title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1480/99 från Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen. Återuppbyggnad av broarna över Donau som har förstörts av kriget i Kosovo.

eurovoc_concepts:
EU aid
Kosovo
cooperation policy
economic reconstruction
engineering structure
humanitarian aid
war
war damage
watercourse

text: 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/21 (2000/C 170 E/021) SKRIFTLIG FR¯GA E-1480/99 fr(cid:229)n Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: ¯teruppbyggnad av broarna (cid:246)ver Donau som har f(cid:246)rst(cid:246)rts av kriget i Kosovo En av de f(cid:246)r(cid:246)dande f(cid:246)ljderna av Natos krig var att broarna (cid:246)ver Donau f(cid:246)rst(cid:246)rdes. Detta drabbar hela regionens ekonomi och har f(cid:229)tt s(cid:228)rskilt allvarliga konsekvenser f(cid:246)r handeln mellan Bulgarien och Rum(cid:228)nien. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att (cid:229)stadkomma en omedelbar (cid:229)teruppbyggnad av de 1. broar (cid:246)ver Donau som f(cid:246)rst(cid:246)rdes under kriget? Vilken typ av och hur omfattande st(cid:246)d t(cid:228)nker kommissionen ge f(cid:246)r att undvika att de ekonomiska 2. f(cid:246)rbindelserna mellan l(cid:228)nderna i denna region och EU-l(cid:228)nderna drabbas ytterligare? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Christopher Patten (15 oktober 1999) 1. Kommissionen (cid:228)r medveten om de allvarliga ekonomiska f(cid:246)ljderna f(cid:246)r l(cid:228)nderna l(cid:228)ngs Donau av att broarna (cid:246)ver floden f(cid:246)rst(cid:246)rdes. Det p(cid:229)verkar inte bara de bilaterala ekonomiska f(cid:246)rbindelserna mellan Serbien och grannl(cid:228)nderna, utan (cid:228)ven andra l(cid:228)nder utefter floden som traditionellt anv(cid:228)nder Donau som transportled mellan Rhen och Svarta havet. P(cid:229) senare tid har det (cid:228)ven uttryckts oro (cid:246)ver risken f(cid:246)r (cid:246)versv(cid:228)mningar uppstr(cid:246)ms. Med h(cid:228)nsyn till r(cid:229)dande politiska maktf(cid:246)rh(cid:229)llanden i Belgrad och sanktionerna mot Serbien, utesluter r(cid:229)det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande alla former av st(cid:246)d fr(cid:229)n gemenskapen, f(cid:246)rutom renodlat humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r ingen m(cid:246)jlighet att medverka i arbetet med att bygga upp broarna p(cid:229) nytt. Parlamentsledamoten b(cid:246)r vara medveten om att myndigheterna i Belgrad, enligt de upplysningar som kommissionen har, f(cid:246)rs(cid:246)ker f(cid:246)rm(cid:229) det internationella samfundet att upph(cid:228)va sanktionerna och erh(cid:229)lla medlemskap i de internationella finansinstituten i utbyte mot att broarna byggs upp p(cid:229) nytt och de serbiska avsnitten av Donau (cid:229)ter (cid:246)ppnas. Kommissionen (cid:228)r ocks(cid:229) medveten om att Donaukommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheten att n(cid:229) en l(cid:246)sning som (cid:228)ven omfattar Donaustaternas problem. Kommissionen (cid:228)r emellertid ytterst medveten om att eventuellt st(cid:246)d fr(cid:229)n det internationella samfundet l(cid:228)tt skulle kunna missbrukas av Milosevic-regimen och anf(cid:246)ras som bevis p(cid:229) att sanktionerna h(cid:229)ller p(cid:229) att upph(cid:228)vas eller att det internationella samfundet godk(cid:228)nner regimen. Detta m(cid:229)ste undvikas. Kommissionen l(cid:228)mnar betydande bidrag till (cid:229)teruppbyggnadsarbetet 2. i regionen via Phare- och Obnova-programmen. Parallellt med detta och till f(cid:246)ljd av krisen i Kosovo har kommissionen anslagit 392 miljoner euro i humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd till hela regionen. Inom ramen f(cid:246)r Phare-programmet utg(cid:229)r st(cid:246)d till bland andra Bulgarien, Ungern, Rum(cid:228)nien, Slovakien och Slovenien som ett led i f(cid:246)rberedelserna inf(cid:246)r l(cid:228)ndernas EU-anslutning medan Albanien, Bosnien och Hercegovina och f. d. jugoslaviska republiken Makedonien mottar st(cid:246)d f(cid:246)r demokratiska reformer och ekonomisk omvandling. De gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetsprogrammen (cid:228)r s(cid:228)rskilt viktiga eftersom de genom att de inriktas p(cid:229) de s(cid:228)rskilda problem som k(cid:228)nnetecknar gr(cid:228)nsomr(cid:229)dena, syftar till att fr(cid:228)mja samarbete mellan l(cid:228)nder och regioner l(cid:228)ngs gemenskapens och de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)ndernas gr(cid:228)nser, med tyngdpunkt p(cid:229) finansiering av infrastruktur- och milj(cid:246)projekt. Obnova-programmet (cid:228)r ett gemenskapsinitiativ f(cid:246)r rehabilitering och (cid:229)teruppbyggnad av Bosnien och Hercegovina, Kroatien, F(cid:246)rbudsrepubliken Jugoslavien och f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. Tyngdpunkten har legat p(cid:229) projekt f(cid:246)r regionalt samarbete och god granns(cid:228)mja, (cid:229)teruppbyggnad av C 170 E/22 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 infrastruktur och andra anl(cid:228)ggningar som skadats under konflikterna, bef(cid:228)stande av demokratin och det civila samh(cid:228)llet, flyktingars (cid:229)terv(cid:228)ndande och f(cid:246)rberedelser f(cid:246)r ekonomisk (cid:229)terh(cid:228)mtning. F(cid:246)rbudsrepubli- ken Jugoslavien (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ber(cid:228)ttigad till st(cid:246)d inom Obnova-programmet, medan Serbien av de sk(cid:228)l som anges ovan endast f(cid:229)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd och st(cid:246)d till oberoende media och demokratisering- sprocessen. Kommissionens (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att minska kostnaderna i samband med flyktingstr(cid:246)mmen till angr(cid:228)nsande l(cid:228)nder har varit av s(cid:228)rskild betydelse. Kommissionen har anslagit sammanlagt 100 miljoner euro i form av budgetst(cid:246)d: 62 miljoner euro till Albanien, 25 miljoner euro till f. d. jugoslaviska republiken Makedonien och 13 miljoner euro till Montenegro. (2000/C 170 E/022) SKRIFTLIG FR¯GA E-1483/99 fr(cid:229)n Armando Cossutta (GUE/NGL) till r(cid:229)det (1 september 1999) ˜mne: Initiativ f(cid:246)r att befria Cypern Den 20 juli 1974 invaderade och ockuperade Turkiet den norra delen av Cypern. I 25 (cid:229)r varade en godtycklig ockupation som grundade sig p(cid:229) maktmissbruk och f(cid:246)rtryck och som ledde till gr(cid:228)nsl(cid:246)sa och systematiska kr(cid:228)nkningar av internationell r(cid:228)tt och av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna. Tusentals m(cid:228)nniskor har d(cid:246)tt till f(cid:246)ljd av invasionen, ockupationsmakten har f(cid:246)rdrivit hundratusentals grekcyprioter fr(cid:229)n deras territorier och detsamma har skett med m(cid:229)nga tusen turkcyprioter genom systematisk etnisk rensning (samma typ av etnisk rensning som i dag f(cid:229)r s(cid:229) m(cid:229)nga medvetna personer att reagera p(cid:229) tragedierna i Kosovo). Alla FN-resolutioner som har utf(cid:228)rdats f(cid:246)r att (cid:229)stadkomma en fredlig l(cid:246)sning av krisen har inte blivit annat (cid:228)n tomma ord p(cid:229) grund av den of(cid:246)rsonliga h(cid:229)llningen hos Turkiet, som f(cid:229)r st(cid:246)d av supermakten USA. 1. Anser r(cid:229)det inte att det b(cid:246)r handla sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt och inom alla internationella fora f(cid:246)r att bidra till att (cid:229)teruppr(cid:228)tta den internationella r(cid:228)tten och de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna efter de kr(cid:228)nkningar som skett i f(cid:246)rbindelserna mellan Turkiet och Cypern? 2. Anser r(cid:229)det inte att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att snarast m(cid:246)jligt ta aktiv del i l(cid:228)mpliga f(cid:246)rberedelser f(cid:246)r en v(cid:228)rldskonferens om Mellan(cid:246)stern som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att definiera en strategi (cid:129) som (cid:228)r realistisk i fr(cid:229)ga om metoder och tidsfrister (cid:129) f(cid:246)r att i tid ta itu med krish(cid:228)rdar som om de l(cid:228)mnas ost(cid:246)rda kan v(cid:228)xa till en enda, enorm brand? Svar (2 december 1999) inbegripet situationen i fr(cid:229)ga om de R(cid:229)det anser att det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att g(cid:229) vidare i Cypern-fr(cid:229)gan, m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, (cid:228)r att forts(cid:228)tta att s(cid:246)ka en l(cid:246)sning p(cid:229) grundval av de resolutioner som har antagits av FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)d. R(cid:229)det v(cid:228)lkomnar slutsatserna fr(cid:229)n G8-l(cid:228)ndernas toppm(cid:246)te den 9(cid:141)10 juni och resolutionerna 1250 och 1251 av den 29 juni 1999 fr(cid:229)n FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)d och anser att uppmaningen till ovillkorade FN-(cid:246)verl(cid:228)ggningar i h(cid:246)st, tillsammans med resolutionerna, (cid:228)r b(cid:246)rjan till ett nytt skede. Ordf(cid:246)randeskapet kommer (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis att tillsammans med andra EU-parter och internationella instanser st(cid:246)dja de bem(cid:246)danden som FN:s generalsekreterare, Kofi Annan, g(cid:246)r f(cid:246)r att minska sp(cid:228)nningarna och bidra till framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot en f(cid:246)rhandlingsl(cid:246)sning. Unionen anser (cid:228)ven att framsteg mot en anslutning till EU och en r(cid:228)ttvis och h(cid:229)llbar l(cid:246)sning av Cypern- problemet b(cid:246)r underbygga varandra. R(cid:229)det (cid:228)r av den uppfattningen att Cyperns anslutning till EU kommer att vara till nytta f(cid:246)r alla samfund och bidra till att uppn(cid:229) civil fred och f(cid:246)rsoning p(cid:229) (cid:246)n. Det beklagar att det inte var m(cid:246)jligt att n(cid:229) en politisk l(cid:246)sning innan anslutningsf(cid:246)rhandlingarna inleddes. Ordf(cid:246)randeskapet forts(cid:228)tter att (i enlighet med slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Luxemburg) verka f(cid:246)r att f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r det turkcypriotiska samfundet inbegrips i f(cid:246)rhandlingarna om anslutning till EU


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-1506/99 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Asetuksen 258/97 uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista soveltaminen.

eurovoc_concepts:
Belgium
Finland
Ireland
Netherlands
United Kingdom
application of EU law
dietary product
food safety
marketing standard

formats: html pdf print

text: C 203 E/4 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 Koska sopimuksen voimassaolo p(cid:228)(cid:228)ttyi 24. 5. 1999, tariffimy(cid:246)nnytysten soveltamista ei ole en(cid:228)(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) jatkaa. Kun uudet kalastusalan suhteet Argentiinan kanssa saadaan aikaan, voisi olla aiheellista ottaa tariffimy(cid:246)nnytykset uudelleen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Yksipuolisten my(cid:246)nnytysten harkitseminen t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa heiken- t(cid:228)isi yhteis(cid:246)n neuvottelustrategiaa. Argentiina kanssa toteutettavien neuvottelujen etenemist(cid:228) ja kyseisten tuotteiden markkinatilannetta tarkastellaan uudelleen ensi vuonna. (2000/C 203 E/004) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1506/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Asetuksen 258/97 uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista soveltaminen Komissio on varmasti tietoinen, ett(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden, Belgian ja Irlannin markkinoille on hiljattain tuotu Benecol-tuotemerkin alaisia tuotteita (kuten margariinia, halvariinia ja juustoa), joihin on lis(cid:228)tty stanooleja kolesterolipitoisuuden alentamiseksi. N(cid:228)iden uusien tuotteiden valmis- taja viittaa Suomessa margariinituotteelle, johon oli my(cid:246)s lis(cid:228)tty stanooleja, ennalta annettuun lupaan ja markkinointiin, mink(cid:228) vuoksi asetusta 258/97 (1) uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista ei voida soveltaa. 1. Mik(cid:228) on alkuper(cid:228)iselle Benecol-margariinituotteelle Suomessa my(cid:246)nnetyn hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n sis(cid:228)lt(cid:246) ja soveltamisala ja koskeeko t(cid:228)m(cid:228) hyv(cid:228)ksynt(cid:228) tuotetta vai ainesosaa? Onko edell(cid:228) mainituissa maissa (cid:228)skett(cid:228)in markkinoidun tuotteen koostumus sama kuin sen, 2. Suomessa markkinoitiin ennen asetuksen 258/97 voimaantuloa? jota 3. Oliko komissiolla k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n mainittu lupa, kun se arvioi, kuuluuko alkuper(cid:228)inen Benecol- margariinituote tai kolesterolia alentava ainesosa asetuksen 258/97 soveltamisalaan? Mit(cid:228) tietoja lupaan sis(cid:228)ltyy? 4. Millaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lliset perusteet tietyn tuotteen markkinoinnilla on, jotta siihen ei sovelleta asetusta 258/97, koska tuotetta tai ainesosaa on k(cid:228)ytetty yhteis(cid:246)n markkinoilla ihmisen ravinnoksi (cid:148)huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin(cid:148)? 5. Mitk(cid:228) laadulliset perusteet tuotteen tulee t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), jotta siihen ei aikaisemman markkinoinnin perus- teella sovelleta asetusta 258/97? Onko tuotteen koostumuksen oltava sama, kuin sen, jota on markkinoitu (cid:148)huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin(cid:148), 6. vai voidaanko koostumusta muuttaa? Jos voidaan, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin? Voidaanko alkuper(cid:228)isess(cid:228) tuotteessa ollutta ainesosaa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s muissa tuotteissa ilman, ett(cid:228) 7. asetusta 258/97 sovelletaan? 8. Mink(cid:228) perusteiden mukaisesti n(cid:228)ihin kysymyksiin tulee vastata? 9. Onko komissio tutkinut, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille tuodut margariini-, halvariini- ja juustotuotteet poikkeavat alkuper(cid:228)isest(cid:228) margariinituotteesta? Jos komissio ei ole tutkinut asiaa, mit(cid:228) tietoja sill(cid:228) on asiasta? 10. Onko komissio kysynyt virallisesti tai ep(cid:228)virallisesti lausuntoa siit(cid:228), j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)tk(cid:246) uudet Benecol-tuotteet yh(cid:228) asetuksen 258/97 soveltamisalan ulkopuolelle? Jos se on saanut lausunnon, millainen se oli ja mihin se perustui? (1) EYVL L 43, 14. 2. 1997, s. 1. 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/5 Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. marraskuuta 1999) Asetuksella (EY) N:o 258/97 s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n uuselintarvikkeiden ja elintarvikkeiden uusien ainesosien markki- noille saattamista yhteis(cid:246)n alueella. J(cid:228)senvaltioiden kanssa k(cid:228)ytyjen keskustelujen yhteydess(cid:228) ja j(cid:228)senvaltioiden toimittamien tietojen perusteella on osoitettu, ettei mik(cid:228)(cid:228)n niist(cid:228) tuotteista, joita t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) markkinoidaan tuotenimell(cid:228) (cid:148)Benecol(cid:148), sis(cid:228)ll(cid:228) elintarvikkeiden uusia ainesosia, koska kyseisi(cid:228) tuotteita oli ollut myynniss(cid:228) jo huomattavan ajan ennen asetuksen (EY) N:o 258/97 voimaantuloa. N(cid:228)in ollen asetusta ei sovelleta. (2000/C 203 E/005) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1511/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Kaatopaikan perustaminen Komotinin kuntaan (1. syyskuuta 1999) Rodopin l(cid:228)(cid:228)ninhallitus on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt luovuttaa Gratinin-Stilarin-Sideradesin alueella Komotinin kunnassa sijaitsevan mets(cid:228)alueen kaatopaikan rakentamista varten. Monet alueen asukkaat vastustavat hanketta, koska alue sijaitsee keskell(cid:228) tupakkaviljelyksi(cid:228) ja koska alueelle on suunniteltu rakennettavan vesiallas, jonka toivotaan tukevan merkitt(cid:228)v(cid:228)sti esimerkiksi alueen maatalouden ja kalanviljelyn kehitt(cid:228)mist(cid:228). Kaatopaikan perustaminen vaarantaa kuitenkin n(cid:228)m(cid:228) suunnitelmat. Kaatopaikan rakentamista tuetaan my(cid:246)s yhteis(cid:246)n varoin. Hanketta vastustaville asukkaille on kerrottu, ett(cid:228) hanke tulee toteuttaa heti, jotta v(cid:228)ltytt(cid:228)isiin n(cid:228)iden varojen menett(cid:228)miselt(cid:228). Kysyn komissiolta seuraavaa: (cid:129) Onko komissio tietoinen t(cid:228)st(cid:228) hankkeesta ja osallistuuko se todella hankkeen rahoittamiseen? (cid:129) Mit(cid:228) mielt(cid:228) se on hankkeeseen liittyvist(cid:228) ristiriidoista sek(cid:228) alueen nykyisest(cid:228) ja suunnitellusta kehitt(cid:228)misest(cid:228), joka on sidoksissa my(cid:246)s muihin komission jo rahoittamiin hankkeisiin? (cid:129) Voisiko komissio ryhty(cid:228) konkreettisiin toimiin alueen j(cid:228)teongelman ratkaisemiseksi nykyist(cid:228) toimi- vammalla tavalla siten, ett(cid:228) ratkaisuun sis(cid:228)ltyisiv(cid:228)t my(cid:246)s yhteis(cid:246)n politiikan t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) tavoitteena olevat kierr(cid:228)tysmenetelm(cid:228)t? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 1999) Yhteis(cid:246) ei ole antanut erityisi(cid:228) kaatopaikan tai yleisemmin j(cid:228)tteenk(cid:228)sittelylaitoksen tai j(cid:228)tteen sijoituspaikan sijaintia koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). ˜skett(cid:228)in kaatopaikoista annettu direktiivi 1999/31/EY (1) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) muutamia n(cid:228)k(cid:246)kohtia, jotka tulee ottaa huomioon kaatopaikkaa sijoitettaessa (liite I). N(cid:228)iss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) ei kuiten- kaan s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) kaatopaikkojen v(cid:228)himm(cid:228)iset(cid:228)isyytt(cid:228) asutusalueisiin eik(cid:228) niiss(cid:228) ole mit(cid:228)(cid:228)n muitakaan t(cid:228)m(cid:228)n- kaltaisia vaatimuksia. Jos kaatopaikalla on tarkoitus s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) vaarallisia j(cid:228)tteit(cid:228), ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi on pakollinen ennen kuin suunnittelulupa my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n (direktiivi 85/337/ETY (2), liite I, kohta 9). Muissa tapauksissa j(cid:228)senvaltiot saavat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisesta ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista. Kaatopaikat tulee sijoittaa j(cid:228)tehuoltosuunnitelman mukaisesti, jonka j(cid:228)senvaltiot ovat j(cid:228)tteist(cid:228) annetun direktiivin 75/442/ETY (3) 7 artiklan mukaan velvollisia tekem(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) komissio ei ole kuitenkaan saanut tietoa siit(cid:228), ett(cid:228) Rhodopen alueella olisi laadittu j(cid:228)tehuoltosuunnitelma


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1429/99 von Dana Scallon (PPE-DE) an die Kommission. Eisenbahnverbindungen auf der irischen Insel.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Regional Development Fund
Ireland
Structural Funds
development plan
less-favoured region
modernisation aid
rail network
rail transport
traffic signs
trans-European network
transport infrastructure
vehicle

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/1 I (Mitteilungen) EUROP˜ISCHES PARLAMENT SCHRIFTLICHE ANFRAGEN MIT ANTWORT (2000/C 225 E/001) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1429/99 von Dana Scallon (PPE-DE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Eisenbahnverbindungen auf der irischen Insel Sozialwesen, Industrie und Fremdenverkehr in Westirland erfordern moderne Eisenbahnverbindungen, um der Entv(cid:246)lkerung entgegenzuwirken und die Wirtschaft zu beleben. Welche Ber(cid:252)cksichtigung findet der Bedarf an Eisenbahnverbindungen in Westirland im Rahmen der Strategie der Europ(cid:228)ischen Kommission f(cid:252)r die Eisenbahnverbindungen innerhalb Irlands und mit Europa? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (18. Oktober 1999) Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 154 (ex-Artikel 129b) EG-Vertrages leistet die Gemeinschaft einen Beitrag zum Auf- und Ausbau eines transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes und ber(cid:252)cksichtigt, da(cid:223) es vor allem notwendig ist, insulare, eingeschlossene und am Rande gelegene Gebiete mit den zentralen Gebieten der Gemeinschaft zu verbinden. Dieses Ziel ist in der Entscheidung Nr. 1692/96/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 23. Juli 1996 (cid:252)ber gemeinschaftliche Leitlinien f(cid:252)r den Aufbau eines transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes (1) verankert. Die Gemeinschaft ist unter Anerkennung der Leitlinien des Anhangs I zu der Auffassung gelangt, da(cid:223) Strecken f(cid:252)r den konventionellen Eisenbahnverkehr in Westirland, n(cid:228)mlich zwischen und nach Sligo, Tralee, Galway und Limerickes, in das transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetz einge- bunden werden m(cid:252)ssen. Die in den vergangenen 5 Jahren von der Europ(cid:228)ischen Union bereitgestellten Mittel f(cid:252)r Verkehrsinfras- trukturvorhaben sind vor allem f(cid:252)r den Aufbau eines transeurop(cid:228)ischen Stra(cid:223)en- und Verbindungsnetzes in den Ausbau der Infrastruktur investiert, verwendet worden. insbesonders Gleis- und Signalanlagen. In Westirland tr(cid:228)gt die Kommission 50 % der sich auf £30 Millionen belaufenden Kosten f(cid:252)r die Erneuerung der Gleisanlagen auf den Strecken Galway und Sligo. Sie (cid:252)bernimmt auch 85 % der Kosten in H(cid:246)he von £4 Millionen f(cid:252)r den dadurch erforderlichen Umbau der Signalanlagen. Im Schienenverkehr wurde verst(cid:228)rkt Abgesehen vom Ausbau der Infrastruktur werden aus den Mitteln der Strukturfonds auch neue Fahrzeuge (Diesellokomotiven und Waggons) angeschafft, um den Kunden mehr Komfort und Sicherheit bieten zu k(cid:246)nnen. Im Zeitraum 2000-2006 wird nahezu ganz Westirland (die Gebiete Border, Midlands und Western Region) als Ziel-1-Region weiterhin Mittel aus dem Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung (EFRE) erhalten. Die irische Regierung erstellt gerade einen nationalen Plan f(cid:252)r den Ausbau des Verkehrsnetzes als Grundlage f(cid:252)r die Verhandlungen mit der Kommission (cid:252)ber die Verwendung der Mittel aus den Struktur- fonds f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006. Um Westirland besser an das transeurop(cid:228)ische Verkehrsnetz anzubinden, werden (cid:252)ber die Struktur- und Koh(cid:228)sionsfonds k(cid:252)nftig verst(cid:228)rkt Mittel f(cid:252)r den Ausbau der Infrastruktur bereitgestellt werden. (1) ABl. L 228 vom 9. 9. 1996


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1439/99 dell'on. Camilo NOGUEIRA ROMÁN Rinnovo dell'Accordo di pesca fra l'Unione europea e il Regno del Marocco

eurovoc_concepts:
Morocco
Spain
agreement (EU)
common fisheries policy
fishing agreement


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1377/99 του Werner LANGEN Νομοθεσία περί καπνοδοχοκαθαριστών στην Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: pdf print

text: C 27 E/30 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 29. 1. 2000 Ypenuymi·zoyme sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h Epitroph· ejeta·zei thn skopimo·thta, h· mh, toy na ypoblhuei· sto Symboy·lio h pro·tash gia thn prosxv·rhsh thw Koino·thtaw stoyw kanonismoy·w 108 kai 109 EOK/HN kai o·ti to Symboy·lio ua mporoy·se na egkri·nei endexo·menh pro·tash prow thn katey·uynsh ayth·, meta· apo· sy·mfvnh gnv·mh toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy. (1) EE L 346 thw 17. 12. 1997. (2000/C 27 E/033) GRAPTH ERVTHSH P-1376/99 ypobolh·: Ole Krarup (EDD) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Po·roi poy diaue·tei h EE gia thn Eyrvpaïkh· Synomospondi·a Syndikalistikv·n Organv·sevn Ua mporoy·se h Epitroph· na anaferuei· sto y·cow tvn kondyli·vn poy lamba·nei h Eyrvpai¤kh· Synomospondi·a Syndikalistikv·n Organv·sevn; Eidiko·tera, zhtei·tai apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· na diejaga·gei e·reyna ento·w tvn dieyuy·nsev·n thw, prokeime·noy na ejakribvuei· po·sa xrh·mata kataba·llei h EE sthn Eyrvpai¤kh· Synomospondi·a Syndikalistikv·n Organv·sevn vw orga·nvsh kai po·sa xrh·mata lamba·noyn ta me·lh thw orga·nvshw ayth·w;. H e·reyna ua pre·pei na symperila·bei tiw epidoth·seiw o·lvn tvn eidv·n, symperilambanome·nvn tvn ejo·dvn tvn melv·n kai a·llvn syndeo·menvn prosv·pvn gia metaki·nhsh, diamonh· k. lp. H Eyrvpai¤kh· Synomospondi·a Syndikalistikv·n Organv·sevn den ue·lhse na dieykrini·sei poio ei·nai to poso·n poy lamba·noyn h orga·nvsh kai ta me·lh thw apo· thn EE. Apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy ejono·matow thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w (4 Oktvbri·oy 1999) H Eyrvpai¤kh· Synomospondi·a Syndika·tvn (CES) kai oi eyrvpai¤ke·w kladike·w syndikalistike·w omospondi·ew den epidotoy·ntai gia th leitoyrgi·a toyw apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph·. Vsto·so oi syndikalistike·w organv·seiw mporoy·n, sto plai·sio prosklh·sevn gia ypobolh· prota·sevn, na ypoba·loyn aith·seiw oikonomikh·w syndromh·w gia thn ylopoi·hsh energeiv·n me eyrvpai¤kh· dia·stash ston tome·a tvn ergasiakv·n sxe·sevn kai toy koinvnikoy· dialo·goy. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· mporei· to·te na xorhgh·sei oikonomikh· eni·sxysh gia ene·rgeiew me te·toioyw sto·xoyw, oi opoi·ew e·xoyn periorisme·nh xronikh· dia·rkeia kai apaitoy·n pro·suetoyw po·royw pe·ra apo· ekei·noyw poy diaue·tei o aitv·n organismo·w. Se ayto· to plai·sio h CES e·labe oikonomike·w enisxy·seiw gia th xrhmatodo·thsh energeiv·n plhrofo·rhshw kai kata·rtishw sta eyrvpai¤ka· ue·mata tvn ekprosv·pvn tvn ergazome·nvn sto plai·sio thw grammh·w proy¤ pologismoy· B3-4002 h· koinv·n energeiv·n me a·llo koinvniko· etai·ro sto plai·sio thw ana·ptyjhw toy eyrvpai¤koy· koinvnikoy· dialo·goy (grammh· B3-4000). Sthn peri·ptvsh aytv·n tvn koinv·n energeiv·n, se symfvni·a kai y·stera apo· ai·thsh thw pleyra·w «ergodosi·a», h CES analamba·nei merike·w fore·w th diaxei·rish thw xrhmatodo·thshw. (2000/C 27 E/034) GRAPTH ERVTHSH P-1377/99 ypobolh·: Werner Langen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Nomouesi·a peri· kapnodoxokauaristv·n sthn Omospondiakh· Dhmokrati·a thw Germani·aw Sthn Omospondiakh· Dhmokrati·a thw Germani·aw isxy·ei no·mow poy die·pei to epa·ggelma tvn kapnodoxokauaristv·n, thw 15hw Septembri·oy 1969. Ta kyrio·tera xarakthristika· aytoy· toy no·moy ei·nai o·ti h epaggelmatikh· amoibh· tvn perifereiakv·n kapnodoxokauaristv·n ei·nai dhmo·sia te·lh kai ek toy no·moy aporre·ei ypoxre·vsh na syna·ptetai sy·mbash metajy· toy perifereiakoy· kapnodoxokauaristh· ston opoi·o e·xei anaue·sei to kra·tow ton kauarismo· tvn kapnodo·xvn miaw perioxh·w kai tvn idiokthtv·n tvn opoi·vn ta spi·tia bri·skontai sthn perioxh· ayth·. Oi amoibe·w kauori·zontai apo· ta epime·royw omo·sponda krati·dia


title: QUESTION ECRITE no 1476/99 de Richard CORBETT Tarifs postaux

eurovoc_concepts:
application of EU law
imposed price
postal charges

text: C 27 E/86 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 1. 2000 Dans leurs contacts avec les dirigeants de la communautØ albanaise au Kosovo, les reprØsentants de l(cid:146)UE ont soulignØ en termes clairs que les persØcutions exercØes (cid:224) l(cid:146)encontre des Serbes du Kosovo, des Roms et d(cid:146)autres groupes ethniques Øtaient inacceptables et devaient cesser immØdiatement. La communautØ internationale fera tout ce qui est en son pouvoir pour faciliter le retour des rØfugiØs et des personnes dØplacØes. En attendant, l(cid:146)UE continue de fournir une aide humanitaire (cid:224) un grand nombre de rØfugiØs en Serbie. (cid:192) cet effet, ECHO a rØcemment affectØ 56,1 millions d(cid:146)euros aux fins de l(cid:146)aide humanitaire. (2000/C 27 E/106) QUESTION (cid:201)CRITE E-1476/99 posØe par Richard Corbett (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Tarifs postaux Les administrations des postes de certains pays membres appliquent des tarifs diffØrents pour les lettres envoyØes (cid:224) un destinataire (cid:129) si lointain qu(cid:146)il soit (cid:129) habitant dans l(cid:146)un de ces pays et pour celles qui sont envoyØes dans un autre (cid:201)tat membre, si proche qu(cid:146)il soit. Cette pratique est-elle compatible avec les dispositions du traitØ, notamment celle qui concerne la non-discrimination pour des raisons de nationalitØ? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (6 octobre 1999) La CommunautØ est en faveur de prix orientØs sur les coßts pour chacun des services faisant partie de la prestation du service postal universel, comme l(cid:146)exige la directive 97/67/CE du Parlement et du Conseil du 15 dØcembre 1997 concernant des rŁgles communes pour le dØveloppement du marchØ intØrieur des services postaux de la CommunautØ et l(cid:146)amØlioration de la qualitØ de service (1). Les coßts supportØs par certains opØrateurs postaux pour la distribution d(cid:146)une lettre dans le mŒme (cid:201)tat membre peuvent Œtre diffØrents de ceux qu(cid:146)ils supportent pour une lettre expØdiØe vers un autre (cid:201)tat membre, la distance d(cid:146)acheminement n(cid:146)intervenant que marginalement. En effet, dans le cas d(cid:146)un service purement domestique, un seul opØrateur intervient avec son rØseau historiquement adaptØ (cid:224) ce service, alors que dans le cas d(cid:146)un service transfrontiŁre, diffØrents opØrateurs fournissent chacun une partie du service selon son propre rØseau, augmentant de ce fait la complexitØ du travail d(cid:146)acheminement des envois et son coßt. Donc il n(cid:146)est pas exclu, en considØrant la consØquence des coßts sur les tarifs, qu(cid:146)il y ait un traitement diffØrent entre des situations internes et des situations transfrontiŁres. Dans la mesure oø les services postaux ne sont pas encore libØralisØs, il incombe (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat membre et (cid:224) l(cid:146)opØrateur postal concernØs de dØmontrer que la diffØrence de tarifs est justifiØe. Cela exige un examen du cas d(cid:146)espŁce selon les articles 49 (ex Article 59) et 86, paragraphe 2 (ex Article 90) du traitØ CE. (1) JO L 15 du 21. 1. 1998. (2000/C 27 E/107) QUESTION (cid:201)CRITE E-1477/99 posØe par Robert Evans (PSE) au Conseil (1er septembre 1999) Objet: DØtention administrative Quels efforts sont consentis par le Conseil pour s(cid:146)assurer que le gouvernement israØlien se conforme aux normes internationales applicables en matiŁre de dØtention administrative et notamment aux dispositions de l(cid:146)article 9 de la Convention internationale sur les droits civils et politiques? L(cid:146)auteur de la question voudrait rappeler au Conseil le cas de Bilal Dakrub, un des 22 libanais maintenus en dØtention arbitraire en Israºl et ce sans avoir ØtØ jugØs ou longtemps aprŁs que la durØe de la peine se soit ØcoulØe


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1427/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle. Itävallan Kärntenin ja Slovenian saama INTERREG-tuki.

eurovoc_concepts:
Carinthia
Slovenia
aid programme
aid system
financing of aid
frontier region
terms for aid

text: C 170 E/10 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 Euroopan yhteis(cid:246)n ja Turkin v(cid:228)linen energia-alan yhteisty(cid:246) on melko v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228), mik(cid:228) johtuu erityisesti siit(cid:228), ett(cid:228) Turkki ei saa taloudellista tukea. Euroopan ja Turkin suhteita koskevassa strategiassa, jonka komissio hyv(cid:228)ksyi Luxemburgin Eurooppa-neuvoston pyynn(cid:246)st(cid:228) maaliskuussa 1998 (1) Turkin j(cid:228)senyyden valmiste- lemiseksi, esitet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin t(cid:228)llaisen yhteisty(cid:246)n viritt(cid:228)mist(cid:228). Ydinvoimasta, sen turvallisuudesta ja siihen liittyvist(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)kysymyksist(cid:228) olisi keskusteltava t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228). lokakuussa 1998 kaksi asetusehdotusta (2) eurooppalaisen strategian taloudellista tukea Komissio antoi varten. Budjettiviranomaisen hyv(cid:228)ksytty(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) ehdotukset, voidaan energiayhteisty(cid:246)lle viimein luoda runko. (1) (2) KOM(98) 124 lopullinen. EYVL C 408, 29. 12. 1998. (2000/C 170 E/010) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1427/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: It(cid:228)vallan K(cid:228)rntenin ja Slovenian saama INTERREG-tuki It(cid:228)vallan osavaltio K(cid:228)rnten kuuluu kokonaisuudessaan INTERREG-tukialueeseen. Sama koskee my(cid:246)s Sloveniaa, joka on EU:hun v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti rajoittuva maa. Slovenialle on my(cid:246)nnetty kyseess(cid:228) olevasta tukiohjelmasta varoja Ljubljanan lentokent(cid:228)n laajennust(cid:246)it(cid:228) varten. Saamieni tietojen mukaan muutamat hankkeet K(cid:228)rnteniss(cid:228) j(cid:228)iv(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n takia ilman tukea. Voiko komissio siksi vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Kuinka paljon Slovenialle on maksettu INTERREG-tukea? 2. Mit(cid:228) suunniteltuja, k(cid:228)ynnistettyj(cid:228) tai jo toteutettuja hankkeita Sloveniassa on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) tuettu INTERREG-varoin? 3. Kuinka paljon K(cid:228)rntenille on maksettu INTERREG-tukea (samalla aikav(cid:228)lill(cid:228), jolla Slovenia on saanut tukea)? 4. Mitk(cid:228) K(cid:228)rntenin hankkeista, joille se on hakenut INTERREG-tukea, on hyl(cid:228)tty? Mill(cid:228) perusteella ne on hyl(cid:228)tty? 5. Onko komissio tietoinen K(cid:228)rntenin ilman tukea j(cid:228)(cid:228)neiden hankkeiden ja Slovenian samalla aikav(cid:228)lill(cid:228) tuettujen hankkeiden suorasta tai v(cid:228)lillisest(cid:228) yhteydest(cid:228)? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) INTERREG IIA -ohjelma koskee Unterk(cid:228)rntenin ja Klagenfurt-Villachin alueita K(cid:228)rnteniss(cid:228) sek(cid:228) S(cid:252)dwests- teiermarkin ja Oststeiermarkin alueita Steiermarkissa. Ohjelmassa keskityt(cid:228)(cid:228)n Wolfsbergin, V(cid:246)lkermarktin, Villach-Stadtin, Villach-Landin, Klagenfurt-Stadtin and Klagenfurt-Landin raja-alueisiin K(cid:228)rnteniss(cid:228) sek(cid:228) Deutschlandsbergin, Leibnitzin ja Radkersburgin raja-alueisiin Steiermarkissa. Slovenia ei ole osa It(cid:228)valtaa ja Sloveniaa koskevan INTERREG IIA -ohjelman tukikelpoista aluetta, eik(cid:228) siksi saa rahoitustukea t(cid:228)st(cid:228) ohjelmasta. INTERREG IIA -ohjelmasta voidaan tukea ainoastaan sellaisia hankkeita, ja jotka toteutetaan yhteis(cid:246)n alueella. N(cid:228)iden hankkeiden tulee olla luonteeltaan selv(cid:228)sti rajat ylitt(cid:228)vi(cid:228), niiden tarkoituksena tulee olla yhteisty(cid:246) l(cid:228)hialueiden kanssa. Vastaavia hankkeita Slovenian puolella voidaan rahoittaa PHARE CBC -ohjelmasta (rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) yhteisty(cid:246)). PHARE CDC -ohjelmassa on vuosiksi 1995(cid:129)1999 Slovenialle 14 miljoonaa euroa alustavia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja It(cid:228)vallan kanssa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) varten. 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/11 Yhteis(cid:246)n It(cid:228)valtaa ja Sloveniaa koskevan INTERREG IIA -ohjelmaa varten k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) oleva kokonaisbudjetti on 8 911 657 euroa vuosiksi 1995(cid:129)1999. T(cid:228)st(cid:228) budjetista K(cid:228)rnten on oikeutettu saamaan 4 078 318 euroa ja Steiermark 4 833 339 euroa. Komissio on maksanut t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) It(cid:228)vallalle 4 879 800 euroa. Liittovaltion hallitus on v(cid:228)litt(cid:228)nyt K(cid:228)rntenin osavaltiolle yhteens(cid:228) 25 217 184 It(cid:228)vallan shillinki(cid:228) (1 832 600 euroa). INTERREG IIA -ohjelmasta saa tukea 150 hanketta, joista 54 on saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Koska hankkeiden valinta on keskitetty j(cid:228)senvaltioille ja alueille, komissiolla ei ole hallussaan luetteloa haetuista hankkeista, jotka on hyl(cid:228)tty. Kaikkien hankkeiden tulee t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yleiset valinta- ja ensisijaisuusperusteet ohjelma tasolla sek(cid:228) ohjelmassa mainitut erityiset valinta- ja ensisijaisuusperusteet toimenpide tasolla. Valinta- ja ensisijaisuusperusteista sovitaan j(cid:228)senvaltioiden ja komission kesken. Komissiolla ei ole mit(cid:228)(cid:228)n tietoja, jotka viittaisivat siihen, ett(cid:228) Slovenian hyv(cid:228)ksyttyjen hankkeiden ja K(cid:228)rntenin hyl(cid:228)ttyjen hankkeiden v(cid:228)lill(cid:228) olisi yhteys. On syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) INTERREG ja PHARE CBC ovat budjetin kannalta kaksi erillist(cid:228) ja erilaista rahoitusv(cid:228)linett(cid:228). Slovenian raja-alueiden hankkeita voidaan tukea ainoastaan PHARE CBC -ohjelmasta, kun taas K(cid:228)rntenin raja-alueiden hankkeita tuetaan INTERREG- ohjelmasta. (2000/C 170 E/011) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1431/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Komission tekem(cid:228)t sopimukset ulkopuolisten konsulttien kanssa Voiko komissio ilmoittaa, millaisia ovat ne sis(cid:228)iset valvontamenettelyt luonteeltaan ja tehokkuudeltaan, joita se k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) tutkimuksia koskevat sopimukset tehd(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ysin objektiivisella tavalla, erityisesti rajoitetun tarjousmenettelyn yhteydess(cid:228)? Voiko komissio kommentoida sit(cid:228), miten asianmukaista on k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rajoitettua tarjousmenettely(cid:228) sopimus- ten tekemiseen tutkimuksista, joiden johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset vaikuttavat huomattavasti uusien lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotus- ten sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1999) Komission tekemiin hankintasopimuksiin ja erityisesti tutkimussopimuksiin sovelletaan sopimustentekome- nettelyist(cid:228) ja markkinoiden koosta riippumatta yhdenvertaista kohtelua ja avoimuutta koskevia EY:n perustamissopimuksen yleisperiaatteita. N(cid:228)iden periaatteiden lis(cid:228)ksi julkisiin hankintoihin sovelletaan yhteis(cid:246)n direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteen- sovittamisesta 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1993 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 93/0036/ETY (1), julkisia raken- nusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1993 annttua neuvoston direktiivi(cid:228) 93/0037/ETY (2) ja julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekome- nettelyjen yhteensovittamisesta 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 92/0050/ ETY (3). Julkisia hankintoja s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)ss(cid:228) (WTO) ja ETA-maiden v(cid:228)lill(cid:228) tehtyjen julkisia hankintoja koskevien sopimusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksill(cid:228) ja erilaisiin s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiin sis(cid:228)ltyvill(cid:228) alakohtai- silla s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksill(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) periaatteet ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t sis(cid:228)ltyv(cid:228)t kokonaisuudessaan varainhoitoasetuksen (4) artik- loihin. Hankintojen julkisuus on t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228) yhdenvertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteiden noudattami- Julkisia hankintoja koskevissa direktiiveiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n julkistamisesta yhdess(cid:228) ainoassa tiedotus- sessa. v(cid:228)lineess(cid:228) (Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228)). Tietyn kynnysarvon ylitt(cid:228)vien hankintojen yhteydess(cid:228) komissiota kehotetaan julkaisemaan ilmoitukset my(cid:246)s Internetiss(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) aiheesta annetuissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n monista raja-arvoista. Jos kyse on alle 13 200 euron arvoisista hankinnoista, toimittajan valitseminen ei edellyt(cid:228) tarjouskilpailun j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228). Jos hankinnat


title: WRITTEN QUESTION E-1433/99 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Commission. Allocation of Structural Fund resources within Spain.

eurovoc_concepts:
EU law
European Investment Bank
European Regional Development Fund
Galicia
Spain
Structural Funds
competence of the Member States
distribution of aid
investment aid
less-favoured region

text: C 225 E/2 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/002) WRITTEN QUESTION E-1433/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission Subject: Allocation of Structural Fund resources within Spain (1 September 1999) The Structural Fund and, in particular, the ERDF resources earmarked for investment and received by the Spanish Government for allocation to the country(cid:146)s Objective 1 Autonomous Communities have not been distributed fairly (not even over such a long reference period as 1994-1999) on the basis of objective criteria such as population size and per capita income. The reason for this is that the government assumes responsibility for directly allocating over 50 % of the resources, which it subsequently invests in accordance with criteria which do not correspond to the purposes which justify the existence of the Structural Funds. The result is a geographical distribution which prevents the resources from achieving the objective assigned to them under Community law. This state of affairs is particularly detrimental to autonomous communities such as Galicia. What reasons could there be under Community regulations to account for the pursuit of such a policy by the Spanish Government? Of the Structural Fund (especially ERDF) resources earmarked for productive investment or infrastructure projects, what proportion out of the total allocated to Spain and in relation to the population of Spain(cid:146)s Objective 1 Autonomous Communities was assigned to Galicia during the 1994-1999 period? What criteria are to be followed during the 2000-2006 period as regards the distribution of the Structural Fund resources to be allocated to Spain and earmarked for the Objective 1 Autonomous Communities? Supplementary answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (21 December 1999) Both the Structural Fund regulation in force until the end of 1999, Council Regulation (EEC) No 2081/93 of 20 July 1993 amending Regulation (EEC) No 2052/88 on the tasks of the Structural Funds and their effectiveness and on coordination of their activities between themselves and with the operations of the European Investment Bank and the other existing financial instruments (1), and Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (2), which will apply for 2000-2006, state that the Commission, using transparent procedures, is to determine indicative distributions of the following criteria: eligible population, regional prosperity, national prosperity and the relative seriousness of the structural problems, in particular the level of unemployment. the commitment appropriations available for Objective 1, taking into account On the other hand, it is not for the Commission to decide on the distribution of the appropriations, within a Member State, between eligible regions or between national programmes and regional programmes. In line with the principle of subsidiarity, this is the responsibility of each Member State. Nevertheless, as a guide for the next programming period, 2000-2006, the Commission has informed the Member States concerned what would be the allocation for each eligible region if they applied at national level the method used by the Commission to distribute the Objective 1 appropriations among the Member States. During the current programming period, 19941999, the European Regional Development Fund has allocated EUR 370,46 million to Galicia for part-financing productive investment, which represents in Spain 12,09 % of (EUR 3 064 million), and EUR 1 183,4 million for creating infrastructure, which also represents 12,09 % of the total allocated to all the Objective 1 autonomous communities in Spain (EUR 9 788 million). the Objective 1 autonomous allocated to all communities total the In population terms, Galicia represents 11,67 % of all the Objective 1 autonomous communities in Spain and 6,95 % of Spain as a whole. (1) OJ L 193, 31. 7. 1993. (2) OJ L 161, 26. 6. 1999


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1391/99 di Jannis Sakellariou (PSE) alla Commissione. Utilizzo di fondi FESR/FEAOG.

eurovoc_concepts:
EAGGF
European Regional Development Fund
co-financing
credit
hydraulic works
water supply

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/3 tra la Commissione e lo Stato membro, nonchØ le autorit(cid:224) e gli organismi designati dallo Stato membro come i piø rappresentativi a livello nazionale, regionale, locale o altro, nell(cid:146)intento di stimolare, fra le altre cose, uno sviluppo sostenibile attraverso l(cid:146)integrazione dei requisiti in materia di tutela e di miglioramento dell(cid:146)ambiente. Il nuovo regolamento contiene anche una serie di misure di prevenzione delle infrazioni quali le valutazioni ambientali strategiche dei piani e programmi per lo sviluppo regionale (valutazione ex-ante particolareggiata che preveda il rigoroso rispetto degli obblighi e dell(cid:146)incidenza sull(cid:146)ambiente), l(cid:146)utilizza- zione degli indicatori ambientali, l(cid:146)instaurazione di una sorveglianza piø rigorosa e di una valutazione intermedia nel settore ambientale. 5. Infine, se la prevenzione non Ł sufficiente, l(cid:146)articolo 39 del nuovo regolamento prevede che, se uno Stato membro non ha provveduto a rettificare l(cid:146)irregolarit(cid:224) constatata nell(cid:146)esecuzione di un progetto, la Commissione sospender(cid:224) i pagamenti intermedi indebitamente concessi e, dopo aver ricevuto le osserva- zioni dello Stato membro, proceder(cid:224) alle eventuali rettifiche finanziarie. (1) GU L 103 del 25. 4. 1979. (2) GU L 337 del 24. 12. 1994. (3) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/003) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1391/99 di Jannis Sakellariou (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Utilizzo di fondi FESR/FEAOG Nel quadro del FESR/FEAOG la Commissione europea ha erogato fondi per l(cid:146)ampliamento e il migliora- mento delle zone irrigue del Guaro. Le condutture idriche non sono state tuttavia deviate nei settori 6, 7, 8 e 9 della sezione destra. Pu(cid:242) la Commissione indicare perchØ i fondi destinati a tale sezione non sono stati impiegati per lo 1. scopo previsto, rispettivamente a quale scopo sono stati destinati? ¨ essa a conoscenza di ricorsi in merito alla mancata deviazione di tali condutture idriche in tale 2. sezione e, in caso affermativo, quali provvedimenti ha essa adottato? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (12 ottobre 1999) Stando alle informazioni ricevute dallo Stato membro, oltre al cofinanziamento della costruzione della diga vera e propria della Viæuela, i progetti cofinanziati in base all(cid:146)azione 6. 1. 1. del programma operativo della regione Andalusia per il periodo 1994-1999 si concentrano tutti sulla riva sinistra del fiume VØlez. I relativi lavori sono ormai praticamente terminati. Le autorit(cid:224) nazionali hanno comunicato ufficialmente alla Commissione che i progetti cui allude l(cid:146)onorevole parlamentare saranno probabilmente posti in atto successivamente. Ora come ora, detti progetti non sono stati oggetto di alcuna richiesta di cofinanziamento. La Commissione sottolinea inoltre che un(cid:146)eventuale ulteriore richiesta di contributi potr(cid:224) essere presa in considerazione solo a condizione di rispettare la procedura stabilita e di essere presentata ufficialmente dallo Stato membro. Finora non Ł stato presentato alcun ricorso ufficiale. In considerazione delle informazioni fornite dallo Stato membro, la Commissione non pu(cid:242) concludere che vi sia stata alcuna appropriazione indebita dei fondi comunitari


title: PERGUNTA ESCRITA E-1483/99 apresentada por Armando Cossutta (GUE/NGL) ao Conselho. Iniciativas para a libertação de Chipre.

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
human rights
international conference
occupied territory
peace
settlement of disputes

text: C 170 E/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 infra-estruturas e outros equipamentos destru(cid:237)dos durante os conflitos, na consolida(cid:231)ªo da democracia e da sociedade civil, no regresso dos refugiados e na prepara(cid:231)ªo para a recupera(cid:231)ªo econ(cid:243)mica. Actualmente, embora a RFJ seja eleg(cid:237)vel para beneficiar de um apoio a t(cid:237)tulo do programa Obnova, pelas razıes acima mencionadas, a SØrvia apenas estÆ a receber ajuda humanitÆria, assistŒncia (cid:224) democratiza(cid:231)ªo e um apoio aos meios de comunica(cid:231)ªo social independentes. Especialmente importante foi a ac(cid:231)ªo realizada pela Comissªo para atenuar os custos resultantes do afluxo de refugiados nos pa(cid:237)ses vizinhos no (cid:226)mbito da qual foi disponibilizado um montante de 100 milhıes de €, sob a forma de assistŒncia or(cid:231)amental (cid:224) Alb(cid:226)nia (62 milhıes de €), FYROM (25 milhıes de €) e (cid:224) Repœblica do Montenegro (13 milhıes de €). (2000/C 170 E/022) PERGUNTA ESCRITA E-1483/99 apresentada por Armando Cossutta (GUE/NGL) ao Conselho Objecto: Iniciativas para a liberta(cid:231)ªo de Chipre (1 de Setembro de 1999) Em 20 de Julho de 1974, a Turquia invadiu e ocupou a parte norte da ilha de Chipre. HÆ vinte e cinco anos que dura uma ocupa(cid:231)ªo arbitrÆria, baseada na prepotŒncia e na for(cid:231)a, que estÆ na origem de infindÆveis e sistemÆticas viola(cid:231)ıes do Direito internacional, bem como dos direitos humanos: milhares de pessoas perderam a vida na sequŒncia da invasªo, os invasores expulsaram centenas de milhares de cipriotas-gregos dos seus territ(cid:243)rios, tendo o mesmo acontecido a milhares de cipriotas-turcos, atravØs de uma prÆtica sistemÆtica de limpeza Øtnica (a mesma que hoje, face (cid:224)s tragØdias do Kosovo, provoca a indigna(cid:231)ªo de tantas consciŒncias nobres). Todas as resolu(cid:231)ıes da ONU para uma solu(cid:231)ªo pac(cid:237)fica da crise permaneceram letra morta devido (cid:224) intransigŒncia turca, apoiada pela superpotŒncia dos Estados Unidos. 1. Nªo entende o Conselho que deve agir autonomamente, e a n(cid:237)vel de todas as inst(cid:226)ncias internacio- nais, de forma a contribuir para a restaura(cid:231)ªo da legalidade internacional e dos direitos humanos violados nas rela(cid:231)ıes entre a Turquia e Chipre? 2. O Conselho nªo considera indispensÆvel e urgente tomar parte activa na prepara(cid:231)ªo adequada de uma conferŒncia internacional sobre o MØdio Oriente, que permita definir um percurso (cid:129) realista em termos de mØtodo e de tempo (cid:129) para p(cid:244)r cobro, antes que seja tarde, a focos de crise que, de outro modo, correm o risco de provocar um œnico e enorme incŒndio? Resposta (2 de Dezembro de 1999) O Conselho acredita que o melhor meio de avan(cid:231)ar na questªo de Chipre, inclusivamente quanto (cid:224) situa(cid:231)ªo dos Direitos do Homem, consiste em intensificar a busca de uma solu(cid:231)ªo com base nas resolu(cid:231)ıes adoptadas pelo Conselho de Seguran(cid:231)a da Na(cid:231)ıes Unidas. O Conselho congratula-se com as conclusıes da Cimeira do G8 de 9/10 de Junho de 1999 e com as Resolu(cid:231)ıes nos 1250 e 1251 do Conselho de Seguran(cid:231)a da ONU de 29 de Junho de 1999, e considera que, juntamente com as referidas Resolu(cid:231)ıes, o convite para conversa(cid:231)ıes sem prØ-requisitos na ONU neste Outono deu lugar a uma nova din(cid:226)mica. A PresidŒncia continuarÆ a apoiar, em coopera(cid:231)ªo com outros parceiros da UE e actores na cena internacio- nal, os esfor(cid:231)os do SecretÆrio-Geral das Na(cid:231)ıes Unidas Koffi Annan no sentido de reduzir as tensıes e de contribuir para uma evolu(cid:231)ªo em direc(cid:231)ªo a uma resolu(cid:231)ªo negociada. A Uniªo considera igualmente que a evolu(cid:231)ªo em direc(cid:231)ªo (cid:224) adesªo (cid:224) UE bem como a evolu(cid:231)ªo conducente a uma solu(cid:231)ªo justa e viÆvel para o problema de Chipre deverªo refor(cid:231)ar-se mutuamente. A Uniªo acredita que a adesªo de Chipre (cid:224) UE deverÆ beneficiar todas as comunidades que habitam na ilha e contribuir para alcan(cid:231)ar a paz e a reconcilia(cid:231)ªo civis no territ(cid:243)rio. A Uniªo Europeia lamenta que nªo tenha sido poss(cid:237)vel alcan(cid:231)ar atempadamente uma solu(cid:231)ªo pol(cid:237)tica a fim de dar in(cid:237)cio (cid:224)s negocia(cid:231)ıes de adesªo. Em conformidade com as conclusıes do Conselho Europeu do Luxemburgo, a PresidŒncia continua a esfor(cid:231)ar-se por obter o empenho dos representantes da comunidade cipriota turca nas negocia(cid:231)ıes de adesªo (cid:224) UE. 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/23 O Conselho salientou repetidas vezes e continuarÆ a salientar (cid:224) Turquia a necessidade de a Turquia dar um contributo positivo para a solu(cid:231)ªo do problema de Chipre. O Conselho espera que os pa(cid:237)ses com voca(cid:231)ªo europeia cooperem consigo em rela(cid:231)ªo (cid:224)s suas maiores prioridades, sendo a adesªo de Chipre (cid:224) UE e a solu(cid:231)ªo da questªo de Chipre uma dessas prioridades. Infelizmente, a Turquia tem estado a bloquear o diÆlogo pol(cid:237)tico com a Uniªo em rela(cid:231)ªo a algumas questıes sens(cid:237)veis, entre as quais a de Chipre, desde o Conselho Europeu do Luxemburgo. Todavia, na sequŒncia dos tremores de terra na Turquia e na GrØcia e da melhoria das rela(cid:231)ıes bilaterais entre a GrØcia e a Turquia, a atmosfera das rela(cid:231)ıes UE-Turquia desanuviou-se, esperando-se que tal abertura venha inclusivamente a abrir o caminho para o diÆlogo sobre Chipre. O Conselho nªo partilha a opiniªo do Sr. Deputado segundo a qual uma conferŒncia internacional sobre o MØdio-Oriente poderÆ ser benØfica em rela(cid:231)ªo ao caso de Chipre. (2000/C 170 E/023) PERGUNTA ESCRITA P-1494/99 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Alb(cid:226)nia: corredores nos 8 e 10 Segundo informa(cid:231)ıes provenientes da Alb(cid:226)nia, parece confirmar-se a existŒncia de um plano tendente a privilegiar a realiza(cid:231)ªo do «corredor no 10», via de comunica(cid:231)ªo entre a GrØcia e o Montenegro atravØs da Alb(cid:226)nia, em detrimento da realiza(cid:231)ªo (cid:129) ainda que atØ ao momento considerada prioritÆria (cid:129) do «corredor no 8», eixo de comunica(cid:231)ªo entre o Sul de ItÆlia, Durres, Pristina, Skopje e Sofia, e, por conseguinte, igualmente entre a Alb(cid:226)nia e o Kosovo, e entre a Alb(cid:226)nia e a Maced(cid:243)nia, a BulgÆria e a RomØnia. SerÆ que a Comissªo dispıe de informa(cid:231)ıes mais amplas sobre este assunto? SerÆ que tem consciŒncia dos graves riscos que a execu(cid:231)ªo daquele plano comportaria, nªo s(cid:243) para a estabilidade de toda a regiªo, como tambØm para a estabilidade interna da Repœblica da Alb(cid:226)nia ou ainda para o desenvolvimento global das rela(cid:231)ıes entre, por um lado, a UE, e, por outro, a Alb(cid:226)nia, a Maced(cid:243)nia e o Kosovo? PoderÆ ainda a Comissªo prestar informa(cid:231)ıes e fornecer dados sobre o estÆdio de adiantamento (cid:129) referindo os eventuais atrasos e a explica(cid:231)ªo das razıes dos mesmos (cid:129) dos corredores nos 8 e 10, e sobre as ajudas da Uniªo para a respectiva realiza(cid:231)ªo? Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (15 de Outubro de 1999) Os corredores pan-europeus de transporte VIII e X sªo dois de seis corredores que atravessam a regiªo dos Balcªs, estabelecendo a liga(cid:231)ªo com as redes transeuropeias (RT) e a regiªo do sudeste da Europa. O corredor VII atravessa a regiªo dos Balcªs, de este a oeste, e liga o sul de ItÆlia e o mar AdriÆtico ao mar Negro, passando pelos portos de D(cid:252)rres/Flores, Tirana (Alb(cid:226)nia) e Skopje (ex-Repœblica Jugoslava da Maced(cid:243)nia (FYROM)), continuando para S(cid:243)fia (BulgÆria) e para os portos bœlgaros de Burgas e Varna no mar Negro. O corredor X vai de noroeste a sudeste, ligando Salzburgo (`ustria), via Ljubljana (EslovØnia), Zagreb (CroÆcia), Belgrado(Repœblica Federal da JugoslÆvia (RFJ)), Skopje (FYROM), a Tessalonica (GrØcia). AlØm desta liga(cid:231)ªo principal, existem quatro ramais suplementares: 1) um ramal de Graz (`ustria) via Maribor (EslovØnia) a Zagreb (CroÆcia); 2) um ramal de Budapeste (Hungria) a Belgrado (RFJ), ambos com liga(cid:231)ªo ao corredor V; 3) um ramal de Nis (RFJ) a S(cid:243)fia (BulgÆria), continuando atØ Istambul pelo corredor IV; 4) um ramal de Veles (Fyrom) via Florina (GrØcia) (cid:224) Via Egnatia. As liga(cid:231)ıes entre a Alb(cid:226)nia e a RomØnia sªo assim garantidas atravØs das conexıes do corredor IV ao corredor VIII. Do mesmo modo, a Alb(cid:226)nia encontra-se igualmente ligada (cid:224) RFJ atravØs das conexıes do corredor VIII ao corredor X. A Alb(cid:226)nia nªo Ø portanto afectada de modo negativo pelo desenvolvimento do corredor X. O desenvolvimento destes corredores Ø organizado atravØs de memorandos de entendimento (MOU) entre os pa(cid:237)ses atravessados pelos corredores e a Comissªo. Os melhoramentos concretos de cada corredor


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1452/99 från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen. Harmonisering på trafiksäkerhetens område.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
harmonisation of standards
road safety
safety device
signalling device
standard
traffic regulations

text: 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/17 Dessutom finns det gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n vilka jordbrukare och s(cid:228)rskilt familjef(cid:246)retag kan f(cid:229) st(cid:246)d f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra effektiviteten vid sina anl(cid:228)ggningar. Detta st(cid:246)d, huvudsakligen investeringsst(cid:246)d, beviljas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inom jordbruksdelen av programmet f(cid:246)r m(cid:229)l 1 i Galicien. Under 1998 betalade utvecklings- sektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket ut 4 153 miljoner pesetas f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder av detta slag, vilket utg(cid:246)r 19 % av fondens utgifter f(cid:246)r m(cid:229)l 1- regioner i Spanien. framtiden kommer st(cid:246)det till I familjef(cid:246)retag att s(cid:228)kras genom den nya politiken f(cid:246)r landsbygdens utveckling, som utg(cid:246)r den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken. Genom det nya systemet finns det dessutom st(cid:246)rre utrymme f(cid:246)r de regionala myndigheterna att anpassa (cid:229)tg(cid:228)rderna till den egna regionens behov och s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llanden. S(cid:229)ledes kommer det att bli m(cid:246)jligt att ta itu med problem av det slag som tas upp av fr(cid:229)gest(cid:228)llaren p(cid:229) ett l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt. (2000/C 170 E/018) SKRIFTLIG FR¯GA E-1452/99 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Harmonisering p(cid:229) trafiks(cid:228)kerhetens omr(cid:229)de Europeiska kommissionen (cid:228)gnar omr(cid:229)det trafik stor uppm(cid:228)rksamhet. Orsaken (cid:228)r bland annat den att det inte bara handlar om att kunna tillryggal(cid:228)gga str(cid:228)ckan mellan A och B s(cid:229) snabbt och milj(cid:246)v(cid:228)nligt som m(cid:246)jligt utan ocks(cid:229) om att (cid:246)ka trafiks(cid:228)kerheten p(cid:229) v(cid:228)gar och j(cid:228)rnv(cid:228)gar i Europa. Om trafiks(cid:228)kerheten har jag f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor att st(cid:228)lla: (cid:129) F(cid:246)rekommer det n(cid:229)gra (cid:246)verl(cid:228)ggningar och diskussioner om f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor fr(cid:229)n kommissionen och finns det n(cid:229)gra r(cid:228)ttsliga f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r dessa fr(cid:229)gor? (cid:129) Om svaret (cid:228)r ja skulle jag vilja f(cid:229) exakta upplysningar om l(cid:228)get vid diskussionerna och l(cid:228)get f(cid:246)r de r(cid:228)ttsliga f(cid:246)reskrifterna samt om eventuella (cid:246)verg(cid:229)ngstider. 1. Hur m(cid:229)nga r(cid:228)ttsliga f(cid:246)reskrifter har EU hittills utf(cid:228)rdat om fordonsf(cid:246)rares s(cid:228)kerhet? Finns det till f(cid:246)ljd av f(cid:246)rseningar med inf(cid:246)randet av nationella r(cid:228)ttsliga f(cid:246)reskrifter en m(cid:246)jlighet att 2. europeiska medborgare kan k(cid:246)ra utan motsvarande k(cid:246)rkort? Finns det i Europa n(cid:229)gra enhetliga best(cid:228)mmelser om vilken form bilarnas registernummer skall ha 3. och hur de optiskt skall gestaltas? Finns det i Europa n(cid:229)gra enhetliga best(cid:228)mmelser f(cid:246)r om man f(cid:229)r eller inte f(cid:229)r sv(cid:228)nga till h(cid:246)ger mot 4. r(cid:246)tt ljus? ˜r det m(cid:246)jligt att trafikljussignaler kan ha olika betydelse i olika medlemsl(cid:228)nder (t. ex. gul, blinkande 5. ljussignal)? Finns p(cid:229) det europeiska planet enhetliga normer f(cid:246)r skyltningen av v(cid:228)gar och f(cid:246)r hur v(cid:228)gskyltarna 6. skall se ut (inklusive vilka f(cid:228)rger de skall ha)? Finns det enhetliga normer f(cid:246)r avgasutsl(cid:228)pp inom unionen, b(cid:229)de f(cid:246)r last- och personbilar? Om s(cid:229) 7. inte (cid:228)r fallet: hur stor (cid:228)r variationsbredden mellan de striktaste och de lindrigaste gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena? 8. R(cid:229)der det bilb(cid:228)ltesplikt (cid:246)verallt och finns det n(cid:229)gon enhetlig fartbegr(cid:228)nsning p(cid:229) europeiska v(cid:228)gar? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Loyola de Palacio (15 oktober 1999) 1. Gemenskapen har varit mycket aktiv n(cid:228)r det g(cid:228)ller att lagstifta om normer f(cid:246)r fordonskonstruktioner (s(cid:229) kallade typgodk(cid:228)nnanden): hittills har (cid:246)ver 50 direktiv antagits. Av dessa har ett flertal i ett senare C 170 E/18 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 skede (cid:228)ndrats p(cid:229) grund av den tekniska utvecklingen n(cid:228)r det g(cid:228)ller fordonskonstruktioner. De flesta av dessa direktiv kan s(cid:228)gas p(cid:229)verka f(cid:246)rarnas s(cid:228)kerhet direkt eller indirekt. En f(cid:246)rteckning (cid:246)ver direktiven (cid:246)vers(cid:228)nds till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. F(cid:246)rutom lagstiftning om typgodk(cid:228)nnande har f(cid:246)ljande gemenskapslagstiftning betydelse f(cid:246)r f(cid:246)rarnas s(cid:228)kerhet: R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om v(cid:228)gtransporter (1) och f(cid:246)rordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om f(cid:228)rdskrivare vid v(cid:228)gtransporter (1) som behandlar f(cid:246)rarnas viloperioder, direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om k(cid:246)rkort (2), direktiv 96/96/EG av den 20 december 1996 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillh(cid:246)rande sl(cid:228)pfordons trafiks(cid:228)kerhet (3), direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och anv(cid:228)ndning av hastighetsbegr(cid:228)nsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenskapen (4), direktiv 91/671/EEG av den 16 december 1991 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om obligatorisk anv(cid:228)ndning av bilb(cid:228)lten i fordon som v(cid:228)ger mindre (cid:228)n 3,5 ton (5) och ett omfattande lagstftningpaket p(cid:229) omr(cid:229)det transport av farligt gods (direktiv 94/ 55/EG av den 21 november 1994 (6)). 2. Direktiv 91/439/EEG om k(cid:246)rkort skall inte till(cid:228)mpas p(cid:229) motorfordon som (cid:228)r konstruerade f(cid:246)r en h(cid:246)gsta hastighet p(cid:229) 50 km/tim eller om de drivs av en f(cid:246)rbr(cid:228)nningsmotor med en slagvolym som inte (cid:246)verstiger 50 cm3. Jordbruks- och skogstraktorer omfattas heller inte av direktivet. Detta inneb(cid:228)r att medlemsstaterna sj(cid:228)lva kan besluta om huruvida det skall vara till(cid:229)tet att framf(cid:246)ra s(cid:229)dan fordon p(cid:229) allm(cid:228)nna v(cid:228)gar i landet utan n(cid:229)gon form av k(cid:246)rkort. Det finns ocks(cid:229) medborgare i vissa medlemsstater som har k(cid:246)rkort utan att ha gjort n(cid:229)gon f(cid:246)rarprov, eftersom de tog sina k(cid:246)rkort innan f(cid:246)rarprov inf(cid:246)rdes i dessa medlemsstater. 3. Det finns inga normer f(cid:246)r registreringsskyltar, men d(cid:228)remot om var dessa skyltar skall monteras p(cid:229) fordonet. P(cid:229) omr(cid:229)det finns (cid:228)ven r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2411/98 av den 3 november 1998 om erk(cid:228)nnande vad g(cid:228)ller trafik inom gemenskapen av nationalitetsm(cid:228)rke f(cid:246)r den medlemsstat i vilken motorfordon och sl(cid:228)pvagnar till motorfordon (cid:228)r registrerade (7). Det finns ingen gemenskapslagstiftning om trafiksignaler. I 1968 (cid:229)rs FN-ECE-konvention om 4. och 5. v(cid:228)gm(cid:228)rken finns dock best(cid:228)mmelser om trafiksignaler (i artiklarna 23 och 24). D(cid:228)r fastst(cid:228)lls att r(cid:246)tt ljus betyder att trafiken inte f(cid:229)r forts(cid:228)tta fram(cid:229)t, medan blinkande gult ljus betyder att f(cid:246)rare f(cid:229)r forts(cid:228)tta men skall g(cid:246)ra detta med s(cid:228)rskild f(cid:246)rsiktighet. Det skall dock noteras att det inte (cid:228)r alla medlemsstater som (cid:228)r signat(cid:228)rstater till konventionen eller till(cid:228)mpar den fullt ut. Kommissionen har inte n(cid:229)got mandat att se till att konventionen verkligen till(cid:228)mpas i alla medlemsstater. Enskilda medlemsstater som inte till(cid:228)mpar konventionen kan allts(cid:229) v(cid:228)lja om det skall vara till(cid:229)tet att sv(cid:228)nga till h(cid:246)ger mot r(cid:246)tt ljus eller anv(cid:228)nda gult blinkande ljus. 6. Det finns heller inte n(cid:229)gon gemenskapslagstiftning om v(cid:228)gskyltar. Medlemsstaterna best(cid:228)mmer sj(cid:228)lva f(cid:228)rgen p(cid:229) sina skyltar. Genom FN-ECE:s konvention om v(cid:228)gskyltar harmoniseras utformningen av var- ningsskyltar som riktar sig till f(cid:246)rare av motorfordon. F(cid:228)rgen p(cid:229) v(cid:228)gvisarna harmoniseras d(cid:228)remot inte. Det skall (cid:228)nnu en g(cid:229)ng p(cid:229)pekas att det inte (cid:228)r alla medlemsstater som (cid:228)r signat(cid:228)rstater till konventionen. Det finns ett omfattande lagstiftningspaket om utsl(cid:228)ppsnormer f(cid:246)r gasformiga f(cid:246)roreningar i 7. gemenskapen i systemet f(cid:246)r typgodk(cid:228)nnande av fordon genom r(cid:229)dets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om (cid:229)tg(cid:228)rder mot luftf(cid:246)rorening genom avgaser fr(cid:229)n motorfordon (8) senast (cid:228)ndrat genom direktiv 98/77/EG (9). I dessa direktiv fastst(cid:228)lls enhetliga och obligatoriska utsl(cid:228)ppsnormer. R(cid:229)dets direktiv 96/96/EG av den 20 december 1996 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillh(cid:246)rande sl(cid:228)pfordons trafiks(cid:228)kerhet (10) inneh(cid:229)ller dessutom krav p(cid:229) att fordon skall genomg(cid:229) regelbundna kontroller av avgasutsl(cid:228)ppen. 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/19 Genom r(cid:229)dets direktiv 91/0671/EEG av den 16 december 1991 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstater- 8. nas lagstiftning om obligatorisk anv(cid:228)ndning av bilb(cid:228)lten i fordon som v(cid:228)ger mindre (cid:228)n 3,5 ton (11) (cid:228)r det obligatoriskt att anv(cid:228)nda bilb(cid:228)lte i b(cid:229)de fram- och baks(cid:228)tet p(cid:229) fordon. Det finns inte n(cid:229)gon enhetlig fartbegr(cid:228)nsning p(cid:229) Europeiska v(cid:228)gar. EGT L 370,31. 12. 1985 EGT L 237, 24. 8. 1991. EGT L 46, 17. 2. 1997. EGT L 57, 2. 3. 1992. EGT L 373, 31. 12. 1991. EGT L 319, 12. 12. 1994. EGT L 299, 10. 11. 1998. EGT L 76, 6. 4. 1970. EGT L 286, 23. 10. 1998. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) EGT L 46, 17. 2. 1997. (11) EGT L 373, 31. 12. 1991. (2000/C 170 E/019) SKRIFTLIG FR¯GA E-1463/99 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Det kanadensiska fiskelagen C-27 Kommissionen har erk(cid:228)nt att den kanadensiska fiskelagen C-27 inte (cid:228)r f(cid:246)renlig med den internationella lagstiftningen. Denna lag har inte (cid:228)ndrats under den parlamentariska behandlingen, vilket EU beg(cid:228)rt upprepade g(cid:229)nger. Inte heller har man under det f(cid:246)rra toppm(cid:246)tet mellan EU och Kanada, som h(cid:246)lls i juni, gjort n(cid:229)gra framsteg i detta allvarliga (cid:228)rende och de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande aspekterna i den kanadensiska fiskelagstiftningen kvarst(cid:229)r, vilket enligt kommissionens svar p(cid:229) min tidigare fr(cid:229)ga, som f(cid:246)regick toppm(cid:246)tet (E-0942/99) (1), (cid:148)(cid:228)r av mycket stor betydelse f(cid:246)r gemenskapen(cid:148). Kan kommissionen informera om vilka nya (cid:229)tg(cid:228)rder man t(cid:228)nker vidta som svar p(cid:229) den kanadensiska oviljan att l(cid:246)sa denna allvarliga tvist, som s(cid:229) l(cid:228)nge den inte (cid:228)r l(cid:246)st f(cid:246)rhindrar goda f(cid:246)rbindelser mellan EU och Kanada? (1) EGT C 348, 3. 12. 1999, s. 145. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (26 oktober 1999) Gemenskapens oro f(cid:246)r den kanadensiska lagstiftning (fiskelagen C-27) som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Kanada att till(cid:228)mpa F(cid:246)renta nationernas avtal fr(cid:229)n 1995 om gemensamma fiskbest(cid:229)nd och st(cid:228)ndigt vandrande arter har blivit en av de viktigaste fr(cid:229)gorna i samtalen mellan gemenskapen och Kanada. Efter toppm(cid:246)tet mellan EU och Kanada i juni 1999 ledde detta till (cid:246)kade kontakter med Kanada p(cid:229) b(cid:229)de expert niv(cid:229) och politisk niv(cid:229). Under processens g(cid:229)ng har avsev(cid:228)rda framsteg gjorts. Kanada har (cid:246)verl(cid:228)mnat skriftliga klarg(cid:246)randen om r(cid:228)ckvidden av den extraterritoriella lagstiftningen fr(cid:229)n 1994 och den nyligen antagna lagstiftningen. Kanada har dessutom skriftligen bekr(cid:228)ftat att den nya lagstiftningens villkor anses (cid:246)verensst(cid:228)mma med FN- avtalets villkor och att den f(cid:246)ljdenligt kommer att till(cid:228)mpas. Eftersom dessa uttalanden bem(cid:246)ter gemen- skapens oro p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt kan de k(cid:228)nsligaste politiska fr(cid:229)gorna avslutas. D(cid:228)rf(cid:246)r underr(cid:228)ttades Kanada i en verbalnot den 30 september 1999 om gemenskapens tolkning av dessa politiska fr(cid:229)gor och om kommissionens f(cid:246)rbeh(cid:229)ll betr(cid:228)ffande vissa andra extraterritoriella aspekter av den kanadensiska fiskerilagstiftningen. Det kanske blir n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i det senare fallet ta upp n(cid:229)gra ol(cid:246)sta r(cid:228)ttsliga fr(cid:229)gor av teknisk art n(cid:228)r kommissionens analys av de underordnade kanadensiska till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna har avslutats. Kommissionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r snart att sammantr(cid:228)ffa med kanadensiska experter


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1383/99 af Pedro APARICIO SÁNCHEZ Meddelelse om strukturfondene

eurovoc_concepts:
EU Member State
Spain
Structural Funds
access to EU information
distribution of aid

text: C 27 E/36 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/040) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1383/99 af Pedro Aparicio SÆnchez (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Meddelelse om strukturfondene Efter vedtagelsen og offentliggłrelsen af de nye forordninger med generelle bestemmelser om strukturfon- dene og forordningerne om de enkelte fonde skal Kommissionen, jf. artikel 7, stk. 3, i R(cid:229)dets forordning (EF) 1260/1999 (1), have foretaget en opdeling af de disponible forpligtelsesbevillinger p(cid:229) de enkelte medlemsstater. Kan Kommissionen give oplysning om den fulde ordlyd af den officielle meddelelse til Kongeriget Spanien, der, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r m(cid:229)l nr. 1 og 2, skal indeholde en sondring mellem bevillingerne til regionerne og de omr(cid:229)der, der kan modtage overgangsstłtte? (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. september 1999) I overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i forordningen om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene foretog Kommissionen den 1. juli 1999 en vejledende fordeling p(cid:229) de enkelte medlems- stater af de forpligtelsesbevillinger, der er til r(cid:229)dighed for programmeringen under m(cid:229)l 1, 2, og 3, samt for interventioner under det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet uden for m(cid:229)l 1-regioner. De juli p(cid:229)g(cid:230)ldende beslutninger blev offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 194 af 27. 1999. Det relevante udsnit af denne EF-Tidende sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r m(cid:229)l 1 og 2, opfłres i forbindelse med disse fordelinger bevillingerne til regioner og omr(cid:229)der, der modtager overgangsstłtte, separat, jf. artikel 7, stk. 3. (2000/C 27 E/041) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1384/99 af Per Gahrton (Verts/ALE) til R(cid:229)det (1. september 1999) Om: EU(cid:146)s forsvarspolitik (cid:129) betydningen af topmłdet i Kłln Da der i Sverige er opst(cid:229)et en debat og fortolkningsproblemer omkring visse af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds juni 1999 om den fortsatte udvikling af den f(cid:230)lles beslutninger ved topmłdet i Kłln den 3. (cid:129) 4. udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, bedes R(cid:229)det redegłre for fłlgende: Indeb(cid:230)rer beslutningen fra Kłln, at WEU til en vis grad integreres i EU? Betyder beslutningen fra Kłln, at EU vil kunne udfłre milit(cid:230)re opgaver udelukkende efter FN(cid:146)s Sikkerhedsr(cid:229)ds beslutning, eller vil der v(cid:230)re tilf(cid:230)lde, hvor EU griber ind milit(cid:230)rt ogs(cid:229) uden mandat fra FN? Er beslutningen fra Kłln et skridt i en proces i retning af, at EU f(cid:229)r en f(cid:230)lles forsvarspolitik og et f(cid:230)lles forsvar (cid:129) eller er beslutningen fra Kłln det absolut sidste skridt, n(cid:229)r det drejer sig om at give EU »milit(cid:230)r styrke«? Svar (22. oktober 1999) 1. I henhold til Traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union etableres der t(cid:230)ttere institutionelle forbindelser mellem EU og WEU »med henblik p(cid:229) muligheden af WEU(cid:146)s integration i Unionen, hvis Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d tr(cid:230)ffer afgłrelse herom. « 2. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Kłln behandlede spłrgsm(cid:229)let om EU(cid:146)s kapacitet til effektiv krisestyring og p(cid:229)lagde R(cid:229)det (almindelige anliggender) at tilvejebringe de betingelser og foranstaltninger, der er nłd- vendige for at n(cid:229) disse m(cid:229)l, herunder fastl(cid:230)ggelsen af de n(cid:230)rmere retningslinjer for integration af de WEU-


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1518/99 van Roberta ANGELILLI Nadere inlichtingen over de Cartiere Milani en de procedure voor de privatisering

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
collective dismissal
control of State aid
industrial restructuring
infringement procedure (EU)
labour law
printing
privatisation


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1443/99 του Camilo NOGUEIRA ROMAN Εκτέλεση και εφαρμογή πειραματικού σχεδίου για τη δημιουργία απασχόλησης στη Γαλικία, σύμφωνα με τη Συνθήκη του Αμστερνταμ

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Galicia
job creation

text: C 27 E/70 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/084) GRAPTH ERVTHSH E-1443/99 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Εκτε΄λεση και εφαρµογη΄ πειραµατικου΄ σχεδι΄ου για τη δηµιουργι΄α απασχο΄λησης στη Γαλικι΄α, συ΄µφωνα µε τη Συνθη΄κη του Αµστερνταµ Παρα΄ το γεγονο΄ς ο΄τι το ποσοστο΄ ανεργι΄ας του ενεργου΄ πληθυσµου΄ της Γαλικι΄ας ανε΄ρχεται στο 17 %, ου΄τε η αυτο΄νοµη κυβε΄ρνηση ου΄τε η κεντρικη΄ κυβε΄ρνηση του ισπανικου΄ κρα΄τους διαθε΄τει σχε΄διο για τη δηµιουργι΄α απασχο΄λησης στη χω΄ρα το οποι΄ο να ανταποκρι΄νεται στις γραµµε΄ς της Συνθη΄κης του Αµστερνταµ και στα ο΄σα συµφωνη΄θηκαν κατα΄ την Ευρωπαι¤κη΄ ∆ια΄σκεψη Κορυφη΄ς που πραγµατοποιη΄θηκε στο Λουξεµβου΄ργο. Το΄σο η µι΄α ο΄σο και η α΄λλη κυβε΄ρνηση περιορι΄σθηκαν στο να παρουσια΄σουν στην ΕΕ υποτιθε΄µενα σχε΄δια δηµιουργι΄ας απασχο΄λησης που, στην ουσι΄α, ουδε΄ν α΄λλο προβλε΄πουν παρα΄ την ανα΄ληψη πιστω΄σεων η΄δη εγγεγραµµε΄νων στον πρου¤πολογισµο΄,, µεταβα΄λλοντα΄ς τους απλω΄ς την ονοµασι΄α για να φαι΄νεται ο΄τι ανταποκρι΄νονται στις απαιτη΄σεις της ΕΕ, χωρι΄ς να επιφε΄ρουν σηµαντικε΄ς καινοτοµι΄ες που να κα΄νουν να αλλα΄ξει κα΄τι σ(cid:146)ε΄να το΄σο ουσιω΄δες ζη΄τηµα για την οικονοµι΄α της Γαλικι΄ας. Λαµβανοµε΄νων υπο΄ψη των ανωτε΄ρω, θεωρει΄ η Επιτροπη΄ δυνατη΄ και εφικτη΄ την εκτε΄λεση και εφαρµογη΄ πειραµατικου΄ σχεδι΄ου για τη δηµιουργι΄α απασχο΄λησης στη Γαλικι΄α για την περι΄οδο 2000-2006, συ΄µφωνα µε τα προβλεπο΄µενα απο΄ τη Συνθη΄κη του Αµστερνταµ; Apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Septembri·oy 1999) Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου παρακαλει΄ται να ανατρε΄ξει στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στην προφορικη΄ ερω΄τηση΄ του Η-442/99 κατα΄ την ω΄ρα των ερωτη΄σεων της συνο΄δου του Σεπτεµβρι΄ου 1999 (1) του Κοινοβουλι΄ου. (1) Συζητη΄σεις του Κοινοβουλι΄ου(Σεπτε΄µβριος 1999). (2000/C 27 E/085) GRAPTH ERVTHSH E-1444/99 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Ανα΄πτυξη πολιτιστικω΄ν προγραµµα΄των στις ολιγο΄τερο χρησιµοποιου΄µενες ευρωπα(cid:239)κε΄ς γλω΄σσες Οι ενε΄ργειες στον πολιτιστικο΄ τοµε΄α συντελου΄ν στην προω΄θηση της γνωριµι΄ας µε την πολιτιστικη΄ πολυφωνι΄α της Ευρω΄πης και µε την ποικιλοµορφι΄α της. Ωστο΄σο, οι πιστω΄σεις του κοινοτικου΄ πρου¤πολογισµου΄ που προορι΄ζονται για τις λεγο΄µενες µειονοτικε΄ς γλω΄σσες ει΄ναι πενιχρο΄τατες. Για΄υτο΄ ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: Ποια΄ ει΄ναι η θε΄ση της ο΄σον αφορα΄ την αναγκαι΄α δηµοσιονοµικη΄ ισο΄τητα την οποι΄α απαιτου΄ν τα πολιτιστικα΄ προγρα΄µµατα που βασι΄ζονται στις ολιγο΄τερο χρησιµοποιου΄µενες γλω΄σσες της ΕΕ; Apa·nthsh toy k. Oreja ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Septembri·oy 1999) Η εκµα΄θηση και η δια΄δοση των µειονοτικω΄ν γλωσσω΄ν συµβα΄λλει προφανω΄ς στο να διατηρηθει΄ η γλωσσικη΄ και πολιτιστικη΄ πολυµορφι΄α της Κοινο΄τητας. Η Επιτροπη΄ ασχολη΄θηκε µε την προω΄θηση των αυτοχθο΄νων περιφερει- ακω΄ν και µειονοτικω΄ν γλωσσω΄ν της Κοινο΄τητας µε την εφαρµογη΄, ε΄ως το 1998, της δρα΄σης «Προω΄θηση και προστασι΄α των περιφερειακω΄ν και µειονοτικω΄ν γλωσσω΄ν και πολιτισµω΄ν», η οποι΄α χρηµατοδοτη΄θηκε απο΄ ειδικο΄ κονδυ΄λιο του πρου¤πολογισµου΄ (B3-1006). Ο πρου¤πολογισµο΄ς που διατε΄θηκε στο εν λο΄γω κονδυ΄λιο ε΄φτασε, απο΄ 100. 000 ευρω΄ το 1983, σε 4 Ιουνι΄ου 1998 και οι κυριο΄τερες δραστηριο΄τητες µε΄σω των οποι΄ων η Επιτροπη΄ επιδι΄ωξε την προω΄θηση των εν λο΄γω γλωσσω΄ν υπη΄ρξαν η χρηµατοδο΄τηση των σχεδι΄ων που υποβλη΄θηκαν απο΄ τους φορει΄ς των γλωσσικω΄ν µειονοτη΄των, η χρηµατοδο΄τηση ενηµερωτικω΄ν δρα΄σεων (δι΄κτυο ενηµε΄ρωσης Merca- tor), καθω΄ς και οι γλωσσολογικε΄ς ε΄ρευνες και η χρηµατοδο΄τηση του Ευρωπαι¤κου΄ Γραφει΄ου για τις λιγο΄τερο διαδεδοµε΄νες γλω΄σσες (BELMR)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1413/99 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle. Hevosten lääkintä ja hoito.

eurovoc_concepts:
animal health
consumer protection
equidae
foodstuff
horsemeat
public health
veterinary drug
veterinary legislation

text: C 170 E/6 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 Parlamentin j(cid:228)senen toisessa kysymyksess(cid:228), jossa h(cid:228)n viittaa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston markkinatoimenpiteisiin, on l(cid:228)hinn(cid:228) kyse toimenpiteist(cid:228), jotka antavat edunsaajalle oikeuden saada tietyin edellytyksin summia, jotka on mainittu yhteist(cid:228) maatalouspolitiikkaa s(cid:228)(cid:228)telev(cid:228)ss(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) sovelletaan kaikissa j(cid:228)senvaltioissa ja kaikki j(cid:228)senvaltiot ovat velvollisia soveltamaan sit(cid:228). Joidenkin EMOTR:in tukiosastosta rahoitettujen erityistoimenpiteiden kohdalla soveltami- nen on sit(cid:228) vastoin vapaaehtoista. Yhdistynyt kuningaskunta ei siis anna sosiaalihuollon edunsaajille tukea voin ostoon (voin myynnist(cid:228) alennettuun hintaan sosiaalihuollon edunsaajille 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1982 annettu neuvoston asetus (ETY) 2990/82 (3)). T(cid:228)t(cid:228) toimenpidett(cid:228) sovelletaan vain Irlannissa. Lis(cid:228)ksi vuodesta 1999 l(cid:228)htien Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa ei en(cid:228)(cid:228) jaeta maataloustuotteita yhteis(cid:246)n huono- osaisille henkil(cid:246)ille (yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) yhteis(cid:246)n v(cid:228)h(cid:228)varaisimmille henkil(cid:246)ille jaettavaksi tarkoitettujen elintarvikkeiden luovuttamisesta interventiovarastoista tietyille j(cid:228)rjest(cid:246)ille 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1987 annettu neuvoston asetus (ETY) 3730/87 (4)). joiden osalta Yhdistynyt kuningaskunta ei ole ilmoittanut Luettelo maatalouspoliittisista toimenpiteist(cid:228), menoja varainhoitovuotena 1998, l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n viipym(cid:228)tt(cid:228) parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihtee- rist(cid:246)lle. (1) (2) (3) (4) EYVL L 33, 8. 2. 1979. EYVL L 43, 14. 2. 1997. EYVL L 314, 10. 11. 1982. EYVL L 352, 15. 12. 1987. (2000/C 170 E/007) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1413/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Hevosten l(cid:228)(cid:228)kint(cid:228) ja hoito El(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden ja hevosten omistajien keskuudessa kasvaa huoli hevosten l(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytett(cid:228)vien t(cid:228)rkei- den l(cid:228)(cid:228)kkeiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)henemisest(cid:228) ja siten el(cid:228)inten terveyden ja hyvinvoinnin vaarantamisesta. Syy t(cid:228)h(cid:228)n on l(cid:228)(cid:228)ketehtaiden suuria kustannuksia aiheuttava velvollisuus osoittaa kaikkien elintarviketuotantoon k(cid:228)ytett(cid:228)vien el(cid:228)inten l(cid:228)(cid:228)kkeiden enimm(cid:228)isj(cid:228)(cid:228)m(cid:228)pitoisuudet (MRL). Kustannukset eiv(cid:228)t ole perusteltuja niiss(cid:228) tuotteissa, joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n (cid:148)v(cid:228)h(cid:228)p(cid:228)t(cid:246)isempien(cid:148) lajien hoitoon, joista ei ole suurta taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228). EU luokittelee hevoset elintarviketuotantoon k(cid:228)ytett(cid:228)viksi el(cid:228)imiksi, vaikka niist(cid:228) alle 15 prosenttia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ihmisravinnoksi. Yksi mahdollinen ratkaisu on hevosten uudel- leenluokittelu seurael(cid:228)imiksi. Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) t(cid:228)llaista mahdollisuutta harkitaan ja ett(cid:228) my(cid:246)s muista vaihtoehdoista k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n keskustelua? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 1999) L(cid:228)(cid:228)kevalmisteiden saatavuus elintarviketuotantoon k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) el(cid:228)imi(cid:228) varten on monitahoinen ongelma. Ongelma liittyy kuluttajansuojaan ja el(cid:228)inten hyvinvointiin, koska v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) hoitoa ei voida antaa tiettyjen l(cid:228)(cid:228)kkeiden k(cid:228)ytt(cid:246)kiellon vuoksi. T(cid:228)ss(cid:228) heijastuu ristiriita maatalouden tarpeiden, l(cid:228)(cid:228)keteollisuuden vaatimien investointien ja ongelman yleisen tiedostamisen v(cid:228)lill(cid:228). Ongelmaan liittyy my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228) kansain- v(cid:228)linen n(cid:228)k(cid:246)kulma, koska merkitt(cid:228)v(cid:228) osa yhteis(cid:246)ss(cid:228) kulutetusta hevosenlihasta on ulkomaista alkuper(cid:228)(cid:228). Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen mukaisesti hevosel(cid:228)imet (aasit, hevoset ja niiden risteytykset) ovat maatalousel(cid:228)imi(cid:228). Hevosenliha kuuluu terveytt(cid:228) koskevista ongelmista yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isess(cid:228) tuoreen lihan kaupassa 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/0433/ETY (1) soveltamisalaan. Hevosel(cid:228)inten uudelleenluokittelu seurael(cid:228)imiksi veisi lukuisilta ihmisilt(cid:228) heid(cid:228)n perinteisen ravintonsa. 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/7 Vaikka hevosia kasvatetaan yhteis(cid:246)ss(cid:228) ensisijaisesti muita tarkoituksia kuin elintarviketuotantoa varten, hevoset teurastetaan yleens(cid:228) tietyss(cid:228) vaiheessa, eik(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) kiell(cid:228) sit(cid:228). Hevosten teurastus tai hevosten myynti teurasel(cid:228)imiksi elintarviketuotantoa varten ei ole kielletty(cid:228) yhdess(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltiossa. Kun otetaan huomioon ik(cid:228), jonka hevonen voi saavuttaa, omistajan ja kansallisuuden tihe(cid:228) vaihtuminen sek(cid:228) ne erilaiset tarkoitukset, joihin hevosta voidaan sen elinaikana k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), olisi vaikeaa valvoa hevosten yleist(cid:228) erottelua joko seurael(cid:228)imiksi tai elintarviketuotantoon k(cid:228)ytett(cid:228)viksi el(cid:228)imiksi. Eurooppalaisten kuluttajien terveyden suojelu taataan yhteis(cid:246)n menettelyst(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kej(cid:228)(cid:228)mien enimm(cid:228)is- m(cid:228)(cid:228)rien vahvistamiseksi el(cid:228)inper(cid:228)isiss(cid:228) elintarvikkeissa 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) 2377/90 (2). Aineita, joista l(cid:228)(cid:228)kej(cid:228)(cid:228)mien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) ei voida vahvistaa (koska n(cid:228)m(cid:228) valmisteet tai niiden aineenvaihduntatuotteet ovat myrkyllisi(cid:228) pitoisuudesta riippumatta), ei en(cid:228)(cid:228) saa markkinoida annattaviksi elintarviketuotantoon tarkoitetuille el(cid:228)imille. Valmisteet, joita koskevat l(cid:228)(cid:228)kej(cid:228)(cid:228)- mien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t on vahvistettu tilap(cid:228)isesti, poistuvat markkinoilta 1. tammikuuta 2000 menness(cid:228), ellei enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) saada vahvistetuksi lopullisesti. Tiettyjen aineiden menetys ei merkitse sit(cid:228), ettei ole hoitovaihtoehtoja. Jotkin aineet, joiden l(cid:228)(cid:228)kej(cid:228)(cid:228)mien enimm(cid:228)ispitoisuuksia ei ole vahvistettu, voidaan korvata aineilla, joiden osalta n(cid:228)in on tehty ja joiden kliininen vaikutus on yht(cid:228) tehokas. Jotkin n(cid:228)ist(cid:228) aineista voivat kuitenkin olla huomattavasti kalliimpia tai niiden k(cid:228)ytt(cid:246) voi olla vaikeampaa. T(cid:228)m(cid:228)nhetkinen tilanne on se, ett(cid:228) Euroopan l(cid:228)(cid:228)kearviointivirasto on vahvistanut luettelon l(cid:228)(cid:228)kevalmis- jotka ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ja joita ei voida korvata elintarviketuotantoon k(cid:228)ytett(cid:228)vien el(cid:228)inten teista, hoidossa 1. tammikuuta 2000 l(cid:228)htien. Komissio on ilmoittanut parlamentille (3), ett(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 15 ainetta kuuluu t(cid:228)h(cid:228)n luokkaan. L(cid:228)(cid:228)kkeiden, esimerkiksi ihmisl(cid:228)(cid:228)ketiedett(cid:228) varten kehitettyjen, k(cid:228)ytt(cid:246) alkuper(cid:228)istarkoituksesta poiketen on yht(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ja my(cid:246)s yleist(cid:228) hevosten nykyaikaisessa kehittyneess(cid:228) l(cid:228)(cid:228)kehoidossa. Hoito edellytt(cid:228)(cid:228) kuiten- kin, ettei el(cid:228)int(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228) elintarviketuotantoon. El(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1981 anne- tussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 81/0851/ETY (4) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228), miten v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n katkoksia l(cid:228)(cid:228)kkeiden saan- nissa. Direktiivin 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n poikkeusehdoista, jotka koskevat sellaisia l(cid:228)(cid:228)kevalmisteita, joihin sis(cid:228)ltyy elintarviketuotantoon tarkoitettuja el(cid:228)imi(cid:228) varten jossakin j(cid:228)senvaltiossa kiellettyj(cid:228) aineita yhdis- tein(cid:228). Niin kutsuttu lumipalloilmi(cid:246) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) yhdisteisiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t aineet sallitaan toisessa elintarviketuotantoon k(cid:228)ytett(cid:228)ville el(cid:228)imille tarkoitetussa el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kevalmisteessa kyseisess(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa. 7(cid:129)28 p(cid:228)iv(cid:228)n varoaikaa on noudatettava, el(cid:228)imest(cid:228) saatavan elintarvikkeen mukaan. Nykyaikainen hevosl(cid:228)(cid:228)ketiede on eritt(cid:228)in kehittynytt(cid:228) ja hyvin verrattavissa pienel(cid:228)inten hoitoon ja osittain ihmisl(cid:228)(cid:228)ketieteeseen. On yleist(cid:228), ett(cid:228) hevosia hoitavat el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t ihmisten tai pienel(cid:228)inten hoitoon kehitettyj(cid:228) l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228). N(cid:228)ihin sis(cid:228)ltyvien aineiden enimm(cid:228)isj(cid:228)(cid:228)m(cid:228)pitoisuuksia ei ehk(cid:228) koskaan vahvisteta, ja markkinoille tulee p(cid:228)ivitt(cid:228)in uusia l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228). T(cid:228)llainen alkuper(cid:228)istarkoituksesta poikkeava l(cid:228)(cid:228)kkeen k(cid:228)ytt(cid:246) esimerkiksi hevosten hoitoon edellytt(cid:228)(cid:228) el(cid:228)imen irrottamista ravintoketjusta. Koska l(cid:228)(cid:228)kevalmisteiden saatavuuteen elintarviketuotantoon tarkoitettuja el(cid:228)imi(cid:228) varten liittyv(cid:228)t ongelmat ovat monisyisi(cid:228), ei ole helppoja ja nopeita ratkaisuja. Tarvitaan komission, j(cid:228)senvaltioiden viranomaisten sek(cid:228) maatalouteen ja kalastukseen liittyv(cid:228)n l(cid:228)(cid:228)keteollisuuden yhteist(cid:228) toimintaa (cid:148)v(cid:228)h(cid:228)p(cid:228)t(cid:246)isempien lajien(cid:148) tehokkaan l(cid:228)(cid:228)kehoidon takaamiseksi. Edell(cid:228) mainitut hevosel(cid:228)inten erityispiirteet huomioon ottaen komissio ilmoitti 14. kes(cid:228)kuuta 1999 kokoontuneelle maatalousneuvostolle aikeestaan tehd(cid:228) mahdollisimman pian asiaan liittyvi(cid:228) ehdotuksia. N(cid:228)m(cid:228) ehdotukset, jotka perustuvat Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 152 artiklaan (entiseen 129 artiklaan), koskevat mahdollisuutta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hevosel(cid:228)inten hoidossa tietyiss(cid:228) valvotuissa olosuhteissa ja vaaditut varoajat huomioon ottaen sellaisia aineita, joiden osalta ei ole vahvistettu l(cid:228)(cid:228)kej(cid:228)(cid:228)mien enimm(cid:228)is- pitoisuuksia. (1) (2) (3) (4) EYVL 121, 29. 7. 1964. EYVL L 224, 18. 8. 1990. Ymp(cid:228)rist(cid:246)-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunta, 1. (cid:129)2. syyskuuta 1999. EYVL L 317, 6. 11. 1981


title: WRITTEN QUESTION No. 1577/99 by Carles-Alfred GASOLIBA I BÖHM System for the distribution of tickets for the European Cup final held in Barcelona on 26 May 1999