gyldighed for to ud af de tre forskellige certificeringssystemer, nemlig verificeringen ved tredjemand samt kvalitetssikkerheden, mens derimod systemet med EF-erkl(cid:230)ring med hensyn til overensstemmelse opret- holdes som en valgfri ordning. Endvidere har Kommissionen i forventning om harmoniseringen p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan indledt en r(cid:230)kke overtr(cid:230)delsesprocedurer imod de fleste medlemsstater med det form(cid:229)l at bringe deres nationale bestem- melser i overensstemmelse med de konklusioner, der blev draget af Domstolen i »Houtwipper-dommen« (4). Overtr(cid:230)delsesprocedurerne har fłrt til en (cid:230)ndring af den p(cid:229)g(cid:230)ldende lovgivning i hovedparten af medlemsstaterne. (1) (2) (3) (4) EFT C 207 af 21. 7. 1999, s. 33. EFT C 207 af 21. 7. 1999, s. 69. EFT C 318 af 25. 11. 1993, (cid:230)ndret version EFT C 209 af 29. 7. 1994. Sag nr. 293/93 af 15. 9. 1994. (2000/C 225 E/005) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1614/99 af Marianne Thyssen (PPE-DE) til Kommissionen (15. september 1999) Om: En europ(cid:230)isk norm for pcb(cid:146)er Den belgiske regering har inden for rammerne af dioxin-krisen fastlagt en norm for undersłgelse af visse produkter af fjerkr(cid:230), svin og kv(cid:230)g, der er bestemt til eksport med henblik p(cid:229) anvendelse til fłde til mennesker eller foder til dyr. Denne norm er fastlagt til 200 ng/g fedt. Europa-Parlamentets veterin(cid:230)rko- mitØ har godkendt denne norm


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1508/99 af Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) til Kommissionen. Støtte til de beskyttede naturområder Königsbrucker Heide og Am Spitzberg (i Sachsen, Tyskland) som led i fællesskabsinitiativet vedrørende omstilling af forsvarsafhængige områder.

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU programme
Saxony
arms industry
environmental protection
protected area
redevelopment aid

text: C 170 E/26 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 for, at Canada oph(cid:230)ver lov nr. C-27, hvis form(cid:229)l er at s(cid:230)tte staten i stand til at handle uden for den eksklusive fiskerizone p(cid:229) 200 słmil og strider mod international ret. Dette fłrte i sin tid til opbringning af fiskerfartłjet Estai, som fłrte til en konflikt, der endnu ikke har fundet sin juridiske lłsning. P(cid:229) denne baggrund bedes Kommissionen oplyse, hvorfor den undlader at lłse eksisterende fiskerikon- flikter? Hvad p(cid:229)t(cid:230)nker EU at głre for at forsvare sine fiskeres interesser (cid:129) som i s(cid:230)rdeleshed berłrer Galicien (cid:129) inden for NAFO-zonen i betragtning af den forłgede tilladte fangstm(cid:230)ngde og i spłrgsm(cid:229)let om oph(cid:230)velse af den canadiske lov C-27? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. oktober 1999) Det błr erindres, at den tvist, der opstod inden for Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) om delingen af hellefiskbestanden, og som kulminerede i, at Canada opbragte det spanske fiskerfartłj »Estai« i internationalt farvand i marts 1995, blev bilagt dels gennem indg(cid:229)elsen af »fiskeriaftalen i form af et godkendt protokollat, en brevveksling, en noteveksling og bilag hertil mellem Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og Canada i tilknytning til NAFO-konventionen« af 20. april 1995 (1), dels, som hensigten var, gennem NAFO(cid:146)s senere vedtagelse (»multilateralisering«) p(cid:229) det 17. (cid:229)rsmłde den 11. - 15. september 1995 af den foranstaltningspakke, man var blevet enige om. I henhold til denne aftale fjernede Canada Spanien og Portugal fra listen over de stater, p(cid:229) hvilke den canadiske fiskerilov af 1994 (den s(cid:229)kaldte lov C-29) kan finde anvendelse. Det błr ogs(cid:229) bem(cid:230)rkes, at Canada under forhandlinger om den nye lovgivning, der skal s(cid:230)tte Canada i stand til at gennemfłre FN-aftalen fra 1995 om f(cid:230)lles fiskebestande og st(cid:230)rkt vandrende fiskearter (den s(cid:229)kaldte lov C-27), skriftligt gentog, at Canada efter det godkendte protokollat fra 1995 mellem Canada og EU fjernede Spanien og Portugal fra listen over stater, p(cid:229) hvilke bestemmelserne i lov C-29 kunne finde anvendelse; disse to stater st(cid:229)r fortsat ikke p(cid:229) listen, og vedtagelsen af lov C-27 (cid:230)ndrer ikke dette forhold. Kommissionen mener, at fastholdelse af de vedtagne principper er den bedste m(cid:229)de, hvorp(cid:229) man kan undg(cid:229) en gentagelse af begivenhederne fra 1995. P(cid:229) linje hermed har den altid gjort indvendinger mod ekstraterritoriale aspekter af den canadiske fiskerilovgivning. Ydermere understreger den nu som tidligere det vigtige i at fłlge retsstatsprincippet, hvad internationale fiskeriforbindelser ang(cid:229)r, og i at give international lovgivning prioritet (dvs. NAFO-konventionen og i n(cid:230)rv(cid:230)rende tilf(cid:230)lde international s(cid:230)dva- neret) over indenlandsk lovgivning samt endelig det vigtige behov for at have hensigtsm(cid:230)ssige procedurer for fredelig bil(cid:230)ggelse af internationale tvister. Hvad det sidste ang(cid:229)r, er Kommissionen vedholdende g(cid:229)et ind for at forts(cid:230)tte og fremskynde arbejdet vedrłrende en s(cid:230)rlig mekanisme for bil(cid:230)ggelse af tvister inden for rammerne af NAFO. P(cid:229) dette (cid:229)rs NAFO-(cid:229)rsmłde, der blev afholdt den 13. -17. september 1999, blev forslaget herom p(cid:229) trods af Canadas oprindelige modstand herimod młdt med velvilje. (1) R(cid:229)dets afgłrelse 95/0586/EF af 22. december 1995, EFT L 327 af 30. 12. 1995. (2000/C 170 E/027) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1508/99 af Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Stłtte til de beskyttede naturomr(cid:229)der »K(cid:246)nigsbrucker Heide« og »Am Spitzberg« (i Sachsen, Tyskland) som led i f(cid:230)llesskabsinitiativet vedrłrende omstilling af forsvarsafh(cid:230)ngige omr(cid:229)der Som led i f(cid:230)llesskabsinitiativet KONVER er der afsat penge til de beskyttede naturomr(cid:229)der »K(cid:246)nigsbrucker Heide« og »Am Spitzberg« i Sachsen. Kommissionen anmodes om fłlgende oplysninger: 1. I hvilket omfang og med hvilket form(cid:229)l er der ydet tilskud og l(cid:229)n, og hvilke konkrete foranstaltninger er blevet stłttet med disse penge? 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/27 2. Har de iv(cid:230)rksatte foranstaltninger bevirket tilsides(cid:230)ttelse af omr(cid:229)dernes beskyttede status (f. eks. gennem łdel(cid:230)ggelse af biotoper, tilplantning af (cid:229)bne arealer, anl(cid:230)ggelse af brandveje gennem skov- omr(cid:229)der)? 3. Har de iv(cid:230)rksatte foranstaltninger bevirket, at omr(cid:229)dernes potentielle status som levested for dyre- og plantearter (direktiv 92/0043/E(cid:216)F om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter) (1) er bragt i fare? 4. 5. Er de stłttede foranstaltninger i strid med g(cid:230)ldende miljł- og naturbeskyttelsesbestemmelser, eller tilsides(cid:230)ttes den i f(cid:230)llesskabsinitiativet KONVER indeholdte bestemmelse om, at stłttede foranstalt- ninger skal tjene til forbedring af miljłet? Er det Kommissionen bekendt, at der er indgivet anmodning om oph(cid:230)velse af den beskyttede status for naturomr(cid:229)det »Am Spitzberg« med henblik p(cid:229) ansłgning om flere penge fra f(cid:230)llesskabsinitiativet KONVER? (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (6. oktober 1999) indev(cid:230)rende programmeringsperiode (1994-1999) modtager Sachsen strukturfondsmidler inden for I rammerne af F(cid:230)llesskabets Konver-initiativ. I henhold til partnerskabs- og n(cid:230)rhedsprincipperne er det de nationale og regionale myndigheder, der er I ansvarlige for gennemfłrelsen af de operationelle programmer og udv(cid:230)lgelsen af s(cid:230)rlige projekter. Sachsen er det łkonomiministeriet, der har det łverste ansvar. Det har selvfłlgelig pligt til at fłlge EU- lovgivningen, herunder lovgivningen om naturbeskyttelse. Hvad ang(cid:229)r F(cid:230)llesskabets Konver-initiativ, er der p(cid:229) forh(cid:229)nd udstukket nogle prioriterede finansieringsret- ningslinjer; de s(cid:230)rlige projekter udv(cid:230)lges under gennemfłrelsen af programmet. Det er s(cid:229)ledes muligt at indsende projektansłgninger til de ansvarlige myndigheder i overensstemmelse med prioriteringerne. Hvis bestemmelserne ifłlge det (cid:230)rede medlem er blevet overtr(cid:229)dt i sagen vedrłrende »Am Spitzberg« eller i andre tilf(cid:230)lde, opfordres han til at freml(cid:230)gge yderligere oplysninger, s(cid:229) Kommissionen kan tage problemet op med de tyske myndigheder. (2000/C 170 E/028) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1510/99 af Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Overdreven anvendelse af europ(cid:230)iske strukturfonde til vejbygningen i de fem nye delstater og Berlin- (cid:216)st (m(cid:229)l 1-omr(cid:229)de i Forbundsrepublikken Tyskland) Den tyske Forbundsregering har besluttet, at der fra strukturfondene skal tilflyde de nye lande det store belłb p(cid:229) 3,4 mia. DEM fra EFRU til den grundl(cid:230)ggende infrastruktur, idet 2/3 er afsat til hovedvejstrafik og kun 1/3 til jernbanetrafik. Dette er i modstrid med nedenst(cid:229)ende principper, som g(cid:230)lder for strukturfondene, og som ogs(cid:229) af Europa- Parlamentet anses for at v(cid:230)re vigtige: (cid:129) en harmonisk afbalanceret og b(cid:230)redygtig udvikling; (cid:129) udvikling af besk(cid:230)ftigelsen; (cid:129) beskyttelse og forbedring af miljłet;


title: QUESTION ECRITE no 1383/99 de Pedro APARICIO SÁNCHEZ Information sur les Fonds structurels

eurovoc_concepts:
EU Member State
Spain
Structural Funds
access to EU information
distribution of aid

text: C 27 E/36 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/040) QUESTION (cid:201)CRITE P-1383/99 posØe par Pedro Aparicio SÆnchez (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Information sur les Fonds structurels (1er septembre 1999) Une fois adoptØs et publiØs le nouveau rŁglement portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels et ceux relatifs aux diffØrents Fonds, la Commission, conformØment (cid:224) l(cid:146)article 7, paragraphe 3, du rŁgle- tenue d(cid:146)Øtablir la rØpartition par (cid:201)tat membre des crØdits ment d(cid:146)engagement disponibles. (CE) 1260/99 du Conseil (1), est La Commission pourrait-elle faire conna(cid:238)tre la notification adressØe au Royaume d(cid:146)Espagne, avec le texte intØgral, faisant appara(cid:238)tre distinctement pour les objectifs 1 et 2 les crØdits allouØs aux rØgions et aux zones bØnØficiaires du soutien transitoire? (1) JO L 161 du 26. 6. 1999, p. 1. RØponse donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (6 septembre 1999) ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 7, paragraphe 3, du rŁglement portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels, la Commission a Øtabli, le 1er juillet 1999, des rØpartitions indicatives par (cid:201)tat membre des crØdits d(cid:146)engagement disponibles pour la programmation des objectifs 1, 2 et 3 ainsi que pour les interventions de l(cid:146)instrument financier d(cid:146)orientation de la pŒche en dehors des rØgions concernØes par l(cid:146)objectif 1. Les dØcisions en question ont ØtØ publiØes au Journal officiel no L 194 du 27 juillet 1999. L(cid:146)extrait du Journal officiel y relatif est adressØ directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secrØtariat gØnØral du Parlement. Comme le prØvoit l(cid:146)article 7, paragraphe 3, dans le cas des objectifs 1 et 2, les rØpartitions distinguent les allocations de crØdits destinØes aux rØgions et zones bØnØficiant du soutien transitoire. (2000/C 27 E/041) QUESTION (cid:201)CRITE P-1384/99 posØe par Per Gahrton (Verts/ALE) au Conseil (1er septembre 1999) Objet: Politique communautaire de dØfense: signification du Sommet de Cologne (cid:201)tant donnØ qu(cid:146)il y a eu en SuŁde un dØbat ainsi que des problŁmes d(cid:146)interprØtation au sujet de certaines des dØcisions prises par le Conseil europØen lors du Sommet de Cologne les 3 et 4 juin 1999 en ce qui concerne la poursuite du dØveloppement de la politique ØtrangŁre, de sØcuritØ et de dØfense commune, le Conseil pourrait-il apporter les mises au point suivantes: la dØcision prise (cid:224) Cologne signifie-t-elle que l(cid:146)UEO sera en partie intØgrØe (cid:224) l(cid:146)Union europØenne? La dØcision prise (cid:224) Cologne signifie-t-elle que l(cid:146)Union europØenne pourrait effectuer une mission militaire uniquement sur dØcision du Conseil de sØcuritØ des Nations unies ou intervenir militairement Øgalement sous mandat des Nations unies? La dØcision de Cologne constitue-t-elle un pas vers un processus conduisant (cid:224) doter l(cid:146)Union europØenne d(cid:146)une politique de dØfense commune et d(cid:146)une dØfense commune ou reprØsente-t-elle le tout dernier pas lorsqu(cid:146)il s(cid:146)agit de doter l(cid:146)Union europØenne de «pouvoirs militaires»? RØponse (22 octobre 1999) Le traitØ sur l(cid:146)Union europØenne prØvoit l(cid:146)Øtablissement de relations institutionnelles plus Øtroites avec 1. l(cid:146)UEO en vue de «l(cid:146)intØgration Øventuelle de l(cid:146)UEO dans l(cid:146)Union, si le Conseil europØen en dØcide ainsi». 2. Le Conseil europØen de Cologne s(cid:146)est penchØ sur la capacitØ de l(cid:146)Union (cid:224) gØrer efficacement les crises et il a chargØ le Conseil «Affaires gØnØrales» d(cid:146)Ølaborer les conditions et les mesures nØcessaires pour rØaliser


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1393/99 van Bernd Lange (PSE) aan de Commissie. Subsidies Vion VvaG.

eurovoc_concepts:
State aid
economic concentration
economic support
insurance company
merger control

text: C 170 E/4 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/004) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1393/99 van Bernd Lange (PSE) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Subsidies Vion VvaG De in Hannover gevestigde verzekeringsmaatschappij HDI (Haftpflichtverband der Deutschen Industrie) en de Beierse verzekering HUK-Coburg zijn voornemens in juli 1999 te fuseren. De verzekeringsmaatschappij die hieruit zal ontstaan, zal Vion VvaG heten, met juridische zetel in Coburg. De keuze voor Coburg werd bepaald door aanzienlijke financiºle steunmaatregelen van de deelstaat Beieren, waarvan de hoogte niet officieel bekend is. Is de Commissie op de hoogte van de financiºle steun van de regering van de deelstaat Beieren voor 1. de Vion VvaG? Zo ja, hoe hoog is de financiºle steun van Beieren in dit geval? 2. Zijn de subsidies en steunmaatregelen door de deelstaat bij de Commissie als overheidssteun gemeld? Strookt deze subsidiºring met het Europese recht inzake mededinging en overheidssteun, 3. bijzonder artikel 87? in het Aanvullend antwoord van de heer Monti namens de Commissie (5 november 1999) De Commissie werd ervan in kennis gesteld dat de fusie van HDI Haftplichtverband der Deutschen Industrie met HUK-Coburg tot Vion Vvag niet zal plaatsvinden en dat geen steunmaatregelen van de overheid werden verleend. Op basis van deze informatie zal de Commissie de zaak derhalve niet verder onderzoeken. (2000/C 170 E/005) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1396/99 van Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Tegenstrijdigheden bij steun (cid:132)doelstelling(cid:148)-gebieden Tussen de economisch sterkste gebieden en de structureel zwakke gebieden van de Europese Unie bestaat in economisch opzicht een grote kloof. Doel van het Europese structuurbeleid is deze kloof te dichten. Om dit te bereiken, heeft de Commissie zes zwaartepunten van het structuurbeleid afgebakend en als zogenoemde (cid:132)doelstellingen(cid:148) aangemerkt. 1. De steun voor de onder de (cid:132)doelstellingen(cid:148) vallende gebieden leidt er vaak toe dat een onderneming zijn vestigingsplaats verlegt van een gebied dat niet als structureel zwak is aangemerkt naar een (cid:132)doelstel- ling(cid:148)-gebied om in het genot te komen van EU-middelen. Dit betekent echter dat in de oorspronkelijke vestigingsplaats honderden arbeidsplaatsen verdwijnen en dus ook de economische kracht van de stad achteruitgaat. Is de Commissie zich bewust van deze tegenstrijdigheid? 2. Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen om de paradox dat aan de ene kant arbeids- plaatsen worden geschapen die aan de andere kant worden vernietigd, te doen verdwijnen?


title: 99/601/EF: Kommissionens beslutning af 1. september 1999 om ændring af beslutning 1999/551/EF for så vidt angår genbehandling af beskyttelsesforanstaltningerne over for dioxinforurening (meddelt under nummer K(1999) 2880) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Belgium
animal nutrition
animal product
health control
human nutrition
toxic substance

text: 2. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 232/33 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 1. september 1999 om ændring af beslutning 1999/551/EF for så vidt angår genbehandling af beskyttelsesforanstalt- ningerne over for dioxinforurening (meddelt under nummer K(1999) 2880) (EØS-relevant tekst) (1999/601/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fælles- skabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), senest ændret ved direktiv 92/118/EØF (2), særlig artikel 9, stk. 4, under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhan- delen med, visse levende dyr og produkter inden for Fælles- skabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (3), senest ændret ved direktiv 92/118/EØF, særlig artikel 10, stk. 4, og ud fra følgende betragtninger: (1) Ifølge artikel 2 i Kommissionens beslutning 1999/ 551/EF af 6. august 1999 om ændring af beslutning 1999/449/EF om beskyttelsesforanstaltninger over for animalske produkter til konsum eller foderbrug, som er forurenet med dioxiner (4), skal beslutning 1999/551/EF tages op til ny behandling før den 31. august 1999 især på grundlag af de oplysninger, som de belgiske myndig- heder fremlægger; de belgiske myndigheder har under- rettet Kommission om, at de relevante oplysninger for øjeblikket er under udarbejdelse og endnu ikke er tilgæn- gelige; der bør derfor fastsættes en ny dato for genbe- handlingen af beslutning 1999/551/EF; (2) de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Veterinær- komité — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I artikel 2, stk. 1, i beslutning 1999/551/EF ændres »før den 31. august 1999« til »hurtigst muligt og under alle omstændig- heder senest den 30. september 1999«. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 1. september 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 13. (2) EFT L 62 af 15. 3. 1993, s. 49. (3) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 20. (4) EFT L 209 af 7. 8. 1999, s. 42


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1455/99 från David Bowe (PSE) till kommissionen. Funktionella livsmedel.

eurovoc_concepts:
consumer information
dietary product
labelling
margarine
marketing
processed food product

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/3 Vilka kriterier till(cid:228)mpar kommissionen vid tilldelningen av uppdrag i samband med den interna materia- lupphandlingen och hur garanteras en fri konkurrens i samband d(cid:228)rmed? Genom vilka mekanismer garanteras det vid uppdragstilldelningen att sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, som ger det st(cid:246)rsta bidraget till syssels(cid:228)ttningsskapandet, inte bli f(cid:246)rf(cid:246)rdelade i j(cid:228)mf(cid:246)relse med st(cid:246)rre f(cid:246)retag? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder vidtar kommissionen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det ocks(cid:229) tas h(cid:228)nsyn till andra f(cid:246)retag n(cid:228)r det beh(cid:246)vs material l(cid:228)ngre fram? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 december 1999) Enligt artikel 56 i budgetf(cid:246)rordningen (1) skall kommissionen f(cid:246)lja best(cid:228)mmelserna i direktiven om offentlig upphandling vid ing(cid:229)ende av avtal d(cid:228)r beloppen uppg(cid:229)r till eller (cid:246)verskrider de tr(cid:246)sklar som anges i dessa direktiv. Avtal d(cid:228)r beloppen understiger dessa tr(cid:246)sklar sluts av kommissionen (cid:148). efter det att en anbudsinfordran har utf(cid:228)rdats(cid:148) (j(cid:228)mf(cid:246)r artikel 58. 1 i budgetf(cid:246)rordningen) med till(cid:228)mpning av (cid:148). kriterierna f(cid:246)r urval och tilldelning. i analogi med dem som anges i direktiven. (cid:148) (j(cid:228)mf(cid:246)r artikel 58. 3). Under vissa tr(cid:246)sklar eller p(cid:229) vissa villkor kan dessa avtal ing(cid:229)s genom (cid:148)underhandsavtal(cid:148) eller (cid:148)mot betalning enligt faktura(cid:148) (j(cid:228)mf(cid:246)r artiklarna 59 och 60 i budgetf(cid:246)rordningen). Till(cid:228)mpningen av dessa best(cid:228)mmelser och av principen om icke-diskriminering av anbudsgivare (se artikel 62 i budgetf(cid:246)rord- ningen) kontrolleras av R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r ink(cid:246)p och avtal (n(cid:228)r det g(cid:228)ller avtal d(cid:228)r beloppen (cid:246)verstiger ett belopp som anges i till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r budgetf(cid:246)rordningen, f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 46 000 euro) och av kommissionens styrekonom. F(cid:246)r att en konstlad uppdelning av avtal skall kunna undvikas innefattar best(cid:228)mmelserna i de ovann(cid:228)mnda direktiven bland annat obligatoriska kumulationsregler. Kommissionen str(cid:228)var inte efter att sluta kontrakt med anbudsgivare av en viss storlek. De urvalskriterier (bed(cid:246)mning av de anbuds(cid:246)kandes finansiella och tekniska kapacitet) som anges i direktiven om offentlig upphandling m(cid:229)ste emellertid till(cid:228)mpas, f(cid:246)r att s(cid:228)kerheten i leveranserna till kommissionen skall kunna garanteras. Samtliga anbudss(cid:246)kande behandlas f(cid:246)ljaktligen p(cid:229) samma s(cid:228)tt och m(cid:229)ste l(cid:228)mna de handlingar som kr(cid:228)vs, (cid:228)ven n(cid:228)r det r(cid:246)r sig om stora f(cid:246)retag vars kapacitet (cid:228)r allm(cid:228)nt k(cid:228)nd eller n(cid:228)r den anbudss(cid:246)kande i fr(cid:229)ga (cid:228)r eller har varit en av kommissionens avtalsparter. Kommissionens kriterium f(cid:246)r tilldelning av kontrakt (cid:228)r i de flesta fall (cid:148)det ekonomiskt mest f(cid:246)rdelaktiga anbudet(cid:148), i den mening som avses i de ovann(cid:228)mnda direktiven, bed(cid:246)mt i f(cid:246)rh(cid:229)llande till pris och kvalitet. Den procentuella v(cid:228)gningen av de olika faktorer som beaktas vid kvalitetsbed(cid:246)mningen anges i medde- landet om upphandling eller i specifikationerna. F(cid:246)r att st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga konkurrens skall kunna s(cid:228)kras g(cid:246)rs samtliga avtal d(cid:228)r beloppet uppg(cid:229)r till minst 50 000 euro till f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r ett offentligg(cid:246)rande i S-serien av EGT (meddelande om upphandling eller inbjudan att anm(cid:228)la intresse). Det (cid:228)r ocks(cid:229) m(cid:246)jligt att i samma syfte l(cid:229)ta offentligg(cid:246)ra s(cid:229)dana meddelanden i specialtidskrifter. F(cid:246)r att fr(cid:228)mja st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga deltagande i kommissionens upphandling, framf(cid:246)r allt fr(cid:229)n de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens sida, kan kommissionen underl(cid:228)tta f(cid:246)retagsgruppers deltagande och till(cid:229)ta under- entreprenad fr(cid:229)n avtalsparternas sida. Specifikationerna l(cid:228)mnas ut kostnadsfritt p(cid:229) det spr(cid:229)k som den anbudss(cid:246)kande beg(cid:228)r, f(cid:246)r att denne inte skall (cid:229)dra sig n(cid:229)gra (cid:246)vers(cid:228)ttningskostnader. Anbuden kan givetvis avfattas p(cid:229) n(cid:229)got av gemenskapens elva officiella spr(cid:229)k. Slutligen f(cid:246)rs(cid:246)ker kommissionen dela upp kontrakten i s(cid:229) sm(cid:229) delar som principerna om god f(cid:246)rvaltning och om kostnadseffektivitet medger. (1) EGT L 356, 31. 12. 1977. (2000/C 219 E/004) SKRIFTLIG FR¯GA E-1455/99 fr(cid:229)n David Bowe (PSE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Funktionella livsmedel Planerar kommissionen att f(cid:246)resl(cid:229) nya best(cid:228)mmelser om m(cid:228)rkning av det som kallas (cid:148)funktionella livsmedel(cid:148), till exempel det nya margarinet som s(cid:228)nker kolesterolhalten och som Unilever f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rs(cid:246)ker introducera p(cid:229) marknaden?