title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1496/99 του Richard HOWITT Το κονδύλιο Β7-651 του προϋπολογισμού

text: 29. 1. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 27 E/97 (2000/C 27 E/119) GRAPTH ERVTHSH P-1493/99 ypobolh·: Eryl McNally (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: ∆ιεθνη΄ς Πειραµατικο΄ς Θερµοπυρηνικο΄ς Αντιδραστη΄ρας (ITER) Ποια ει΄ναι η τρε΄χουσα θε΄ση του ITER (∆ιεθνη΄ς Πειραµατικο΄ς Θερµοπυρηνικο΄ς Αντιδραστη΄ρας); Εξακολουθει΄ να ισχυ΄ει η δε΄σµευση των εται΄ρων; Apa·nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Septembri·oy 1999) Ο µηχανολογικο΄ς σχεδιασµο΄ς του ITER αναπτυ΄σσεται στο πλαι΄σιο της συµφωνι΄ας για τις δραστηριο΄τητες µηχανολογικου΄ σχεδιασµου΄ του ITER (ΕDA) των οποι΄ων η ισχυ΄ παρατα΄θηκε ω΄ς τον Ιου΄λιο του 2001. Προ΄σφατα, οι εργασι΄ες αναπροσανατολι΄στηκαν µε στο΄χο να µειωθει΄ το κατασκευαστικο΄ κο΄στος κατα΄ 50 % σε σχε΄ση µε τις αρχικε΄ς προβλε΄ψεις (σε περι΄που 3. 300 εκατοµµυ΄ρια €) και ως εκ του΄του, να περιοριστου΄ν οι τεχνολογικοι΄ στο΄χοι, ενω΄ παρα΄λληλα επιδιω΄κεται να διατηρηθει΄ η συνολικη΄ αποστολη΄ του προγρα΄µµατος. Ο νε΄ος σχεδιασµο΄ς αξιοποιει΄ τις προο΄δους στη φυσικη΄ και την τεχνολογι΄α, που επετευ΄χθησαν κατα΄ τη δια΄ρκεια της EDA. Η µελε΄τη του γενικου΄ σχεδιασµου΄ της νε΄ας συσκευη΄ς θα ει΄ναι διαθε΄σιµη περι΄ τα τε΄λη του ε΄τους. Η κατα΄σταση µεταξυ΄ των εται΄ρων του ITER ε΄χει ως εξη΄ς: η Κοινο΄τητα (µε την Ελβετι΄α και τον Καναδα΄), η Ιαπωνι΄α και η Ρωσι΄α εξακολουθου΄ν να επιθυµου΄ν την ολοκλη΄ρωση του ITER EDA. Οι Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες, που αποσυ΄ρθηκαν πλη΄ρως τον Ιου΄λιο του 1999 απο΄ το ITER, εξετα΄ζουν τη στρατηγικη΄ του προγρα΄µµατος πυρηνικη΄ς συ΄ντηξης. (2000/C 27 E/120) GRAPTH ERVTHSH P-1496/99 ypobolh·: Richard Howitt (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Το κονδυ΄λιο B7-651 του πρου¤πολογισµου΄ Η πι΄στωση B7-651 του πρου¤πολογισµου΄, «Συντονισµο΄ς της αναπτυξιακη΄ς πολιτικη΄ς: αξιολο΄γηση των αποτελε- σµα΄των της κοινοτικη΄ς βοη΄θειας, δρα΄σεις παρακολου΄θησης και επιθεω΄ρησης», περιλαµβα΄νει την ακο΄λουθη παρατη΄ρηση: Η πι΄στωση αυτη΄ προορι΄ζεται επι΄σης για τη χρηµατοδο΄τηση της εκπο΄νησης µελε΄της σχετικα΄ µε τα προ΄τυπα και του κω΄δικες συµπεριφορα΄ς της Ευρωπαι¤κη΄ς νωσης για τις επιχειρη΄σεις σε τρι΄τες χω΄ρες, ως απο΄κριση στο ε΄ντονο ενδιαφε΄ρον που εκδη΄λωσαν σχετικα΄, η βιοµηχανι΄α, οι εργατικε΄ς ενω΄σεις και η κοινωνι΄α των πολιτω΄ν. Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να ενηµερω΄σει το Σω΄µα σχετικα΄ µε τη δρα΄ση που ε΄χει αναλα΄βει σε σχε΄ση µε την επιθυµι΄α του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου για τη διεξαγωγη΄ µελε΄της; Εκπονει΄ται µελε΄τη εσωτερικα΄ στην Επιτροπη΄ η΄ ε΄χει γι΄νει σχετικη΄ προ΄σκληση για υποβολη΄ προσφορω΄ν; Apa·nthsh toy kyri·oy Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Oktvbri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ ει΄ναι πλη΄ρως ενηµερωµε΄νη για το ψη΄φισµα του Κοινοβουλι΄ου που προτει΄νει πρωτοβουλι΄ες για κοινοτικα΄ προ΄τυπα και κω΄δικες δεοντολογι΄ας για τις ευρωπαι¤κε΄ς επιχειρη΄σεις που ασκου΄ν επιχειρηµατικε΄ς δραστηριο΄τητες σε τρι΄τες χω΄ρες καθω΄ς και την επιθυµι΄α του Κοινοβουλι΄ου για τη διεξαγωγη΄ µιας µελε΄της σχετικα΄ µε το θε΄µα αυτο΄ µε΄σω της γραµµη΄ς του πρου¤ πολογισµου΄ B. 7-6. πως γνωρι΄ζει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου, η γραµµη΄ αυτη΄ του πρου¤πολογισµου΄ ει΄ναι κυρι΄ως αφιερωµε΄νη στην αξιολο΄γηση προγραµµα΄των συνεργασι΄ας σε αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες τα οποι΄α χρηµατοδοτει΄ η Επιτροπη΄ (ενδια΄µεσες αξιολογη΄σεις, τελικε΄ς αξιολογη΄σεις, τοµεακε΄ς και σφαιρικε΄ς αξιολογη΄σεις). Λο΄γω της πολυπλοκο΄τητας της προτεινο΄µενης µελε΄της, ει΄ναι αναγκαι΄ες οι εκτεταµε΄νες διαβουλευ΄σεις µεταξυ΄ των διαφο΄ρων ενδιαφεροµε΄νων µερω΄ν για να καθορισθου΄ν οι στο΄χοι της µελε΄της και να διατυπωθου΄ν λεπτοµερει΄ς ο΄ροι αναφορα΄ς. χοντας υπο΄ψη τη σηµασι΄α του θε΄µατος, η Επιτροπη΄ διοργα΄νωσε, κατα΄ τη δια΄ρκεια του τελευται΄ου ε΄τους, δια΄φορες συναντη΄σει µε θε΄µα τους κω΄δικες δεοντολογι΄ας σχετικα΄ µε το σεβασµο΄ των κοινωνικω΄ν δικαιωµα΄των. Προβλε΄πει να εξακολουθη΄σει αυτου΄ του ει΄δους τις συναντη΄σεις και να ευνοη΄σει την ανταλλαγη΄ πληροφοριω΄ν και εµπειρι΄ας µεταξυ΄ των διαφο΄ρων φορε΄ων που ενδιαφε΄ρονται για την ανα΄πτυξη των κωδικω΄ν αυτω΄ν. Αυτε΄ς οι συναντη΄σεις και οι ανταλλαγε΄ς απο΄ψεων αποτελου΄ν βασικο΄ στοιχει΄ο για την πραγµατοποι΄ηση ανα΄λυσης του περιεχοµε΄νου των πρακτικω΄ν που αναπτυ΄σσονται στην Ευρω΄πη


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1430/99 dell'on. Gary TITLEY Contratti aggiudicati dalla Direzione generale XXIV mediante licitazione privata

eurovoc_concepts:
EU policy
consultancy
consumer protection
services contract

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 27 E/65 consigliere per l(cid:146)ampliamento che coordina l(cid:146)attivit(cid:224) del sevizio con l(cid:146)ufficio TAIEX, presso il quale Ł stato altres(cid:236) distaccato un funzionario SCIC a tempo pieno. (2000/C 27 E/078) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1430/99 di Gary Titley (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Contratti aggiudicati dalla Direzione generale XXIV mediante licitazione privata Nei casi in cui la DG XXVI stipula contratti previa licitazione privata, potrebbe la Commissione chiarire: 1. 2. 3. in che modo garantisce che i consulenti selezionati per effettuare tali studi agiscano in modo imparziale e obiettivo; in che modo assicura che le persone che lavorano a nome dei consulenti con i quali Ł stato stipulato un contratto per la realizzazione di questi studi non abbiano legami o interessi in organizzazioni, commerciali o di altro tipo, che potrebbero avere un interesse specifico per il risultato finale dello studio; in che modo assicura inoltre che i consulenti che svolgono lo studio rispettino i principi e gli obblighi, definiti nel Protocollo sull(cid:146)applicazione dei principi di sussidiariet(cid:224) e proporzionalit(cid:224) allegato al trattato di Amsterdam, che prevedono un(cid:146)ampia consultazione prima dell(cid:146)elaborazione delle raccomandazioni finali? Risposta data dal sig. Byrne a nome della Commissione (5 ottobre 1999) In ogni gara d(cid:146)appalto, la Commissione richiede sempre informazioni sulla situazione personale del 1. contraente. La Commissione fornisce inoltre l(cid:146)elenco dei criteri minimi che devono essere soddisfatti per ottenere l(cid:146)aggiudicazione del contratto. Nel caso degli studi piø importanti, vengono richieste relazioni intermedie, il che permette alla Commissione di verificare l(cid:146)andamento del lavoro e di controllare lo stato di avanzamento dello studio. 2. Ad ogni gara d(cid:146)appalto sono sempre allegate le condizioni generali applicabili ai contratti di servizi aggiudicati dalla Commissione. L(cid:146)Articolo 3 di queste condizioni generali stabilisce che il contraente si impegna a non far uso e a non dare comunicazione a terzi di alcun fatto, informazione, conoscenza, documento o altro elemento che gli sia stato comunicato o di cui abbia avuto conoscenza in occasione dell(cid:146)esecuzione del contratto, come pure dei risultati dei suoi lavori. Tali obblighi permangono anche dopo l(cid:146)esecuzione del contratto. Se per l(cid:146)esecuzione del contratto il contraente si avvale del proprio personale, deve esigere da ciascuno dei suoi dipendenti l(cid:146)impegno scritto di rispettare il segreto su tutte le informazioni di cui venga a conoscenza in occasione dell(cid:146)esecuzione dei lavori e a non comunicare a terzi nØ a utilizzare a profitto proprio o di terzi documenti e informazioni che non siano stati resi pubblici, nemmeno dopo aver cessato di essere addetto a tali lavori. Una copia dell(cid:146)impegno va trasmessa alla Commissione. Il protocollo cui 3. d(cid:146)iniziativa, ampie consultazioni prima di proporre atti consultazioni». la Commissione dovrebbe, eccettuati l(cid:146)onorevole parlamentare fa riferimento prevede che «fatto salvo il suo diritto i casi di particolare urgenza o riservatezza, effettuare legislativi e se necessario pubblicare i documenti delle Questa disposizione si applica alla Commissione, tuttavia non riguarda i consulenti. La Commissione, naturalmente, rispetter(cid:224) a pieno questa disposizione prima di proporre atti legislativi qualora uno studio dimostrasse la necessit(cid:224) di emettere atti legislativi comunitari


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1583/99 dell'on. Glyn FORD Farina di pesce dai residui

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
eco-label
fish product

text: C 27 E/140 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 Quali misure intende il Consiglio adottare per ripristinare quanto prima i contatti sportivi abituali tra 5. gli Stati membri e la Iugoslavia? Risposta (22 ottobre 1999) Il Consiglio desidera ricordare che il Consiglio «Affari generali», nella sessione tenuta a Lussemburgo 1. il 26 aprile 1999, ha convenuto di rivolgere «l(cid:146)invito agli Stati membri ed alle organizzazioni sportive a non organizzare manifestazioni sportive internazionali con la partecipazione della RFJ». Conformemente a tale invito, i Paesi Bassi hanno informato gli Stati membri della loro intenzione di 2. non rilasciare visti a sportivi della RFJ che desiderino prender parte a manifestazioni sportive internazionali organizzate nei Paesi Bassi. Nonostante gli sforzi di tutti gli Stati membri, il Consiglio «Affari generali», nella sessione del 3. 31 maggio 1999, ha deplorato «che continuino ad aver luogo eventi sportivi di rilievo», invitando «le organizzazioni sportive internazionali in Europa, in particolare l(cid:146)UEFA, a riconsiderare eventuali decisioni che consentano lo svolgimento di siffatte manifestazioni». 4. Il Consiglio desidera sottolineare che intende continuare a stendere la mano al popolo serbo, che ha pagato con le sue sofferenze le conseguenze della politica nefasta condotta dai suoi governanti. Tale distinzione tra il regime di Belgrado e la popolazione della RFJ ha indotto il Consiglio «Affari generali» del 13 settembre 1999 a revocare di comune accordo la decisione di scoraggiare le relazioni a livello sportivo. (2000/C 27 E/171) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1583/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Farina di pesce dai residui La Commissione ha intenzione di consentire che sia fatta una distinzione tra la farina di pesce prodotta dai residui della lavorazione del pesce e quella prodotta attraverso la pesca industriale che minaccia di distruggere gli habitat? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (4 ottobre 1999) La farina di pesce proviene da pesci che, per varie ragioni, non possono essere utilizzati direttamente per il consumo umano. Essa viene prodotta con residui della lavorazione del pesce, pesce non commerciabile e specie ittiche il cui consumo Ł attualmente molto limitato o addirittura inesistente. Analogamente a quanto la Commissione conferisce grande importanza ad una gestione avviene per altre attivit(cid:224) di pesca, responsabile e sostenibile della pesca industriale, la quale Ł pertanto disciplinata e controllata con la massima attenzione. Alla Commissione non risulta che simili attivit(cid:224) di pesca costituiscano una minaccia per gli habitat. La Commissione si dichiara dubbiosa quanto alla fattibilit(cid:224) dal punto di vista giuridico e pratico di etichettare le farine di pesce in base alla loro provenienza dal momento che la maggior parte degli impianti di trasformazione ricorre indistintamente sia alla rifilatura che alle specie ittiche destinate alla lavorazione industriale. Ci(cid:242) che piø conta Ł avere la certezza che le farine provengano da una pesca sostenibile


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-1537/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Kalastuskieltoa ajoverkoilla koskevan asetuksen (ETY) 1239/98 noudattaminen.

eurovoc_concepts:
application of EU law
fishing controls
fishing fleet
fishing net
fishing regulations

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/33 Vastaus (2. joulukuuta 1999) Neuvosto muistuttaa arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) Amsterdamin sopimuksessa kuluttajapolitiikka ja sen t(cid:228)ytyykin tuoda lis(cid:228)arvoa. Euroopan yhteis(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n alaksi, perustamissopimuksen 153 artiklan 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n alaa koskevat yhteis(cid:246)n tavoitteet, ottaen erityisesti huomioon sen yhteydet terveyspolitiikkaan ja kuluttajien tiedonsaantioikeuden edist(cid:228)miseen. johon Euroopan yhteis(cid:246) voi T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ja erityisesti esitettyjen kysymysten osalta neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) asetusta 258/97, johon kysymyksess(cid:228) on viitattu, sovelletaan sellaisiin elintarvikkeisiin ja elintarvikkei- den ainesosiin, joita on pidetty kaupan jo ennen asetuksen voimaantuloa, vain mik(cid:228)li niiden (cid:148)k(cid:228)ytt(cid:246) ihmisravintona on ollut Euroopan unionissa t(cid:228)h(cid:228)n saakka hyvin v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228)(cid:148) (asetuksen 1 artiklan 2 kohta). T(cid:228)ll(cid:246)in sovelletaan 6 artiklassa tarkoitettua ensiarviointimenettely(cid:228). Asetuksen mukaisesti on komission ja tarkemmin sanottuna pysyv(cid:228)n elintarvikekomitean teht(cid:228)v(cid:228) (ks. 1 artiklan 3 kohta) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) komiteamenettelyll(cid:228), koskeeko asetus tietty(cid:228) elintarviketta tai elintarvikkeen ainesosaa, sek(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) periaatteessa tapauskohtaisesti kutakin yksitt(cid:228)ist(cid:228) elintarviketta tai elintarvikkeen ainesosaa koskevat laadulliset kriteerit, joiden perusteella m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyy, kuuluuko se asetuksen soveltamisalaan vai ei. Lis(cid:228)ksi on korostettava, ett(cid:228) asetuksen 258/97 1 artiklassa ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien v(cid:228)list(cid:228) eroa, mill(cid:228) on merkityst(cid:228) erityisesti asianomaisen j(cid:228)senvaltion antaman hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n sis(cid:228)ll(cid:246)n ja soveltamisalan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misess(cid:228). Lopuksi neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) k(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)(cid:228)n suoraan komission puoleen niiden kysymysten osalta, joihin t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) ei ole vastattu, sill(cid:228) ne kuuluvat komission toimivaltaan. (2000/C 170 E/033) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1537/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Kalastuskieltoa ajoverkoilla koskevan asetuksen (ETY) 1239/98 noudattaminen 8. kes(cid:228)kuuta 1998 s(cid:228)(cid:228)detyll(cid:228) asetuksella (ETY) 1239/98 (1), jolla muutetaan asetusta (ETY) 0894/97, jolla vahvistetaan tietyt kalavarojen tekniset s(cid:228)ilytt(cid:228)mistoimenpiteet, kiellet(cid:228)(cid:228)n ajoverkkojen k(cid:228)ytt(cid:228)minen yhteis(cid:246)n aluksissa 1. tammikuuta 2002 l(cid:228)htien. Asetuksessa sallitaan kuitenkin asteittainen luopuminen t(cid:228)m(cid:228)nkaltaisista pyyntimenetelmist(cid:228) vuodesta 1998 alkaen ja 1 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) vuonna 1998 niiden alusten enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joille j(cid:228)senvaltio saa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) luvan pit(cid:228)(cid:228) yht(cid:228) tai useampaa ajoverkkoa tai harjoittaa niill(cid:228) kalastustoimintaa, ei saa olla suurempi kuin 60 prosenttia niiden alusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), jotka kaudella 1995(cid:129)1997 k(cid:228)yttiv(cid:228)t yht(cid:228) tai useampaa ajoverkkoa. Ottaen huomioon, ett(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228) on asetuksen voimaantulon j(cid:228)lkeen jo toinen vuosittainen valkotonnikalan (Thunnus alalunga) kalastuskausi. Voidaanko komission mielest(cid:228) n(cid:228)iden kahden kalastuskauden aikana tapahtunutta kehityst(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) tyydytt(cid:228)- v(cid:228)n(cid:228), ja miten komissio luonnehtisi asetuksen noudattamista asianomaisten kalastuslaivastojen piiriss(cid:228)? (1) EYVL L 171, 17. 6. 1998, s. 1. (2000/C 170 E/034) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1561/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Luettelo aluksista, joilla on lupa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ajoverkkoja asetuksen (EY) 1239/98 mukaisesti Tietyist(cid:228) kalavarojen teknisist(cid:228) s(cid:228)ilytt(cid:228)mistoimenpiteist(cid:228) 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1998 annettu asetus (EY) 1239/98 (1), jolla on muutettu asetusta (EY) 0894/97, kielt(cid:228)(cid:228) ajoverkkojen k(cid:228)yt(cid:246)n yhteis(cid:246)n aluksilta


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1460/99 del Richard CORBETT Huvivenedirektiiviin 94/25/EY ehdotetut tarkistukset, joihin sisältyvät Euroopan komission 9.12.98 päivätyssä asiakirjassa III 76032/97-EN, versio 6 määritetyt pakokaasu- ja melupäästövaatimukset

eurovoc_concepts:
EU policy
air quality
engine
noise protection
pleasure craft
shipbuilding

text: 29. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 27 E/77 Las bolsas destinadas al envase de productos sanitarios nuevamente esterilizados sirven para salvaguardar la calidad de los productos que van a volverse a utilizar, garantizando as(cid:237) el adecuado nivel de protecci(cid:243)n de los pacientes, y son por tanto accesorios de productos sanitarios. Los recipientes para la eliminaci(cid:243)n de residuos, aunque se trate de productos sanitarios contaminados, no tienen la finalidad de proteger las caracter(cid:237)sticas de los productos eliminados y, por consiguiente, no son accesorios de productos sanitarios. 3. Los fabricantes s(cid:243)lo pueden poner el marchamo CE que se contempla en la Directiva 93/42/CEE en los productos sanitarios. Como los recipientes para la eliminaci(cid:243)n de residuos no son ni productos sanitarios ni accesorios de productos sanitarios no pueden llevar dicho marchamo, lo que no quiere decir que no puedan llevar otros marchamos o etiquetas. (2000/C 27 E/094) PREGUNTA ESCRITA E-1459/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Acuerdos comerciales de exclusiva de compra de cerveza ¿Tiene intenci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n de examinar la posibilidad de regular el sistema de acuerdos comerciales de exclusiva de venta de cerveza de una œnica marca que aœn estÆ en vigor en el Reino Unido? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de septiembre de 1999) La Comisi(cid:243)n ha adoptado en el aæo en curso tres decisiones individuales de exenci(cid:243)n para las cerveceras nacionales, Bass, S&N y Whitbread. Las cerveceras notificaron sus contratos de arrendamiento porque el reglamento actual de exenci(cid:243)n por categor(cid:237)as relativo a los acuerdos exclusivos de compra, aun cuando contiene disposiciones especiales para los acuerdos de suministro de cerveza, no incluye los contratos britÆnicos de suministro de cerveza habida cuenta de que el acuerdo vinculado de suministro de cerveza no entra en el Æmbito del Reglamento. Las exenciones individuales mencionadas son vÆlidas en el caso de Bass y S&N hasta finales de 2002 y para Whitbread hasta finales de 2008. La Comisi(cid:243)n no prevØ proponer ningœn reglamento espec(cid:237)fico para el sector cervecero. El reglamento actual de exenci(cid:243)n por categor(cid:237)as expirarÆ a finales de 1999. La firme intenci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n es sustituir este reglamento y otros reglamentos relativos a acuerdos verticales por un solo Reglamento de carÆcter amplio y general de exenci(cid:243)n por categor(cid:237)as que no contenga disposiciones sectoriales. En julio de 1999, la Comisi(cid:243)n envi(cid:243) para su consulta a los Estados miembros un proyecto de reglamento de exenci(cid:243)n por categor(cid:237)as y un proyecto de directrices. Tras las consultas en los Estados miembros, estos proyectos se publicarÆn para la consulta de terceros. (2000/C 27 E/095) PREGUNTA ESCRITA E-1460/99 de Richard Corbett (PSE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Proyectos de enmiendas a la Directiva relativa a embarcaciones de recreo 94/25/CE con el fin de incluir requisitos relativos a la emisi(cid:243)n de gases de escape y de emisiones sonoras establecidos en el documento de la Comisi(cid:243)n Europea Doc. II ¿EstÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n en que estas enmiendas a la Directiva 94/25/CE (1) son retrospectivas en la medida en que las definiciones facilitadas para «modificaci(cid:243)n importante del motor» abarcarÆn todas las embarcaciones existentes que sustituyan o que renueven sus motores por razones de desgaste? Por consiguiente, ¿no implicarÆn estas enmiendas un coste indebido para las pequeæas empresas del sector de la industria de motores y de construcci(cid:243)n de motores y de embarcaciones (costes estimados en 15. 000 libras esterlinas por motor/instalaci(cid:243)n)? ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n quØ medidas se estÆn tomando para


title: Verordening (EG) nr. 1886/1999 van de Commissie van 1 september 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 2. 9. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 232/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 1886/1999 VAN DE COMMISSIE van 1 september 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, (1) Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria zĳn vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 2 september 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 september 1999. Voor de Commissie Neil KINNOCK Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 232/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 9. 1999 bĳ de verordening van de Commissie van 1 september 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Code derde landen (1) Forfaitaire invoerwaarde (in EUR/100 kg) 052 999 388 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 064 388 999 052 999 052 064 066 068 093 624 999 69,2 69,2 66,7 68,3 70,8 68,6 75,8 81,9 218,9 87,0 115,9 58,3 51,0 41,3 66,6 46,0 45,5 176,1 72,0 69,6 83,8 46,0 71,9 67,2 98,6 98,6 44,7 45,4 46,6 42,0 17,4 184,8 63,5 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2645/98 van de Commissie (PB L 335 van 10. 12. 1998, blz. 22). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1494/99 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Commissie. Albanië: corridors 8 en 10.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU aid
EU programme
Greece
Western Balkans
trans-European network
transport network

text: 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/23 De Raad heeft Turkije er reeds herhaaldelijk op gewezen (cid:129) en hij zal dat blijven doen (cid:129) dat Turkije een positieve bijdrage tot de oplossing van de kwestie Cyprus moet leveren. De Raad verwacht van landen met Europese aspiraties dat zij met hem samenwerken aan zijn belangrijkste prioriteiten, waaronder de toetreding van Cyprus tot de EU en een oplossing van de kwestie Cyprus. Sinds de Europese Raad van Luxemburg blokkeert Turkije helaas de politieke dialoog met de Unie over bepaalde gevoelige kwesties, waaronder Cyprus. Na de aardbevingen in Turkije en Griekenland en de verbetering van de bilaterale betrekkingen tussen Griekenland en Turkije is de sfeer in de betrekkingen tussen de EU en Turkije evenwel verbeterd, waarmee hopelijk het pad is geºffend voor de dialoog, ook over Cyprus. De Raad deelt niet de mening van het geachte lid dat een internationale conferentie over het Midden- Oosten in het geval van Cyprus nuttig zou zijn. (2000/C 170 E/023) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1494/99 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Albaniº: corridors 8 en 10 Albanese bronnen wijzen erop dat een plan om de voorkeur te geven aan de verwezenlijking van de (cid:132)corridor 10(cid:148), verbindingsweg tussen Griekenland en Montenegro via Albaniº, vaste vorm aanneemt ten koste van de verwezenlijking van de (cid:132)corridor 8(cid:148), verbindingsweg tussen Zuid-Italiº, Durres, Pristina, Skopje, Sofia en dus ook tussen Albaniº en Kosovo en tussen Albaniº en Macedoniº, Bulgarije en Roemeniº, ondanks dat deze tot nu toe als prioriteit werd beschouwd. Kan de Commissie mededelen of zij over nadere inlichtingen terzake beschikt? Of zij zich bewust is van de ernstige risico(cid:146)s die de uitvoering van een dergelijk plan met zich meebrengt, zowel voor de stabiliteit van het gehele gebied, als de interne stabiliteit van de Republiek Albaniº en in het algemeen de ontwikkeling van de betrekkingen tussen de EU enerzijds en Albaniº, Macedoniº en Kosovo anderzijds? Kan zij inlichtingen en gegevens verstrekken over de vooruitgang bij de verwezenlijking van de corridors 8 en 10, o. a. de eventuele vertragingen en de redenen daarvan, alsmede over de bijdrage van de Unie tot deze verwezenlijking? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (15 oktober 1999) De pan-Europese corridors VIII en X zijn twee van de zes corridors die de Balkan doorkruisen en aansluiting geven op de Trans-Europese netwerken (TEN) en Zuidoost Europa. Corridor VII loopt van oost naar west door het Balkan-gebied. Hij verbindt Zuid-Italiº en de Adriatische zee met de Zwarte Zee. Het traject loop via de havensteden D(cid:252)rres/Flores, Tirana (Albaniº) en Skopje (de voormalige Joegoslavische Republiek Macedoniº (FYROM)) naar Sofia (Bulgarije) en vandaar naar de Bulgaarse havens Burgas en Varna aan de Zwarte Zee. Corridor X loopt van het noordwesten naar het zuidoosten. Hij verbindt Salzburg (Oostenrijk) via Ljubljana (Sloveniº), Zagreb (Kroatiº), Belgrado (Federale Republiek Joegoslaviº (FRY))en Skopje (FYROM) met Thessaloniki (Griekenland). Naast deze hoofdverbinding zijn er vier extra trajecten: 1) van Graz (Oosten- rijk) via Maribor (Sloveniº) naar Zagreb (Kroatiº); 2) van Budapest (Hongarijº) naar Belgrado (FRY), beide aangesloten op Corridor V; 3) van Nis (FRY) naar Sofia (Bulgarije) en vandaar via corridor IV naar Istanbul; 4) van Veles (Fyrom) via Florina (Griekenland) naar Via Egnatia. De verbindingen tussen Albaniº en Roemeniº worden dus onderhouden via de koppelingen tussen corridor IV en corridor VIII. Op vergelijkbare wijze is Albaniº ook verbonden met de FRY via de verbindingen tussen corridor VIII en corridor X. Albaniº ondervindt dus geen nadeel van de ontwikkeling van corridor X. De ontwikkeling van deze corridors is georganiseerd op basis van intentieverklaringen tussen de landen waar het traject doorheen loopt en de Commissie. Concrete verbeteringen binnen elke corridor blijven de C 170 E/24 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 verantwoordelijkheid van de ondertekenaars van de intentieverklaring. Een ontwerp-intentieverklaring voor corridor VIII is bijna voltooid en zal in het najaar van 1999 worden ondertekend. De voorbereidende werkzaamheden en een intentieverklaring voor corridor X hebben al verschillende maanden vertraging opgelopen door de moeilijke politieke situatie in de regio en de Kosovo-crisis. De Commissie beschikt niet over gegevens waaruit zou moeten blijken dat pogingen worden gedaan om corridor X te ontwikkelen ten kosten van corridor VIII. Zeer binnenkort zal de ontwikkeling van de corridors in het Balkan-gebied, inclusief de corridors VIII en X, waarschijnlijk ter hand worden genomen in het kader van het stabiliteitspact voor Zuidoost-Europa dat op 10 juni 1999 is goedgekeurd en waaraan de Commissie eveneens een actieve bijdrage zal leveren. De ontwikkeling van corridors die de betrokken landen moeten helpen integreren binnen de uitgebreide TEN is een van de doelstellingen van de huidige communautaire strategie voor het stabilisatie- en associatieproces binnen het gebied. Tot dusver is door de Gemeenschap financiºle steun voor de bevorde- ring van de corridors VIII en X verleend in het kader van het PHARE-programma; Kroatiº en de FRY komen echter momenteel niet voor dit programma in aanmerking. In Albaniº is tussen 1994 en 1997 ten laste van PHARE (voor een bedrag van 60,6 miljoen euro) binnen de wegverkeerscorridor VIII een aantal trajecten verbeterd, waarbij wegen zijn verbreed, nieuwe bruggen zijn gebouwd en een nieuw wegdek is aangelegd. Terzelfder tijd is voor het herstel van de haven van D(cid:252)rres 3,6 miljoen euro uit het PHARE-budget bijgedragen. In Bulgarije zijn diverse onderdelen van het nationale wegennet gemoderniseerd, waarbij ook een aantal trajecten binnen corridor VIII onder handen zijn genomen; de totale bijdrage uit PHARE bedroeg 40 miljoen euro. In de FYROM is ten behoeve van de wegverkeerscorridor X in het kader van de PHARE-programma(cid:146)s 1996 en 1997 een financieringsbedrag van 6 miljoen euro verleend voor projecten met betrekking tot de grensstations Bogorodica en Medzitlija. Tevens is de modernisering van het weggedeelte Demir Kapija- Griekse grens gesubsidieerd met 11 miljoen euro uit het PHARE-budget. Ook is een lening van de Europese Investeringsbank (EIB) van 70 miljoen euro met een communautaire rentesubsidie van 12 miljoen euro beschikbaar gesteld voor de verbetering van weggedeelten binnen de corridors VIII en X. (2000/C 170 E/024) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1498/99 van Hans Kronberger (NI) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Huurlingenlegers In de afgelopen tijd verschijnen er in de pers steeds meer berichten over huurlingenlegers die in de regel vanuit Europa zijn georganiseerd en vooral in Afrika, maar ook in andere oorlogsgebieden actief zijn. 1. Is de Commissie hiervan op de hoogte? Vindt de Commissie dat de bestrijding van dit soort organisaties op het niveau van de Unie moet 2. worden aangepakt? Heeft de Commisise reeds maatregelen genomen ter voorkoming van dit soort activiteiten? Zo ja 3. welke? Zo nee, waarom niet? Antwoord van de heer Nielson namens de Commissie (7 oktober 1999) De Commissie is op de hoogte van berichten over organisaties die huurlingen rekruteren voor landen in Afrika en andere oorlogsgebieden en is bezorgd over deze gang van zaken. De Commissie is van mening dat de internationale gemeenschap doeltreffende maatregelen zou moeten overwegen om dit verschijnsel tegen te gaan en waardeert het werk dat op dit gebied door de Verenigde Naties werd verricht. De Commissie is van oordeel dat de verantwoordelijkheid voor een beleid tegen de acties van dergelijke organisaties en een eventuele bestrijding ervan, hoofdzakelijk bij de lidstaten ligt waar deze organisaties gevestigd zijn of waarvan zij ingezetenen inhuren


title: QUESTION ÉCRITE E-1571/99 posée par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) à la Commission. Commercialisation illégale de maïs transgénique du producteur de semences Pioneer.

eurovoc_concepts:
EU law
genetically modified organism
maize
marketing
seed

text: C 170 E/36 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/037) QUESTION (cid:201)CRITE E-1571/99 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Commercialisation illØgale de ma(cid:239)s transgØnique du producteur de semences Pioneer On a appris dØbut mai 1999, que le producteur de semences Pioneer Hi-Bred a vendu dans le sud de l(cid:146)Allemagne du ma(cid:239)s gØnØtiquement modifiØ non agrØØ. La Commission a-t-elle ØtØ informØe de cette atteinte (cid:224) la rØglementation communautaire d(cid:146)une part 1. et (cid:224) la loi allemande sur les modifications gØnØtiques? 2. (cid:192) quelle date la Commission a-t-elle ØtØ informØe de cette infraction? Quelles mesures la Commission va-t-elle prendre et quelles conclusions tirera-t-elle de cette infrac- 3. tion? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (21 octobre 1999) Le 31 mai 1999, la Commission a ØtØ informØe de la distribution, dans le sud de l(cid:146)Allemagne, de semences qui contiendraient des semences gØnØtiquement modifiØes non autorisØes au sein de la CommunautØ. Les organismes gØnØtiquement modifiØs (OGM) susmentionnØs ont ØtØ repØrØs dans des sacs censØs contenir du ma(cid:239)s de marque Pioneer non modifiØ. Cependant, les allØgations de violation du droit communautaire n(cid:146)ont pas encore ØtØ confirmØes. Quant aux infractions (cid:224) la lØgislation allemande, il n(cid:146)appartient pas (cid:224) la Commission d(cid:146)en juger (dans la mesure oø elles ne touchent pas le droit communautaire). La Commission a invitØ les autoritØs allemandes (cid:224) prendre position. Les tests effectuØs en vue de confirmer ou d(cid:146)infirmer la prØsence d(cid:146)OGM non autorisØs Øtant encore en cours, aucune rØponse n(cid:146)a ØtØ donnØe (cid:224) ce jour. Il conviendrait d(cid:146)ajouter que l(cid:146)utilisation du terme d(cid:146)«infraction» semble prØmaturØe (cid:224) l(cid:146)heure actuelle, car cette question doit encore Œtre examinØe. (2000/C 170 E/038) QUESTION (cid:201)CRITE E-1573/99 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Absence de valeurs limites pour la dioxine et le PCB (1er septembre 1999) Vu le scandale de la dioxine en Belgique, et vu, comme constatØ au cinquiŁme considØrant de la dØcision de la Commission du 3 juin 1999, que des valeurs limites maximales pour la contamination par la dioxine ne sont pas Øtablies pour certains produits et denrØes alimentaires et qu(cid:146)il n(cid:146)existe pas de valeurs limites maximales pour la dioxine aux niveaux international, communautaire et national: 1. Pourquoi la Commission n(cid:146)a-t-elle pas Øtabli une valeur limite pour les PCB, la dioxine et d(cid:146)autres chlorures? 2. Quand la Commission va-t-elle remØdier (cid:224) cette omission? 3. (cid:192) quelle date prØcise une directive ou un rŁglement spØcifiant ces niveaux d(cid:146)Ømissions pourrait-elle(il) Œtre arrŒtØe(Ø)? 4. La Commission prend-elle des initiatives pour mettre en place au niveau de l(cid:146)UE un centre de contr(cid:244)le des denrØes alimentaires indØpendant et neutre?


title: Verordening (EG) nr. 1887/1999 van de Commissie van 1 september 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de 5e deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1489/1999

eurovoc_concepts:
Norway
anti-dumping duty
countervailing charge
import
originating product
sea fish

text: 2. 9. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 232/3 VERORDENING (EG) Nr. 1887/1999 VAN DE COMMISSIE van 1 september 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bĳ uitvoer van witte suiker voor de 5e deelinschrĳving in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1489/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verorde- ning (EG) nr. 1148/98 van de Commissie (2), met name op artikel 17, lid 5, tweede alinea, onder b), (3) (4) ling van de suikermarkt in de Gemeenschap en daar- buiten; Overwegende dat na onderzoek van de offertes de in artikel 1 bedoelde bepalingen moeten worden vastge- steld voor de 5e deelinschrĳving; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor suiker, (1) (2) Overwegende dat krachtens Verordening (EG) nr. 1489/ 1999 van de Commissie van 7 juli 1999 betreffende een permanente van heffingen en/of restituties bĳ uitvoer van witte suiker (3), deelinschrĳvingen worden gehouden voor de uitvoer van deze suiker; inschrĳving vaststelling voor de Overwegende dat, overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1489/1999 naar gelang van het geval, een maximumbedrag van de restitutie bĳ uitvoer wordt vastgesteld voor de betrokken deelinschrĳving, waarbĳ met name rekening wordt gehouden met de situatie en de te verwachten ontwikke- HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de 5e deelinschrĳving voor witte suiker, gehouden krach- tens Verordening (EG) nr. 1489/1999, wordt het maximumbe- drag van de restitutie bĳ uitvoer vastgesteld op 52,477 EUR/ 100 kg. Deze verordening treedt in werking op 2 september 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 september 1999. Voor de Commissie Neil KINNOCK Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 38. (3) PB L 172 van 8. 7. 1999, blz. 27


title: PERGUNTA ESCRITA E-1415/99 apresentada por Olivier Duhamel (PSE) à Comissão. Caulerpa taxifolia.

eurovoc_concepts:
EU programme
Mediterranean Sea
algae
applied research
ecology
marine ecosystem
research project
scientific research

text: C 170 E/8 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/008) PERGUNTA ESCRITA E-1415/99 apresentada por Olivier Duhamel (PSE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Caulerpa taxifolia De hÆ alguns anos a esta parte, assiste-se no Mediterr(cid:226)neo (cid:224) prolifera(cid:231)ªo de uma alga tropical mutante, a Caulerpa taxifolia. Esta verdadeira catÆstrofe ecol(cid:243)gica afecta em especial a Fran(cid:231)a, a ItÆlia, a Espanha, a GrØcia e a CroÆcia. Entre 1992 e 1995, a Comissªo financiou, por intermØdio do instrumento financeiro LIFE, um projecto internacional destinado ao estudo do problema da expansªo desta alga assassina por forma a permitir antecipar a subsequente evolu(cid:231)ªo deste fen(cid:243)meno. Em 1995, foi concedido um segundo financiamento destinado a um programa de acompanhamento, projecto este coordenado por um grupo francŒs de interesse cient(cid:237)fico sediado em Marselha. Em 1997, foi organizado um col(cid:243)quio internacional versando o tema do controlo da prolifera(cid:231)ªo da Caulerpa. Dispıe a Comissªo de resultados concretos na sequŒncia dos projectos que apoiou? Nªo considera a Comissªo que se trata de um problema que carece ser tratado a n(cid:237)vel europeu, mediante a intensifica(cid:231)ªo da investiga(cid:231)ªo e dos meios consagrados (cid:224) destrui(cid:231)ªo destas algas? Sem p(cid:244)r em causa que as medidas estruturais sªo da responsabilidade dos Estados-membros abrangidos, nªo poderia a Comissªo incitar com maior firmeza os Estados-membros a accionarem a luta contra esta amea(cid:231)a ecol(cid:243)gica e incentivar quaisquer iniciativas dos poderes pœblicos com vista (cid:224) explora(cid:231)ªo das pistas de erradica(cid:231)ªo existentes? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (8 de Outubro de 1999) O projecto Life, financiado de 1992 a 1995, tinha por objectivos determinar a reparti(cid:231)ªo real da caulerpa taxifolia, acompanhar a sua evolu(cid:231)ªo e prever a sua evolu(cid:231)ªo futura. AlØm disso, o projecto devia contribuir para o estabelecimento das bases cient(cid:237)ficas e tØcnicas necessÆrias (cid:224) sua erradica(cid:231)ªo. Este projecto transnacional foi desenvolvido conjuntamente por parceiros espanh(cid:243)is e italianos (universidades, autoridades locais, centros cient(cid:237)ficos). O projecto permitiu concluir que a expansªo da caulerpa taxifolia prossegue de forma rÆpida. Foi elaborado um inventÆrio pormenorizado dos locais e superf(cid:237)cies ocupados. Esta expansªo amea(cid:231)a a biodiversidade marinha: diversidade das espØcies (nomeadamente determinadas espØcies de algas) e diversidade dos bi(cid:243)topos (nomeadamente bancos de posid(cid:243)nias). Os metabolitos t(cid:243)xicos produzidos pela caulerpa taxifolia desempenham uma importante fun(cid:231)ªo directa ou indirecta na competi(cid:231)ªo com as espØcies ind(cid:237)genas. A erradica(cid:231)ªo da caulerpa taxifolia Ø imposs(cid:237)vel quando as superf(cid:237)cies ocupadas sªo muito significativas (vÆrias dezenas ou centenas de hectares). O projecto financiado de 1996 a 1999 tinha por objectivos demonstrar uma estratØgia de controlo da expansªo atravØs da detec(cid:231)ªo rÆpida dos novos habitats e da sensibiliza(cid:231)ªo do pœblico, experimentar novas tØcnicas de erradica(cid:231)ªo, melhorar o conhecimento das eventuais consequŒncias da expansªo da alga e sensibilizar os pa(cid:237)ses do Sul do Mediterr(cid:226)neo pass(cid:237)veis de serem afectados, a prazo, pela expansªo da caulerpa taxifolia. Os resultados do segundo projecto estªo a ser avaliados pela Comissªo, estando este jÆ na origem de dois seminÆrios internacionais em 1997 e 1999 e de diversas iniciativas por parte das autoridades locais e nacionais interessadas. Por outro lado, as partes contratantes na Conven(cid:231)ªo de Barcelona para a protec(cid:231)ªo do ambiente marinho e da regiªo costeira do Mediterr(cid:226)neo receberam recentemente uma proposta destinada a aplicar as recomenda(cid:231)ıes elaboradas por peritos em HerÆclion, em Mar(cid:231)o de 1998, resultantes, entre outros, do projecto Life. A Comissªo apoia esta proposta. Pode por conseguinte considerar-se que foi poss(cid:237)vel proceder a uma sensibiliza(cid:231)ªo de todos os agentes interessados (cientistas, poderes pœblicos, utentes das zonas costeiras, pœblico em geral) no (cid:226)mbito dos projectos Life. Sem preju(cid:237)zo de novos elementos resultantes da avalia(cid:231)ªo em curso, cabe actualmente aos Estados-membros dar a devida continuidade a estes trabalhos, tendo em conta a dimensªo mediterr(cid:226)nica da questªo


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-1508/99 esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) komissiolle. Sachsenissa sijaitsevien Königsbrucker Heide- ja Am Spitzberg -luonnonsuojelualueiden tukeminen Konver-yhteisöaloitteen yhteydessä.

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU programme
Saxony
arms industry
environmental protection
protected area
redevelopment aid

text: C 170 E/26 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 talousvy(cid:246)hykkeens(cid:228) ulkopuolella. T(cid:228)m(cid:228) tilanne aiheutti aikanaan galicialaisen Estai-aluksen kaappaamisen ja konfliktin, jota ei edelleenk(cid:228)(cid:228)n olla pystytty ratkaisemaan oikeudellisesti. Miksi komissio kielt(cid:228)ytyy ratkaisemasta t(cid:228)t(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228) olevaa kalastuskiistaa? Mihin toimiin EU aikoo ryhty(cid:228) puolustaakseen Nafon alueella yhteis(cid:246)n kalastajille, varsinkin galicialaisille elint(cid:228)rkeit(cid:228) etuja, joihin kuuluu sallitun pyyntim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n nostaminen ja Kanadan C-27 lain kumoaminen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 1999) On muistettava, ett(cid:228) Luoteis-Atlantin kalastusj(cid:228)rjest(cid:246)n NAFOn kalastuskiista, joka alkoi gr(cid:246)nlanninpallas- kannan jakamista koskevasta erimielisyydest(cid:228) ja huipentui siihen, kun Kanada pys(cid:228)ytti Estai-nimisen espanjalaisen troolarin kansainv(cid:228)lisill(cid:228) vesill(cid:228) maaliskuussa 1995, ratkaistiin tekem(cid:228)ll(cid:228) 20. huhtikuuta 1995 (cid:148)NAFO-yleissopimuksen mukaista kalastusta koskeva Euroopan yhteis(cid:246)n ja Kanadan sopimus yhteisesti hyv(cid:228)ksytyn neuvottelup(cid:246)yt(cid:228)kirjan, kirjeenvaihdon, noottienvaihdon ja niiden liitteiden muodossa(cid:148) (1) sek(cid:228) hyv(cid:228)ksym(cid:228)ll(cid:228) aiotusti NAFOssa sovittu toimenpidepaketti NAFOn 17. vuosikokouk- sessa, joka pidettiin 11. (cid:129)15. syyskuuta 1995. T(cid:228)m(cid:228)n ratkaisun mukaisesti Kanada poisti Espanjan ja Portugalin niiden valtioiden luettelosta, joita vastaan vuonna 1994 annettua Kanadan kalastuslakia (laki nro C-29) voi soveltaa. On my(cid:246)s syyt(cid:228) panna merkille, ett(cid:228) Kanada on viime aikoina antanut uuden lain (laki nro C-27) vuonna 1995 tehdyn hajallaan olevia ja laajasti vaeltavia kalakantoja koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta. T(cid:228)m(cid:228)n lain yhteydess(cid:228) Kanada ilmoitti kirjallisesti, ett(cid:228) sen ja EU:n v(cid:228)lisen yhteisesti hyv(cid:228)ksytyn neuvottelup(cid:246)yt(cid:228)kirjan vuoksi Kanada poisti Espanjan ja Portugalin niiden valtioiden luettelosta, joita vastaan lain nro C-29 s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) voidaan soveltaa ja ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) maat puuttuvat edelleen kyseisest(cid:228) luettelosta eik(cid:228) lain C-27 hyv(cid:228)ksyminen muuta t(cid:228)t(cid:228). Komissio katsoo, ett(cid:228) periaatteista kiinni pit(cid:228)minen tarjoaa parhaat mahdollisuudet v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) vuoden 1995 tapahtumien toistuminen. T(cid:228)m(cid:228)n mukaisesti komissio on johdonmukaisesti paheksunut Kanadan kalastus- lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n aluevesirajat ylitt(cid:228)vi(cid:228) piirteit(cid:228). Se on my(cid:246)s painottanut ja painottaa edelleen lakien merkityst(cid:228) kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) kalastussuhteissa, kansainv(cid:228)lisen oikeuden (t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa NAFO-yleissopi- muksen ja kansainv(cid:228)lisen tapaoikeuden) ensisijaisuutta kansallisiin lakeihin n(cid:228)hden sek(cid:228) asianmukaisten menettelyjen tarkoituksenmukaisuutta kansainv(cid:228)listen riitojen rauhanomaisessa ratkaisemisessa. Viimeksi mainitussa yhteydess(cid:228) komissio on vaatinut, ett(cid:228) NAFOn riitojenratkaisumenettelyn valmistelua jatketaan ja nopeutetaan. Vaikka Kanada vastusti aluksi t(cid:228)t(cid:228) aloitetta, se sai kuitenkin kannatusta 13. (cid:129)17. syyskuuta pidetyss(cid:228) NAFOn t(cid:228)m(cid:228)n vuoden vuosikokouksessa. (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 95/586/EY, 22. 12. 1995, EYVL L 327, 30. 12. 1995. (2000/C 170 E/027) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1508/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Sachsenissa sijaitsevien K(cid:246)nigsbrucker Heide- ja Am Spitzberg -luonnonsuojelualueiden tukeminen Konver-yhteis(cid:246)aloitteen yhteydess(cid:228) Sachsenissa sijaitseville K(cid:246)nigsbrucker Heide- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja Konver-yhteis(cid:246)aloitteesta. ja Am Spitzberg -luonnonsuojelualueille on my(cid:246)nnetty Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Miten paljon ja mit(cid:228) tarkoitusta varten tukia on maksettu ja lainoja my(cid:246)nnetty ja millaisia konkreetti- sia toimia n(cid:228)ill(cid:228) varoilla tuetaan? 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/27 2. Ovatko toteutetut toimet johtaneet alueen suojellun aseman loukkaamiseen (esim. biotoopin tuhoutu- miseen, avoimien maastoalueiden metsitt(cid:228)miseen tai palokujien luomiseen mets(cid:228)alueille)? 3. Ovatko tuetut toimet johtaneet siihen, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) alueet eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) kelpaa (luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/0043/ETY (1) mukaisiksi) suojelutoimialueiksi? 4. Miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin tuetut toimet ovat ristiriidassa nykyisten ymp(cid:228)rist(cid:246)n- ja luonnonsuojelum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten kanssa tai loukkaavat Konver-yhteis(cid:246)aloitteeseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228), jonka mukaan tuettavien toi- mien on johdettava ymp(cid:228)rist(cid:246)n tilan paranemiseen? 5. Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) Am Spitzberg -alueen suojeltua asemaa on ehdotettu lakkautettavaksi, koska Konver-yhteis(cid:246)aloitteesta on my(cid:246)nnetty lis(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja? (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1999) K(cid:228)ynniss(cid:228) olevalla ohjelmakaudella 1994(cid:129)1999 Sachsen saa tukea rakennerahastoista Konver-yhteis(cid:246)aloit- teen osana. Kumppanuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukaisesti kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat vastuussa toimintaohjelmien toteutuksesta ja erityishankkeiden valinnasta. Sachsenin tapauksessa p(cid:228)(cid:228)vastuussa on talousministeri(cid:246). Viranomaisia sitoo luonnollisesti yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ja siihen sis(cid:228)ltyv(cid:228) luonnonsuoje- luun liittyv(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246). Konver-yhteis(cid:246)aloitteen mukaisesti m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n ensin rahoituksen ensisijaiset kohteet, ja erityishankkeet valitaan vasta ohjelman toteutuksen aikana. N(cid:228)in ollen vastuullisille viranomaisille on mahdollista j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) eri painopistealueita koskevia hankeanomuksia. Jos arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on tietoinen mahdollisesta rikkomisesta Am Spitzbergin tapauksessa tai jossakin muussa tapauksessa, h(cid:228)nt(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n toimittamaan yksityiskohtaisempaa tietoa, jotta komissio voi keskustella asiasta Saksan viranomaisten kanssa. (2000/C 170 E/028) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1510/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Euroopan rakennerahastojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen liikak(cid:228)ytt(cid:246) maanteiden rakentamiseen viidess(cid:228) entisen It(cid:228)- Saksan osavaltiossa ja It(cid:228)-Berliiniss(cid:228) (tavoitteeseen 1 kuuluvat Saksan liittotasavallan alueet) Saksan liittotasavallan hallitus on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt jakaa entisen It(cid:228)-Saksan osavaltioille rakennerahastoista AKR- varoja yhteens(cid:228) huomattavat 3,4 mrd Saksan markkaa perusinfrastruktuuria varten. T(cid:228)st(cid:228) summasta 2/3 suunnataan maantieliikenteeseen ja ainoastaan 1/3 rautatieliikenteeseen. T(cid:228)m(cid:228) on ristiriidassa seuraavien Euroopan parlamentin keskeisin(cid:228) pit(cid:228)mien rakennerahaston periaatteiden kanssa: (cid:129) tavoitteena tasapainoinen ja kest(cid:228)v(cid:228) kehitys; (cid:129) tavoitteena ty(cid:246)llisyyden parantaminen; (cid:129) tavoitteena ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelu ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n tilan parantaminen;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1475/99 von Ioannis MARINOS Verfolgung der Zigeuner im Kosowo

eurovoc_concepts:
Kosovo
Roma
Serbia
aid to refugees
common foreign and security policy

text: 29. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 27 E/85 (2000/C 27 E/104) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1474/99 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Bewirtschaftung von Alt(cid:246)l In der Antwort der Kommission vom 5. Februar 1998 (1) auf meine schriftliche Anfrage E-3211/97 zur Bewirtschaftung von Alt(cid:246)l hei(cid:223)t es: (cid:132)Die Kommission wird ein Verfahren einleiten, im Rahmen dessen sie die griechische Regierung um Ausk(cid:252)nfte (cid:252)ber die tats(cid:228)chliche Anwendung der Richtlinie 75/439/EWG, in der Fassung der Richtlinie 87/101/EWG (2), in Griechenland ersuchen wird. Je nachdem, wie die Antwort der griechischen Regierung ausf(cid:228)llt, wird die Kommission gegebenenfalls die ihr gem(cid:228)(cid:223) Artikel 169 EG- Vertrag (cid:252)bertragenen Befugnisse aus(cid:252)ben(cid:147). Kann die Kommission mitteilen, wie die zust(cid:228)ndigen griechischen Beh(cid:246)rden hinsichtlich der Anwendung der oben genannten Richtlinien und insbesondere der Artikel 4 und 8 der Richtlinie 87/101 reagiert haben? Sollte Griechenland nicht f(cid:252)r die Anwendung dieser Artikel gesorgt haben, gedenkt die Kommis- sion dann (cid:129) und wenn ja, wann (cid:129) tats(cid:228)chlich von den ihr gem(cid:228)(cid:223) Artikel 169 des EG-Vertrags (cid:252)bertragenen Befugnissen Gebrauch zu machen? (1) ABl. C 223 vom 17. 7. 1998, S. 1. (2) ABl. L 42 vom 12. 2. 1987, S. 43. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (7. Oktober 1999) Die Kommission hat die griechische Regierung mehrfach um Angaben (cid:252)ber die Umsetzung der Richtlinie 75/439/EWG des Rates vom 16. Juni 1975 (cid:252)ber die Alt(cid:246)lbeseitigung in der Fassung der Richtlinie 87/101/ EWG des Rates vom 22. Dezember 1986, gebeten. Da die griechische Regierung keine Angaben dazu gemacht hat, hat die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 EG-Vertrag (ex-Artikel 169) ein Vertragsverletzungs- verfahren eingeleitet, da der gem(cid:228)(cid:223) Artikel 18 der Richtlinie erforderliche Bericht (cid:252)ber die Umsetzung nicht (cid:252)bermittelt wurde. (2000/C 27 E/105) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1475/99 von Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) an den Rat (1. September 1999) Betrifft: Verfolgung der Zigeuner im Kosowo In Fernsehberichten der Sender Euronews und RAI wurden vor einigen Tagen Bilder von der Massenflucht der gesamten Zigeuner-Bev(cid:246)lkerung des Kosowo aus ihrer Heimat gezeigt. Man sch(cid:228)tzt, da(cid:223) ungef(cid:228)hr 100. 000 Zigeuner, die im Amselfeld wohnen, von den Kosovaren zum Verlassen ihrer Wohnungen gezwungen werden, da man sie verd(cid:228)chtigt, mit den Serben (cid:132)kooperiert(cid:147) zu haben. Kann der Rat mitteilen, wie er zu dieser neuen Welle der ethnischen S(cid:228)uberung steht, deren Opfer diesmal die Gesamtheit aller im Kosowo lebenden Zigeuner ist, die jetzt derselben Vertreibungspolitik ausgesetzt sind, der sich zuvor die Serben an den Kosowaren schuldig gemacht haben? Mit welchen Ma(cid:223)nahmen will der Rat dieser Verfolgung ein Ende setzen, damit diese Menschen in ihre Heimatorte und in ihre Wohnungen zur(cid:252)ckkehren k(cid:246)nnen? Antwort (8. November 1999) Der Rat teilt die Besorgnis des Herrn Abgeordneten dar(cid:252)ber, da(cid:223) Serben und Angeh(cid:246)rige anderer nicht albanischer Bev(cid:246)lkerungsgruppen den Kosowo in gro(cid:223)em Umfang verlassen haben oder dazu gezwungen wurden. Der Rat weist darauf hin, da(cid:223) nach der Resolution Nr. 1244 des Sicherheitsrates der Vereinten Nationen alle Fl(cid:252)chtlinge und Vertriebenen das Recht auf R(cid:252)ckkehr haben. Der Rat unterst(cid:252)tzt voll und ganz die Bem(cid:252)hungen der UN-Mission im Kosowo um die Auss(cid:246)hnung und die Zusammenarbeit zwischen den unterschiedlichen ethnischen und anderen Bev(cid:246)lkerungsgruppen im Kosowo und tritt nach wie vor entschieden f(cid:252)r ein demokratisches und multiethnisches Kosowo ein


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1465/99 υποβολή: Heidi Hautala (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Η απαγόρευση αζωικών χρωστικών ουσιών στην Ευρωπαϊκή Ένωση.

eurovoc_concepts:
consumer information
food colouring
food industry
foodstuff
foodstuffs legislation
public health

text: C 170 E/20 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/020) GRAPTH ERVTHSH E-1465/99 ypobolh·: Heidi Hautala (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Η απαγο΄ρευση αζωικω΄ν χρωστικω΄ν ουσιω΄ν στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση Η χρη΄ση αζωικω΄ν χρωστικω΄ν ουσιω΄ν επιτρε΄πεται στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση, παρα΄ το ο΄τι ε΄χει διαπιστωθει΄ ο΄τι προκαλου΄ν εξανθη΄µατα, καταρροε΄ς και α΄λλες αλλεργικε΄ς αντιδρα΄σεις. Η χρη΄ση τε΄τοιων ουσιω΄ν ει΄ναι παραδοσιακα΄ απαγορευµε΄νη στις βιοµηχανι΄ες τροφι΄µων της Φινλανδι΄ας και της Σουηδι΄ας. Η Επιτροπη΄ της ΕΕ απε΄ρριψε την απο΄φαση της σουηδικη΄ς κυβε΄ρνησης να παρεκκλι΄νει απο΄ την οδηγι΄α του 1994 για τις χρωστικε΄ς και να απαγορευ΄σει την πω΄ληση γλυκισµα΄των και ποτω΄ν που περιε΄χουν αζωικε΄ς χρωστικε΄ς ουσι΄ες. Γιατι΄ αντιτι΄θεται η Επιτροπη΄ στην απαγο΄ρευση της χρη΄σης αζωικω΄ν χρωστικω΄ν την οποι΄α επε΄βαλε η Σουηδι΄α, τη στιγµη΄ που στο΄χος της δεν ει΄ναι η στρε΄βλωση του υγιου΄ς ανταγωνισµου΄ αλλα΄ η προστασι΄α της υγει΄ας των καταναλωτω΄ν, και ιδι΄ως των παιδιω΄ν και των νε΄ων; Τι προτι΄θεται να πρα΄ξει η Επιτροπη΄, για να εγκαταλει΄ψει η βιοµηχανι΄α τροφι΄µων τη χρη΄ση αζωικω΄ν χρωστικω΄ν ουσιω΄ν, η µο΄νη λειτουργι΄α των οποι΄ων ει΄ναι να δι΄νουν στα τρο΄φιµα πιο ελκυστικη΄ ο΄ψη; Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να λα΄βει µε΄τρα για την απαγο΄ρευση της χρη΄σης αζωικω΄ν χρωστικω΄ν ουσιω΄ν σε ολο΄κληρη την ΕΕ; Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Oktvbri·oy 1999) Eπι΄ του αιτη΄µατος της Σουηδι΄ας για παρε΄κκλιση ο΄σον αφορα΄ τη χρη΄ση αζωχρωµα΄των απο΄ την οδηγι΄α 94/0036/ ΕΚ του Συµβουλι΄ου της 30η΄ς Ιουνι΄ου 1994 για τις χρωστικε΄ς που µπορου΄ν να χρησιµοποιου΄νται στα τρο΄φιµα (1) η Επιτροπη΄ εξε΄δωσε την απο΄φαση 1999/0005/ΕΚ της 21ης ∆εκεµβρι΄ου 1998 για τις εθνικε΄ς διατα΄ξεις που κοινοποιη΄θηκαν απο΄ το Βασι΄λειο της Σουηδι΄ας σχετικα΄ µε τη χρη΄ση ορισµε΄νων χρωστικω΄ν και γλυκαντικω΄ν στα τρο΄φιµα (2), ο΄που αναφε΄ρονται οι λο΄γοι. Η οδηγι΄α 94/0036/ΕΚ για τις χρωστικε΄ς που µπορου΄ν να χρησιµοποιου΄νται στα τρο΄φιµα εκδο΄θηκε µε βα΄ση τις γνωµοδοτη΄σεις για τις χρωστικε΄ς που διατυ΄πωσε η Επιστηµονικη΄ Επιτροπη΄ Τροφι΄µων (ΕΕΤ). Κατα΄ την ε΄κδοση της οδηγι΄ας το Συµβου΄λιο και το Κοινοβου΄λιο εγνω΄ριζαν τις γνωµοδοτη΄σεις της ΕΕΤ συ΄µφωνα µε τις οποι΄ες τα αζωχρω΄µατα προκαλου΄ν αλλεργι΄ες σε ορισµε΄να α΄τοµα. Κατα΄ συνε΄πεια, στην οδηγι΄α ορι΄ζονται περιορισµοι΄ για τη χρη΄ση των αζωχρωµα΄των, δηλαδη΄ καθορι΄ζονται ο΄ρια ορι΄ων µε΄χρι τα οποι΄α επιτρε΄πεται η χρη΄ση αυτω΄ν των προσθε΄των στα τρο΄φιµα καθω΄ς και µε΄γιστες ποσο΄τητες χρη΄σης τους. Η λυ΄ση που υιοθετη΄θηκε απο΄ την Κοινο΄τητα βασι΄ζεται στην πληροφο΄ρηση του καταναλωτη΄. τοµα που ει΄ναι αλλεργικα΄ σε ορισµε΄να συστατικα΄ πρε΄πει να ε΄χουν τη δυνατο΄τητα να επιλε΄ξουν τα τρο΄φιµα που περιε΄χουν τα συστατικα΄ αυτα΄. Η οδηγι΄α 79/0112/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 18ης ∆εκεµβρι΄ου 1978 περι΄ προσεγγι΄σεως των νοµοθεσιω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν σχετικα΄ µε την επιση΄µανση και την παρουσι΄αση των τροφι΄µων που προορι΄ζονται για τον τελικο΄ καταναλωτη΄ καθω΄ς επι΄σης και τη διαφη΄µιση΄ τους (3) παρε΄χει αυτη΄ τη δυνατο΄τητα, δεδοµε΄νου ο΄τι καθιστα΄ υποχρεωτικη΄ την ε΄νδειξη των προσθε΄των των τροφι΄µων στην ετικε΄τα. Η Επιτροπη΄ αναγνωρι΄ζει ο΄τι τα µε΄τρα που εφαρµο΄στηκαν απο΄ τη Σουηδι΄α ο΄σον αφορα΄ τα αζωχρω΄µατα βασι΄ζονται σε µε΄ριµνα για την δηµο΄σια υγει΄α. Ωστο΄σο, η Επιτροπη΄ δεν θεω΄ρησε δικαιολογηµε΄νο το αι΄τηµα της Σουηδι΄ας, κρι΄νοντας υπερβολικα΄ ως προς το σκοπο΄ αυτο΄ τα µε΄τρα της Σουηδι΄ας• λιγο΄τερο περιοριστικα΄ µε΄τρα θα µπορου΄σαν να επιτυ΄χουν τον ι΄διο στο΄χο, ο΄πως π. χ. η επιση΄µανση των προι¤ο΄ντων. Επι΄ του παρο΄ντος η Επιτροπη΄ συγκεντρω΄νει πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε τη προ΄σληψη των προσθε΄των των τροφι΄µων στην Κοινο΄τητα και το επο΄µενο ε΄τος θα υποβα΄λει ε΄κθεση στο Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο σχετικα΄ µε τα πορι΄σµατα αυτη΄ς της µελε΄της. Εα΄ν απο΄ την ε΄κθεση προκυ΄ψει ο΄τι ει΄ναι αναγκαι΄α η αναθεω΄ρηση της ισχυ΄ουσας νοµοθεσι΄ας, η Επιτροπη΄ θα λα΄βει τα αναγκαι΄α µε΄τρα. (1) (2) (3) ΕΕ L 237 της 10. 9. 1994. ΕΕ L 3 της 7. 1. 1999. ΕΕ L 33 της 8. 2. 1979


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1450/99 af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen. Stambog for Haftling-hesteracen.

eurovoc_concepts:
Austria
EU policy
Germany
Italy
competence of the Member States
equidae
zoology

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/1 I (Meddelelser) EUROPA-PARLAMENTET BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESP(cid:216)RGSLER (2000/C 303 E/001) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1450/99 af Herbert B(cid:246)sch (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Stambog for Haftling-hesteracen Haftling Hesteopdr(cid:230)tsforbund i Tyrol har i flere (cid:229)r rettet henvendelse til EU for at f(cid:229) stambogen for Haftling-hesteracen. Afgłrende for stambogen er den allerfłrste stambog, som opstod i 1921 i Zams/ Nordtyrol. 1. 2. Hvorfor er der hidtil ikke blevet udarbejdet nogen stambog for Haftling-hesteracen? Hvilke regler g(cid:230)lder principielt for udarbejdelsen af stambłger for heste? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (4. november 1999) R(cid:229)det har fastlagt de zootekniske og genealogiske betingelser for samhandel med enhovede dyr i direktiv 90/427/E(cid:216)F af 26. juni 1990 (1). juni 1992 (2) fastsattes efterfłlgende kriterierne for Med Kommissionens beslutning 92/353/E(cid:216)F af 11. godkendelse eller anerkendelse af organisationer og foreninger, der fłrer eller opretter stambłger for registrerede enhovede dyr. Mindstekravene til s(cid:229)danne stambłger angives i detaljer i bilaget til denne beslutning, herunder de omfangsrige forpligtelser, der p(cid:229)hviler en organisation eller forening, der opretter eller fłrer en stambog om racens oprindelse. I Kommissionens beslutning 92/354/E(cid:216)F af 11. juni 1992 (3) fastsattes visse regler for samordning mellem organisationer og foreninger, der fłrer eller opretter stambłger for registrerede enhovede dyr. Denne beslutning indeholder is(cid:230)r procedurer for lłsning af uoverensstemmelser. Kommissionen kan i den sammenh(cid:230)ng p(cid:229) eget initiativ eller p(cid:229) anmodning af en af de berłrte medlemsstaters myndigheder p(cid:229)tage sig en aktiv m(cid:230)glerrolle, n(cid:229)r der opst(cid:229)r uoverensstemmelser omkring f(cid:230)llesskabsrettens anvendelse. I spłrgsm(cid:229)let om hesteavl har medlemsstaterne i R(cid:229)det kun givet Kommissionen begr(cid:230)nset kompetence. Kompetencen for anerkendelse af avlsorganisationer og -foreninger ligger hos de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndigheder i medlemsstaterne. Disse myndigheder informerer Kommissionen om, hvilke organisationer og foreninger de har godkendt eller anerkendt, og Kommissionen stiller disse informationer til r(cid:229)dighed for alle medlemsstaterne. Ifłlge den meddelelse af 4. oktober 1995, Kommissionen modtog fra det italienske avlsforbund, var de tre vigtigste Haflinger-avlsomr(cid:229)der (cid:216)strig, Italien og Tyskland den 26. juli 1993 i M(cid:252)nchen-Riem blevet enige om at tilkende den italienske »Associazione Nazionale Allevatori Cavalli di Razza Avelignese« status som den organisation, der fłrer den oprindelige stambog. C 303 E/2 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Den 16. november 1995 meddelte (cid:216)strig Kommissionen, at organisation, der fłrte den oprindelige stambog for Haflingeravlsforbundet i Tyrol. »Razza Avelignese/Italien« var den Den ajourfłrte fortegnelse over de avlsorganisationer, der anerkendtes i (cid:216)strig pr. 1. juli 1999, angiver i modstrid hermed »Haflinger Pferdezuchtverband Tirol« som den organisation, der fłrer den oprindelige stambog for Haflingerracen. Kommissionen vil indhente yderligere oplysninger fra de łstrigske myndighe- der om den nye anerkendelsesprocedure. Andre medlemsstater anerkender Italien, mere nłjagtigt »Associazione Nazionale Allevatori Cavalli di Razza Avelignese« som den organisation, der fłrer den oprindelige stambog. Visse medlemsstater anerkender b(cid:229)de (cid:216)strig og Italien som oprindeligt avlsomr(cid:229)de. Dette skal sikkert ses i sammenh(cid:230)ng med de respektive avlsomr(cid:229)der, de p(cid:229)g(cid:230)ldende avlsbestande i alt v(cid:230)sentligt kommer fra. De to berłrte avlsorganisationer har flere gange og uafh(cid:230)ngigt af hinanden kontaktet Kommissionen p(cid:229) egne vegne, men ingen af de kompetente myndigheder i Italien eller (cid:216)strig har indsendt en officiel anmodning om, at Kommissionen bidrager til lłsning af uoverensstemmelsen i henhold til artikel 2, stk. 4, i beslutning 92/354/E(cid:216)F. Det er Kommissionens opfattelse, at spłrgsm(cid:229)let om fłring af stambog om en races oprindelse skal lłses af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne i sammenh(cid:230)ng med myndighedernes procedure for godkendelse og anerkendelse. (1) EFT L 224 af 18. 8. 1990. (2) EFT L 192 af 11. 7. 1992. (3) EFT L 192 af 11. 7. 1992. (2000/C 303 E/002) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1470/99 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Programmet for fłdevarehj(cid:230)lp til Den Russiske Fłderation efter forordning nr. 2802/98 Med forordning nr. 2802/98 (1) vedtog R(cid:229)det den 17. december 1998 et program for fłdevarehj(cid:230)lp til Den Russiske Fłderation til en v(cid:230)rdi af 400 millioner euro. Den Europ(cid:230)iske Union og Den Russiske Fłderation lokale markedspriser, og at netto- aftalte, at denne hj(cid:230)lp skulle s(cid:230)lges af de russiske myndigheder til indt(cid:230)gterne fra salget via en modv(cid:230)rdifond skulle g(cid:229) til sociale aktioner. 1. 2. 3. Hvilke m(cid:230)ngder produkter er der hidtil leveret til Den Russiske Fłderation? Hvilke m(cid:230)ngder produkter har de russiske myndigheder solgt og til hvilke priser? Hvilke belłb er der hidtil bogfłrt p(cid:229) modv(cid:230)rdifonden for sociale aktioner? 4. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte beretninger i de nederlandske medier om, at store m(cid:230)ngder af produkter leveret under programmet for fłdevarehj(cid:230)lp ikke er blevet solgt af de russiske myndigheder til lokale markedspriser, og at nettoindt(cid:230)gterne fra salget ikke er bogfłrt p(cid:229) modv(cid:230)rdifonden for sociale aktioner? Hvilke sanktioner agter Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald at iv(cid:230)rks(cid:230)tte? Hvordan p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at garantere en d(cid:230)kkende kontrol med gennemfłrelsen af pro- 5. grammet for fłdevarehj(cid:230)lp og administrationen af modv(cid:230)rdifonden? Hvorfor har Kommissionen stadig ikke aflagt beretning for Parlamentet om programmets gennem- 6. fłrelse, s(cid:229)ledes som Kommissionen gav tilsagn om under lovgivningsproceduren for forordning nr. 2802/ 98 og i forbindelse med bevillingsfremfłrslen til regnskabs(cid:229)ret 1999 (SEK(1999) 0122)? Hvorn(cid:229)r p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at underrette Parlamentet? (1) 1 EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 12


title: QUESTION ÉCRITE E-1503/99 posée par Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) à la Commission. Situation de la flotte de pêche appartenant à des sociétés mixtes argentino- communautaires.

eurovoc_concepts:
Argentina
European company
fisheries policy
fishery management
fishing agreement
fishing fleet
mixed-ownership company

text: 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/25 (2000/C 170 E/025) QUESTION (cid:201)CRITE E-1503/99 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Situation de la flotte de pŒche appartenant (cid:224) des sociØtØs mixtes argentino- communautaires Avant l(cid:146)expiration de l(cid:146)accord de pŒche conclu entre l(cid:146)Union europØenne et l(cid:146)Argentine, le gouvernement de ce pays a adoptØ unilatØralement une sØrie de mesures concernant le rØgime de la pŒche, qui crØent manifestement une discrimination au dØtriment de la flotte de l(cid:146)Union europØenne en portant atteinte aux dispositions dudit accord et en les contredisant: rØpartition et rØduction des quotas de pŒche, Øtablissement de zones de vente destinØes uniquement aux navires congØlateurs, rØduction du nombre des ressortissants communautaires parmi les membres d(cid:146)Øquipage, difficultØs rencontrØes par ces ressortissants pour obtenir un visa, etc. Cet Øtat de fait a conduit les armateurs de la CommunautØ, principalement ceux de la Galice, (cid:224) former un recours contre la Commission devant la Cour de justice de l(cid:146)Union europØenne, en invoquant l(cid:146)absence de protection juridique de la flotte, due (cid:224) l(cid:146)inertie totale des institutions europØennes face aux mesures adoptØes unilatØralement par le gouvernement argentin. Quelles mesures la Commission compte-t-elle adopter pour dØfendre les intØrŒts des sociØtØs mixtes argentino-communautaires dans les eaux de l(cid:146)Argentine? Quand compte-t-elle le faire? Pour quelles raisons l(cid:146)Union europØenne n(cid:146)a-t-elle encore rien entrepris en ce sens jusqu(cid:146)ici? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (7 octobre 1999) Ces derniŁres annØes, les captures de merluza hubbsi dans la zone Øconomique exclusive (ZEE) argentine ont connu une augmentation substantielle qui a menacØ la conservation de ce stock. Face (cid:224) cette situation, le gouvernement argentin a dØcrØtØ une situation de «emergencia pesquera» et a adoptØ une sØrie de mesures de gestion et de conservation. Certaines de ces mesures ont eu un impact sur l(cid:146)activitØ des navires qui opØraient dans le cadre de l(cid:146)accord de pŒche entre la CommunautØ et l(cid:146)Argentine. Leur adoption, sans consultation de la CommunautØ, a ØtØ considØrØe par celle-ci comme affectant l(cid:146)Øquilibre gØnØral de l(cid:146)accord. La Commission a, (cid:224) plusieurs reprises, fait clairement conna(cid:238)tre sa position (cid:224) la partie argentine, notamment en ce qui concerne la diffØrence de traitement accordØe aux navires congØlateurs et navires de pŒche fra(cid:238)che. En outre, le paiement du solde prØvu pour la coopØration scientifique et technique dans le cadre de l(cid:146)accord de pŒche entre la CommunautØ et l(cid:146)Argentine a ØtØ bloquØ. IndØpendamment du fait que cet accord ainsi que les droits et obligations qui en dØcoulaient pour les parties contractantes ont expirØ le 24 mai 1999, et que tant les sociØtØs mixtes que les navires, transfØrØs dans le cadre de cet accord sont des entitØs de droit argentin, la Commission maintient des contacts permanents avec les autoritØs argentines et suit attentivement l(cid:146)Øvolution de cette situation. (2000/C 170 E/026) QUESTION (cid:201)CRITE E-1505/99 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Situation de la flotte de pŒche dans la zone de l(cid:146)OPANO dans le cadre des relations bilatØrales entre l(cid:146)Union europØenne et le Canada La flotte de pŒche communautaire, qui exerce ses activitØs dans les eaux internationales sous le contr(cid:244)le multilatØral de l(cid:146)OPANO, a p(cid:226)ti au cours des cinq derniŁres annØes d(cid:146)une rØduction substantielle du nombre de ses navires ainsi que des captures autorisØes. Des dØlØgations de l(cid:146)Union europØenne et du Canada se sont rØunies rØcemment (cid:224) Cologne, en Allemagne, afin de signer un accord de coopØration commerciale et Øconomique, qui ne porterait pas sur les questions relatives aux relations de pŒche. Par consØquent, il n(cid:146)est pas certain que le Canada abroge la loi C-27 autorisant ce pays (cid:224) intervenir au-del(cid:224) de la zone Øconomique


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1492/99 von Christa KLASS Innovative Maßnahmen für Frauen in der Landwirtschaft

eurovoc_concepts:
EU regional policy
European social policy
research programme
rural development
woman

text: C 27 E/96 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 1. 2000 einem Stromerzeuger und einem lokalen Versorger geschlossenen Vertrag zu einer Aufteilung des r(cid:228)umlichen Marktes f(cid:252)hrte, die dem deutschen Wettbewerbsrecht zuwiderlief. Die Strombezugsverein- barung zwischen Northern Ireland Electricity und Scottish Power unterscheidet sich hiervon insoweit, als sie keine Alleinbezugsklausel und kein absolutes Weiterverkaufsverbot au(cid:223)erhalb des von Northern Ireland Electricity versorgten Gebietes vorsieht. 2. Die Kommission weist darauf hin, da(cid:223) durch die Vereinbarungen zwischen Northern Ireland Electricity und Scottish Power das erste Elektrizit(cid:228)tsverbundnetz zwischen Irland und Schottland entsteht und 50 % der neuen (cid:220)bertragungskapazit(cid:228)t bereits zu Beginn des Kabelbetriebs Dritten zur Verf(cid:252)gung gestellt werden. Au(cid:223)erdem beschr(cid:228)nkt sich die Dauer der Strombezugsvereinbarung auf weniger als sechs Jahre. In ihrem zweiten vom Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnten Bericht (cid:252)ber den Harmonisierungsbedarf (1) hat die Kommission erkl(cid:228)rt, da(cid:223) sogar langfristige Vereinbarungen (cid:252)ber Kapazit(cid:228)tsreservierungen unerl(cid:228)(cid:223)lich sein k(cid:246)nnen, um die Schaffung neuer Verbundkapazit(cid:228)ten zu f(cid:246)rdern. Au(cid:223)erdem m(cid:246)chte die Kommission den Herrn Abgeordneten darauf aufmerksam machen, da(cid:223) die vorliegenden Vereinbarungen nicht die Zuteilung ungenutzter Kapazit(cid:228)ten betreffen. Die von den Vertrags- partnern im Rahmen der Strombezugsvereinbarung genutzten Kapazit(cid:228)ten unterliegen den allgemeinen Regeln, die auch f(cid:252)r die Verwendung der Verbindungsleitung gelten. Diese Regeln werden gegenw(cid:228)rtig von der Strom- und Gasregulierungsbeh(cid:246)rde in Nordirland ausgearbeitet. (1) KOM(1999) 164 endg(cid:252)ltig. (2000/C 27 E/118) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1492/99 von Christa Kla(cid:223) (PPE-DE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Innovative Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Frauen in der Landwirtschaft Wieviele Projekte wurden innerhalb des Programms gef(cid:246)rdert? Wie hoch ist die Zahl der noch unerledigten Antr(cid:228)ge? Welcher Anteil der Mittel wurde bisher abgerufen, was geschieht mit den nicht abgerufenen Geldern? F(cid:252)r das oben genannte Programm wurden von verschiedenen deutschen Landfrauenverb(cid:228)nden fristgerecht Antr(cid:228)ge zur Projektf(cid:246)rderung eingereicht. Bis zum heutigen Datum erhielten viele der Antragsteller weder einen Bescheid (cid:252)ber den Eingang der Unterlagen bei der Kommission noch eine Entscheidung (cid:252)ber die F(cid:246)rderf(cid:228)higkeit ihrer Projekte. Antwort von Herrn Fischler Im Namen der Kommission (7. September 1999) Das Verfahren zur Bewertung und Auswahl von Projekten im Rahmen der Aufforderung zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r Pilot- und Demonstrationsprojekte betreffend innovative Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r in der Landwirtschaft besch(cid:228)ftigte Frauen und Frauen in l(cid:228)ndlichem Umfeld steht zwar kurz vor dem Abschlu(cid:223), ist aber noch nicht beendet. Daher ist es zum jetzigen Zeitpunkt noch nicht m(cid:246)glich, eine Antwort auf die Frage der Frau Abgeordneten nach der Anzahl der gef(cid:246)rderten Projekte und der H(cid:246)he des Gemeinschafts- beitrags zu erteilen. Diese Informationen d(cid:252)rften jedoch vor Ende des Jahres vorliegen. Die Kommission kann indes best(cid:228)tigen, da(cid:223) alle Antragsteller, die einen Vorschlag innerhalb der festge- setzten Frist vorgelegt haben, eine Empfangsbest(cid:228)tigung erhalten haben. Au(cid:223)erdem wurden die Antrag- steller (cid:252)ber die verschiedenen Phasen des Bewertungs- und Auswahlverfahrens auf dem laufenden gehalten. Den Antragstellern, deren Projekte in den bereits abgeschlossenen Phasen des Verfahrens abgelehnt wurden, wurde bereits mitgeteilt, da(cid:223) ihr Vorhaben im Rahmen dieser Aufforderung zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen nicht f(cid:252)r einen Gemeinschaftszuschu(cid:223) in Frage kommt


title: WRITTEN QUESTION P-1537/99 by Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) to the Commission. Compliance with Regulation (EC) 1239/98 outlawing fishing with driftnets.

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/33 Reply (2 December 1999) The Council would remind the Honourable Member that the Treaty of Amsterdam confirmed that consumer policy is an area to which the European Community can and must bring added value. Article 153(1) of the Treaty establishing the European Community defines the Community(cid:146)s objectives in that connection, in particular having regard to its links with health policy and with promoting the right of consumers to information. In that context, and more particularly with respect to the questions raised, the Council would inform the Honourable Member that Regulation No 258/97 applies to foods and food ingredients placed on the market before it entered into force only if they (cid:145)have not hitherto been used for human consumption to a significant degree within the Community(cid:146) In such cases, the initial assessment procedure laid down in Article 6 applies. (Article 1(2) of the Regulation). It is for the Commission, and more particularly the Standing Committee for Foodstuffs (cf. Article 1(3) of the Regulation), to determine by committee procedure whether a type of food or food ingredient falls within the scope of the Regulation, and to lay down (in principle on a case-by-case basis) the qualitative criteria attached to each such type of food or food ingredient in order to determine whether it is covered by the Regulation. It should also be emphasised that Article 1 of Regulation No 258/97 makes no distinction between foods and food ingredients, and this applies in particular when it comes to identifying the content and scope of approval in the Member State concerned. Finally, the Council would suggest that the Honourable Member contact the Commission directly regarding those questions which have not been answered, as they are within its field of competence. (2000/C 170 E/033) WRITTEN QUESTION P-1537/99 by Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Compliance with Regulation (EC) 1239/98 outlawing fishing with driftnets Regulation (EC) 1239/98 of 8 June 1998 (1) amending Regulation (EC) 0894/97 laying down certain technical measures for the conservation of fishery resources outlaws the use of driftnets by Community vessels, as of 1 January 2002. Nonetheless, the Regulation authorises the phasing-out of driftnets as of 1998: Article 1(3) states that in 1998 the maximum number of vessels which may be authorised by a Member State to carry on board or fish with one or more driftnets shall not exceed 60 % of the number of vessels which used one or more driftnets over the period 1995-1997. The second fishing season for the longfinned tuna (Thunnus alalunga) since the Regulation came into force has already started. In view of this, does the Commission consider the situation to be satisfactory as regards the two fishing seasons thus far? What is the Commission(cid:146)s evaluation of the degree of compliance with the Regulation by the fleets concerned? (1) OJ L 171, 17. 6. 1998, p. 1. (2000/C 170 E/034) WRITTEN QUESTION E-1561/99 by Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) to the Commission (1 September 1999) Subject: List of vessels that have stopped using drift-nets in compliance with Regulation (EC) 1239/98 Council Regulation (EC) 1239/98 (1) of 8 June 1998 amending Regulation (EC) 0894/97 laying down fishery resources, bans the use of drift-nets by certain technical measures for the conservation of


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1513/99 från Marie Isler Béguin (Verts/ALE) till kommissionen. Utbyggnad av hamnen på Ibiza, Balearerna.

eurovoc_concepts:
Spain
environmental protection
harbour installation
town-planning scheme
transport infrastructure

text: C 219 E/6 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/009) SKRIFTLIG FR¯GA E-1513/99 fr(cid:229)n Marie Isler BØguin (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: Utbyggnad av hamnen p(cid:229) Ibiza, Balearerna (1 september 1999) Den 5 maj 1999 konstaterade kommissionen, som svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-0964/99 (1) om utbyggnaden av hamnen p(cid:229) Ibiza, att den f(cid:246)rbereder antagandet av ett beslut om beviljande av finansiellt st(cid:246)d fr(cid:229)n Sammanh(cid:229)llningsfonden till ett projekt f(cid:246)r konstruktion av ny v(cid:229)gbrytare och tillfartsv(cid:228)g till hamnen. Den 29 juni 1999 annullerade emellertid Balearernas h(cid:246)gsta domstol ((cid:148)Tribunal Superior de Justicia de Baleares(cid:148)) den lokala planeringsmyndighetens ((cid:148)Comisi(cid:243)n Insular de Urbanismo(cid:148)) antagande av specialp- I domen, som baserade sig p(cid:229) en (cid:246)verklagan fr(cid:229)n det lokala lanen f(cid:246)r hamnen i arkitektf(cid:246)rbundet, konstateras det att f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r milj(cid:246)konsekvensbeskrivningen (MKB) inte uppfyllde kraven p(cid:229) information till allm(cid:228)nheten. Ibiza fr(cid:229)n 1994. En s(cid:229)dan dom ogiltigf(cid:246)rklarar MKB-f(cid:246)rfarandet mot bakgrund av direktiv 97/11/EG (2), artikel 6. 2, och konventionen om tillg(cid:229)ng till information, allm(cid:228)nhetens deltagande och m(cid:246)jlighet till r(cid:228)ttslig pr(cid:246)vning avseende milj(cid:246)fr(cid:229)gor som lades fram av FN:s ekonomiska kommission f(cid:246)r Europa i ¯rhus, Danmark, den 23-25 juni 1998. 1. Har kommissionen fortfarande f(cid:246)r avsikt att finansiera konstruktionen av v(cid:229)gbrytaren? 2. H(cid:229)ller inte kommissionen med om att de spanska myndigheterna inte har f(cid:246)ljt direktiv 97/11/EG om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt, eftersom f(cid:246)rfarandet inte var offentligt? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att se (cid:246)ver MKB-f(cid:246)rfarandet? 3. (1) (2) ˜r kommissionen redo att (cid:246)verv(cid:228)ga alternativ till den spanska regeringens f(cid:246)rslag? EGT C 370, 21. 12. 1999, s. 146. EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5. Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 oktober 1999) Den 19 april 1999 antog kommissionen beslutet om att bevilja ekonomiskt st(cid:246)d fr(cid:229)n sammanh(cid:229)llnings- fonden till ett projekt f(cid:246)r att bygga en ny v(cid:229)gbrytare och en tillfartsv(cid:228)g till hamnen i Ibiza. Detta beslut antogs efter det att projektet bekr(cid:228)ftats uppfylla de bidragsber(cid:228)ttigande villkor och de prioriteringskriterier f(cid:246)r transportinfrastrukturprojekt som fastst(cid:228)lls i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning om inr(cid:228)ttandet av en sammanh(cid:229)llnings- fond (1). Detta projekt har genomg(cid:229)tt ett f(cid:246)rfarande f(cid:246)r bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt (2). F(cid:246)rklaringen om projektets milj(cid:246)konsekvenser publicerades i Spaniens officiella tid- ning (3). B(cid:229)de f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r och f(cid:246)rklaringen om milj(cid:246)konsekvensbeskrivningen (MKB) (cid:228)r administrativa handlingar som skiljer sig fr(cid:229)n MKB-f(cid:246)rfarandet i samband med den specialplan som upph(cid:228)vdes av en domstol i Balearerna (Tribunal Superior de Justicia de Baleares). Under dessa omst(cid:228)ndigheter anser kommissionen att projektet fr(cid:229)ga fortfarande uppfyller de 1. st(cid:246)dber(cid:228)ttigande villkor och de prioriteringskriterier som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rordningen om inr(cid:228)ttandet av en sammanh(cid:229)llningsfond. i 2. Enligt den information som finns tillg(cid:228)nglig tycks de spanska myndigheterna ha iakttagit kraven p(cid:229) information till allm(cid:228)nheten. Likv(cid:228)l unders(cid:246)ker kommissionen grundligt de f(cid:246)rh(cid:229)llanden som r(cid:229)der efter domstolens dom. 3. Under projektets utv(cid:228)rdering unders(cid:246)kte de spanska myndigheterna alternativa tekniska l(cid:246)sningar. Myndigheterna f(cid:246)rklarade att projektet i fr(cid:229)ga utg(cid:246)r den l(cid:228)mpligaste l(cid:246)sningen p(cid:229) de problem som hamnen i Ibiza brottas med. Denna slutsats har bekr(cid:228)ftats av kommissionens utv(cid:228)rdering. (1) (2) (3) EGT L 130, 25. 5. 1994. EGT L 175, 5. 7. 1985. BOE nr 233, 29. 9. 1994


title: WRITTEN QUESTION No. 1444/99 by Camilo NOGUEIRA ROMÁN Cultural development of the less-used European languages

eurovoc_concepts:
EU policy
cultural transmission
linguistic discrimination
regional culture
regional language

text: C 27 E/70 Official Journal of the European Communities EN 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/084) WRITTEN QUESTION E-1443/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Introduction of a pilot job creation scheme in Galicia pursuant to the Treaty of Amsterdam Although the unemployment rate in Galicia stands at 17 % of the active population, neither the regional government nor the central government of the Spanish state has instituted a job creation plan for Galicia under the policy enshrined in the Treaty of Amsterdam and agreed by the Luxembourg European Council. Both governments have merely submitted (cid:145)job creation plans(cid:146) to the EU which simply re-present budget headings already accounted for, relabelling them to bring them into apparent line with the Union(cid:146)s requirements while introducing no significant innovations which might entail any real change in policy on a matter of crucial importance for the Galician economy. In view of this, does the Commission consider it possible to introduce a pilot job creation scheme in Galicia for 2000-2006, pursuant to the Treaty of Amsterdam? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (24 September 1999) The Commission would refer the Honourable Member to the reply it gave to his oral question H-442/99 during question time at Parliament(cid:146)s September 1999 part-session (1). (1) Debates of the Parliament (September 1999). (2000/C 27 E/085) WRITTEN QUESTION E-1444/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Cultural development of the less-used European languages Actions in the cultural field contribute to the promotion of cultural pluralism in Europe, as well as to its diversity and variety. The so-called minority languages are, however, still badly served by the EU budget. What is the Commission(cid:146)s position regarding the need for equitable budget treatment of the cultural programmes based on the EU(cid:146)s less-used languages? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (16 September 1999) Learning and disseminating minority languages does of course help to maintain linguistic and cultural diversity of the Community. The Commission has contributed to the promotion of regional and minority languages in the Community by the implementation until 1998 of an action (cid:129) Promotion and safeguard of regional and minority languages and culture (cid:129) funded by a specific item (B3-1006). The budget for this item rose from 100 000 € in 1993 to 4 million € in 1988. The main activities involved in promoting these languages were funding for projects presented by the language minorities concerned and for information activities (Mercator information network), language research and funding for the European Bureau for Lesser Used Languages (EBLUL)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1426/99 di Gerhard Hager (NI) alla Commissione. Stanziamenti dell'UE a favore della centrale nucleare di Krsko (Slovenia).

eurovoc_concepts:
Slovenia
economic support
nuclear power station
nuclear safety
seismic monitoring

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/1 I (Comunicazioni) PARLAMENTO EUROPEO INTERROGAZIONI SCRITTE CON RISPOSTA (2000/C 219 E/001) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1426/99 di Gerhard Hager (NI) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Stanziamenti dell(cid:146)UE a favore della centrale nucleare di Krsko (Slovenia) Sebbene l(cid:146)Austria svolga da sempre un ruolo di primo piano per quanto concerne la questione «un(cid:146)Europa centrale denuclearizzata», Ł circondata da centrali nucleari. PoichØ in molti casi tali centrali non soddisfano l(cid:146)Austria ha un forte interesse per la loro chiusura. Ci(cid:242) considerato, pu(cid:242) la gli standard di sicurezza, Commissione indicare se: La centrale nucleare di Krsko riceve o ha ricevuto, sotto qualche forma, un sostegno finanziario 1. dall(cid:146)UE? 2. 3. 4. In caso affermativo, a quale importo ammontano i fondi? In quale forma vengono concessi questi aiuti (investimenti diretti o crediti)? Nel quadro di quale programma vengono concessi gli aiuti? Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (22 ottobre 1999) La sicurezza delle centrali nucleari nei Paesi dell(cid:146)europa centrale e orientale (CEEC) Ł una delle priorit(cid:224) della Commissione. Questo Ł stato sottolineato chiaramente nell(cid:146)Agenda 2000 e nella comunicazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento del marzo 1998 (1). In entrambi i documenti, le installazioni nucleari dei CEEC sono classificate in tre categorie: reattori di progettazione occidentale, reattori di progettazione sovietica considerati migliorabili e reattori di progettazione sovietica considerati non migliorabili. La centrale nucleare di Krsko appartiene alla prima categoria. Per tale categoria la comunicazione della Commissione del marzo 1998 stabilisce che l(cid:146)obiettivo principale Ł quello di assicurare il mantenimento, a lungo termine, di un alto livello di sicurezza dei reattori. Inoltre, nelle conclusioni del 7 dicembre 1998 sulla sicurezza nucleare nel contesto dell(cid:146)allargamento dell(cid:146)Unione, il Consiglio ha invitato la Commissione a continuare a collaborare, ad esempio nell(cid:146)ambito del programma Phare, al la Commissione Ł stata invitata a promuovere, attraverso la cooperazione, lo sviluppo di autorit(cid:224) per la sicurezza nucleare competenti dal punto di vista tecnico, provviste di risorse adeguate e assolutamente indipendenti. fine di migliorare la sicurezza nucleare nei Paesi candidati. In particolare, In questo senso, viene attualmente fornito sostegno alla centrale nucleare di Krsko nell(cid:146)ambito del programma Phare. Un finanziamento di 500 000 € Ł stato stanziato allo scopo di procedere ad una valutazione della sismicit(cid:224) della zona di Krsko. Il progetto Ł in fase di attuazione e i primi risultati sono C 219 E/2 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 attesi entro la fine di questo anno. Oltre a ci(cid:242), sempre nell(cid:146)ambito del programma Phare, Ł stato stanziato piø di un milione di euro al fine di sostenere l(cid:146)autorit(cid:224) per la sicurezza nucleare in Slovenia, in particolare grazie al trasferimento di metodologie e procedure utilizzate dai regolatori della sicurezza nucleare comunitari. ¨ altres(cid:236) prevista assistenza tecnica all(cid:146)autorit(cid:224) per la sicurezza nucleare slovena al fine di rivedere i risultati della valutazione di rischio sismico della centrale di Krsko. (1) COM(98) 134 def. (2000/C 219 E/002) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1451/99 di Herbert B(cid:246)sch (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Finanziamento dei progetti a Ischia (Italia) L(cid:146)Unione europea dovrebbe finanziare tre progetti a Ischia: due progetti nel porto di Ischia e un progetto concernente la fonte termale, non ancora in esercizio, di Nitrodi, alla periferia di Ischia. Dato che i lavori di costruzione non sono ancora iniziati, desidererei porre le seguenti domande: 1. In quale forma sostiene l(cid:146)Unione europea tali progetti? 2. Qual Ł il piano di finanziamento globale e sulla base di quale criterio di ripartizione vengono forniti i fondi dall(cid:146)UE e dalla regione? 3. Quale termine Ł previsto per il completamento di tali progetti? Risposta complementare del sig. Barnier in nome della Commissione (21 dicembre 1999) Secondo le informazioni trasmesse dalle autorit(cid:224) italiane i progetti in questione sono cofinanziati dal Fondo europeo di sviluppo regionale nell(cid:146)ambito del programma operativo «Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1» dell(cid:146)attuale periodo di programmazione 1994-1999. L(cid:146)attuazione di detto programma Ł di competenza del dipartimento del Turismo, che fa capo alla presidenza del Consiglio dei ministri. Il contributo comunitario per ciascun progetto ammonta al 50 % del costo globale dei lavori; la data limite per l(cid:146)impegno delle risorse Ł stata fissata al 31 dicembre 1999 e il termine ultimo per i pagamenti al 31 dicembre 2001. Gli stanziamenti comunitari ammontano a 2,5 milioni di € (ovvero 4 882 milioni di lire) per i quattro progetti relativi al porto di Ischia e a 691 000 € (ovvero 1 337 milioni di lire) per la ristrutturazione della fonte termale di Nitrodi. La conclusione dei lavori dei progetti sopra citati Ł prevista per il mese di dicembre 2000. (2000/C 219 E/003) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1453/99 di Christa Kla(cid:223) (PPE-DE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Appalti di forniture della Commissione nel settore interno della logistica La Commissione si adopera per ridurre le spese relative all(cid:146)acquisto di materiale nel settore interno soprattutto mediante la scelta centralizzata di taluni grossi fornitori e la conclusione di contratti a lungo termine. ¨ la Commissione consapevole del fatto che in tal modo vengono escluse dalle aggiudicazioni le piccole e medie imprese e che nuove imprese hanno minori possibilit(cid:224) di essere prese in considerazione per appalti successivi?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1376/99 del Ole KRARUP EU:n tuki EAY: lle (Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö)

eurovoc_concepts:
EU financing
European Trade Union Confederation

text: C 27 E/30 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 1. 2000 Es importante recordar a Su Seæor(cid:237)a que la Comisi(cid:243)n estÆ examinando actualmente la oportunidad de transmitir al Consejo una propuesta sobre la adhesi(cid:243)n de la Comunidad a los Reglamentos 108 y 109 de la CEPE/ONU y que el Consejo podr(cid:237)a adoptar una propuesta en este sentido despuØs del dictamen favorable del Parlamento. (1) DO L 346 de 17. 12. 1997. (2000/C 27 E/033) PREGUNTA ESCRITA P-1376/99 de Ole Krarup (EDD) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Fondos de la UE para la CES (Confederaci(cid:243)n Europea de Sindicatos) ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre el importe de las aportaciones de la UE a la CES? (Confederaci(cid:243)n Europea de Sindicatos)? Desear(cid:237)a que la Comisi(cid:243)n me proporcionara la informaci(cid:243)n obtenida tras realizar una investigaci(cid:243)n en sus propias direcciones generales. ¿CuÆnto paga la UE a la CES como organizaci(cid:243)n y cuÆnto reciben las organizaciones asociadas? Se pide que la investigaci(cid:243)n incluya todo tipo de importes, incluyendo los gastos de viaje de los miembros y otras personas de la organizaci(cid:243)n, gastos de estancia, etc. La CES se ha negado a informar de los importes que la organizaci(cid:243)n y sus miembros reciben de la UE. Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (4 de octubre de 1999) La Confederaci(cid:243)n Europea de Sindicatos (CES) y las federaciones sindicales sectoriales europeas no reciben subvenciones de funcionamiento por parte de la Comisi(cid:243)n. No obstante, en el marco de las convocatorias de propuestas, las organizaciones sindicales pueden presentar solicitudes de apoyo financiero para la realizaci(cid:243)n de acciones de dimensi(cid:243)n europea en el Æmbito de las relaciones laborales y del diÆlogo social. As(cid:237) pues, la Comisi(cid:243)n puede conceder una subvenci(cid:243)n para acciones espec(cid:237)ficas de este tipo, que tengan una duraci(cid:243)n determinada y exijan recursos superiores a los que dispone el organismo demandante. En este contexto, la CES ha recibido subvenciones para la financiaci(cid:243)n de acciones de informaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n de los representantes de los trabajadores europeos con respecto a las cuestiones europeas en el marco de la l(cid:237)nea B3-4002, o de acciones conjuntas con otro interlocutor social en el marco del desarrollo del diÆlogo social europeo (l(cid:237)nea B3-4000). En el caso de estas acciones conjuntas, a petici(cid:243)n y de acuerdo con la parte «empresarios», la CES asume en ocasiones la gesti(cid:243)n de la subvenci(cid:243)n. (2000/C 27 E/034) PREGUNTA ESCRITA P-1377/99 de Werner Langen (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Ley sobre los deshollinadores en la Repœblica Federal de Alemania Desde el 15 de septiembre de 1969, existe en la Repœblica Federal de Alemania una ley sobre los deshollinadores. Las caracter(cid:237)sticas esenciales de esta ley son que los costes de este trabajo, que recauda el jefe de deshollinadores de un distrito se consideran como tasas de derecho pœblico, y que la ley, en su aplicaci(cid:243)n, prescribe la contrataci(cid:243)n obligatoria entre el jefe de deshollinadores de un distrito, a quien el Estado asigna dicho distrito, y los propietarios de las viviendas situadas en el mismo. Los importes recaudados se destinan a cada uno de los Estados federados


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1531/99 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Χρηματοδότηση των προπαρασκευαστικών ενεργειών των ευρωπαiκών πολιτιστικών πρωτευουσών του έτους 2000

eurovoc_concepts:
EU sponsorship
European cultural event
eligibility criteria
financing level