title: Регламент (EО) № 1796/1999 на Съвета от 12 август 1999 година относно налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху внос на стоманени въжета и кабели, произведени в Китайската народна република, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка и Украйна, и прекратяване на антидъмпинговата процедура по отношение на вносни стоки с произход в Република Корея

formats: html pdf print xhtml

text: 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 189 31999R1796 L 217/1 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 17. 8. 1999 РЕГЛАМЕНТ (EО) № 1796/1999 НА СЪВЕТА от 12 август 1999 година относно налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху внос на стоманени въжета и кабели, произведени в Китайската народна република, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка и Украйна, и прекратяване на антидъмпинговата процедура по отношение на вносни стоки с произход в Република Корея СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, за уместно, заключения. съответно са променени окончателните като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декем- ври 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 и член 10, параграф 2 от него, като взе предвид предложението на Комисията след консултации с Консултативния комитет, (4) като има предвид, че: A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ (1) (2) (3) регламент“) С Регламент (EО) № 362/1999 (2) (наричан по-долу „вре- менния временно Комисията антидъмпингово мито върху внос в страните от Общността на стоманени въжета и кабели, произведени в Китайската народна република, Индия, Мексико, Южна Африка и Украйна и приемане на доброволни гаранции, предложени от някои износители в Унгария и Полша. наложи Б. СЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА След налагането на временни антидъмпингови мита, на заинтересуваните страни, които желаят това, е предоставена възможност да изразят мнението си. Страните са били информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които съществува намерение да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито и безусловното събиране на суми, гарантирани посредством временни мита, на нивото на тези мита. Страните разпола- гат с период от време, през който могат да изразяват съобра- жения, след като са се запознали с изложените факти. от Устните заинтересуваните страни, са разгледани и, където е счетено представени коментари, писмени и (1) ОВ L 56, 6. 3. 1996 г. , стр. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 905/98 (ОВ L 128, 30. 4. 1998 г. , стр. 18). (2) ОВ L 45, 19. 2. 1999 г. , стр. 1. (5) (6) (7) В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ 1. Разглеждан продукт Следва да напомним, че съображение 7 от временния рег- ламент описва разглеждания продукт като стоманени въжета и кабели, включвайки въжета със заключена намотка и изключвайки въжета и кабели от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение по-голямо от 3 mm (наричани по-долу с промишления термин „СТВ“, т. е. стоманено-телени въжета). Има предложения СТВ да бъдат разделени на два отделни продукта, според описаните две разграничаващи се области на приложение, а именно въжета с общо предназначение за общо приложение и въжета със специално предназначение за използване в определен дял от промишлеността. Противно на твърдението, че съществуват два различни отделни продукта, т. е. въжета с общо предназначение и въжета със специално предназначение, установено е, че СТВ са произвеждани в многообразна гама видове от произво- дителите износители и че всички СТВ имат еднакви основни физически характеристики (т. е. стоманените въжета обра- зуват снопчета, снопчетата се увиват около сърцевината и образуват въжето и самата сърцевина. Установено е също, че всички СТВ имат еднакви основни технически характерис- тики (всички имат по няколко жила в снопче, по няколко снопчета във въже, определен диаметър и определена конструкция). Разнообразните видове СТВ могат да се класифицират в няколко групи, които отразяват техните физически и тех- нически характеристики. Докато СТВ в горния и долния край на обхвата явно не са взаимозаместими, установено е, че СТВ от съседни групи са взаимнозаместими. Направен е изводът, че съществува известна степен припокриване и конкуренция между СТВ от отделните групи. Предвид това (8) (9) 190 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 19 припокриване между групите, не е възможно да се установи точно разделителната линия в която и да е част от обхвата на СТВ. Този извод е в синхрон със съдебната практика на Съда на Европейските общности (1). (12) Следователно потвърждават се временните изводи, че произвежданите от Общността СТВ и внасяните такива са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от Рег- ламент (ЕО) № 384/96 (наричан по-долу „основен регла- мент“). В заключение, като се има предвид, че всички СТВ имат еднакви основни физически и технически характеристики и едно и също приложение въпреки съществуващите разли- чия в горния и долния край от обхвата на СТВ, тъй като е налице конкуренция между СТВ от съседни групи, край- ният извод е, че всички продукти от обхвата представляват един цялостен продукт и оттук нататък всички СТВ се считат за един продукт. Г. ДЪМПИНГ 1. Нормална стойност 2. Сходен продукт (13) Следва да напомним, че в съображение 8 от временния рег- ламент Комисията установява, че внасяните СТВ от раз- глежданите страни и СТВ, произвеждани и продавани вътре в Общността от промишлеността на Общността са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Както за произвежданите в Общността, така и за внасяните СТВ е установено, че имат една и съща основна употреба и че се конкурират взаимно. (10) Съществуваха предположения, че СТВ произвеждани от и продавани от Общността не са сходни с тези, които се вна- сят от разглежданите страни. Най-вече се спореше по въп- роса, че произвежданият в страните-износителки продукт е СТВ за широк стоков обмен, докато произвежданият в страните-членки на Общността продукт е СТВ със спе- циално предназначение. По-нататък се твърдеше, че произ- водителите от Общността са включили повече от така наречените специализирани продукти в своя асортимент от видно от СТВ през разглеждания период, което е повишаването на единичните цени. (11) Направени бяха следните заключения: — производителите от Общността са ангажирани с произ- водството на целия асортимент от СТВ, точно както и производителите износители, т. е. с производство на по-специализирания вид СТВ, както и с производство на СТВ за широк стоков обмен, — припокриването на продуктите, произведени от произ- водители на Общността и производителите износители се доказва от обема на продажбите, където е установен паралел в СТВ моделите (75 % от обема на продажбите на производителите износители и 51 % от обема на продажбите на Общността). Това припокриване също е видно от факта, че произведените в Общността СТВ и внасяните такива обхващат всички разглеждани КН кодове. (1) Съдебно дело С-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd срещу Съвета, [1992] Сборник практика на Съда I, стр. 1409. 1. 1. Определяне на нормалната стойност Един производител износител от Индия твърди, че произ- водствените разходи през периода за разглеждане (от 1 януари 1997 г. до 31 март 1998 г. , наричан по-долу „ПР“), трябва да се определят на основата на данни, касаещи периода преди ПР. Обаче, в съответствие с член 6, параграф 1 от основния регламент, за целите на едно представително разследване по въпросите на дъмпинга, се избира ПР и обикновено анализираната информация се ограничава до него. Не са изтъкнати причини, поради които да е по-подходящо да се ползват производствените разходи, направени през период преди ПР. Трябва да се отбележи, най-вече, че производителят износител продължава да про- извежда и да продава съответните видове продукти и през ПР. По този начин данните, основани на информация по време на ПР, се считат за репрезентативни и това е причина молбата да не бъде приета. (14) Производителят износител от Южна Африка и един произ- водител износител от Индия са изказали възражения срещу метода за определяне на пресметнатата нормална стойност на разглеждания продукт. (15) Производителят износител от Южна Африка твърди, че изчисляването на процента на печалба върху вътрешните продажби е неправилно, тъй като се базира на всички вът- решни транзакции, включително и на вътрешните про- дажби на СТВ за рудодобива. Поради специфичните качества на СТВ за рудодобива, каквито не се изнасят за Общността, а представляват специфичен продукт, изискващ сложно оборудване и носещ значителен процент на печалба при продажбите, този износител предявява молба процента на печалба върху вътрешните продажби на СТВ за рудодобива да не се взема предвид при изчисляването на пресметнатата нормална стойност на другите видове въжета. (16) Производителят износител от Индия е изразил желание вътрешните продажби на определени видове продукти с висока себестойност да бъдат изключени при изчисляване на пресметнатата нормална стойност на основание, че такива продукти не се изнасят или се изнасят много рядко през ПР и че вътрешните продажби на тези видове про- дукти водят до неестествено високи печалби, което изкривява определянето на средната печалба от разглежда- ния продукт. 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 191 (17) Установено е, че Южноафриканските СТВ за рудодобива и Индийските продукти с висока себестойност са „сходни продукти“ с разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Следователно, процен- тът на печалба при пресмятане на нормалната стойност е определен правилно в съответствие с член 2, параграфи 3, 4 и 6 от основния регламент, т. е. на базата на всички про- дажби на сходния продукт на вътрешния пазар, направени в обичайния ход на търговията. В този контекст трябва да се отбележи, че за определяне на процента на печалбата в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент няма значение дали разглежданите продукти се изнасят в Общността, а дали те представляват сходен продукт по сми- съла на основния регламент. (18) По тези причини гореспоменатите молби бяха отхвърлени. (19) Като алтернатива на горепосоченото, дружеството от Индия пожела средната печалба да се изчислява на основата на всички вътрешни продажби, т. е. продажби както на печеливши, така и на непечеливши видове продукти. В това отношение трябва да се отбележи, че съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, сумата на процента на печалбата следва да се основава на данни, касаещи произ- водството и продажбите в обичайния ход на търговията със сходния продукт на страната- износител. В този контекст, продажби под себестойността на съответен вид продукт се вземат предвид само когато се определя процента на печалбата при обем на продажбите с такъв непечеливш продукт по-малко от 20 % от всички продажби на разглеждания вид продукт, или, ако приравнената средна продажна цена не е под приравнената средна себестойност за единица продукция. Това правило е спазено при определяне на процента на печалбата, съот- ветно, алтернативната молба също не бе приета. вътрешния пазар на страна-аналог. Поради липсата на сътрудничещи трети страни от икономиката на пазара, включени в това разслед- ване, се взе решение, че Полша представлява най-разумният избор за страна-аналог при изчисляване на нормалната стойност за Китай и Украйна. (23) В резултат на временно огласяване на фактите китайските и украинските производители износители изразиха съмнения и срещу избора на Полша като страна-аналог, твърдейки, че Южна Корея би била по-подходяща като се има предвид нивото на митото при внос, големината на вътрешния пазар и съществуващата конкуренция на вътрешния пазар. Все пак Полша бе оценена като по-подходяща страна, вземайки предвид нейното ниско мито при внос, отвореният ѝ(cid:65) вът- решен пазар и неговият размер, наличието на конкуренция между местните производители и фактът, че полските СТВ дават, в крайна сметка, най-представително сравнение по отношение на модели на сравняване с моделите на Китай и Украйна. (24) Що се отнася до Южна Корея, отбелязано беше, че, при все че тази страна също има ниско мито при внос, тя има далеч по-нисък процент на вътрешни продажби, които са срав- ними с вноса вътре в Общността, извършван от КНР. (25) Ето защо бе счетено, че Полша е най-разумно направеният избор на страна-аналог, както за Украйна, така и за КНР. 2. Експортна цена (26) Тъй като нямаше други предложения относно експортната цена, заключенията в съображения 14—17 от временния регламент се потвърждават. (20) Тъй като нямаше други предложения относно формирането на нормалната стойност, заключенията в съображе- ния 9—13 от временния регламент се потвърждават. 3. Сравнение 1. 2. Избор на страна аналог за страни, които не членуват в икономиката на пазара (21) Износители производители от Китай и Украйна оспориха избора на Индия като страна-аналог и помолиха да бъде ревизиран временния избор на страна-аналог. Украинският износител-производител предложи да бъде избрана Репуб- лика Корея (наричана по-долу „Южна Корея“), тъй като тя има отворен пазар. (22) Аргументите против избора на Индия като страна-аналог бяха внимателно анализирани и по изложените по-нататък причини се стигна до решение Индия да не се взема за (27) Един полски производител износител повтори своята молба за доуточняване на нормалната стойност съобразявайки се с разликите в продажбите на вътрешния пазар и експорт- ните продажби като се имат пред вид разходите за инвентар и за складиране. При отсъствието, обаче, на каквото и да било ново доказателство за действието на горепосочените фактори за сравняване на цената, както се изисква от член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, тази молба не беше приета. (28) Същият полски производител износител и един унгарски за производител износител повториха своето искане доуточняване на нормалната стойност съобразявайки се с разликите в нивото на търговията. В светлината на предста- вените нови доказателства, молбите бяха преразгледани и приети, тъй като се доказа, че експортната цена и нормал- ната стойност са на различно ниво на търговия и че тази разлика влияе върху сравняването на цената. BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 19 192 (29) (30) Един индийски производител износител подаде молба за коригиране на разликите в нивото на търговията на осно- вание, че експортните продажби се правят изключително на ниво търговия на едро, докато продажбите на вътреш- ния пазар се правят както на ниво търговия на едро, така и на ниво краен потребител. Корекцията беше направена, доколкото молбата беше основателна. Един полски производител износител оспори използването на средни месечни обменни курсове за превръщане на експортната цена в местна валута при определяне на вре- менните заключения. Този производител-вносител твърди, че е трябвало да се използват действително прилаганите обменни курсове. В това отношение трябва да отбележим, че е обичайна практика да се ползват средни месечни обменни курсове. Нещо повече, изпробвани са и двата подхода и е установено, че разликите са незначителни и каквито и да било положителни разлики се балансират от отрицателни разлики, т. е. , нито един от двата подхода не води до системно повишаване или намаляване на обменния курс и че ефектът от тази ситуация върху крайните граници на дъмпинга е несъществен. В резултат на всичко това се стига до решението да се прилага обичайната практика на средни месечни обменни курсове. (31) Южноафриканският производител износител поиска корекция на експортните цени въз основа на превръщане на валутния курс, тъй като едно сравнение между най-ниския курс на обмяна на валутата и екюто през ПР и най-високия курс на обмяна през 1999 г. показва важна девалвация на екюто. (32) Съгласно член 2, параграф10, буква й) от основния регла- мент тази молба е отхвърлена понеже колебанията в обменните курсове не показват постоянна тенденция през ПР, което би оправдало една корекция. Нещо повече, трябва да се отбележи, че по време на ПР, средната девалвация на екюто спрямо южноафриканския ранд е била много малка. (33) Поради липса на други коментари относно сравняването се съображе- потвърждават изложените ния 17—19 и 21—23 от временния регламент. заключения в 4. Граници на дъмпинга 4. 1. Методология (34) На временната фаза, експортните продажби на СТВ от индийски производител износител, насочени към неговия партньор-вносител впоследствие от Общността трансформирани от партньора-вносител са изключени при определяне на дъмпинга. и (35) След на огласяване заключения, производителят-износител от Индия оспори този подход. Постъпи молба доказаният дъмпинг за преразгледаните екс- портни транзакции да се изразява като процентна част от временните (36) общата цена CIF, т. е. да включва онези експортни транзак- ции, отнасящи се до продукти, които впоследствие са трансформирани, както е описано по-горе. В подкрепа на молбата си производителят износител подчертава, че вся- какви мерки против дъмпинга биха били приложени към целия внос на разглеждания продукт. са това след които препродадени Тази молба не беше приета. Първо, би било трудно да се пресметне една надеждна експортна цена за онези внесени в продукти, трансформирано състояние. Второ, експортните продажби взети предвид при определяне на границата на дъмпинга съставляват 80 % от всички експортни препродажби на Общността, осъществени от производителя-износител през ПР. Направен е извод, че това е напълно достатъчно за основа на представителни заключения/заключения. Трето, тъй като експортните продажби, свързани с продукти, които впоследствие са били трансформирани, не биха могли да се ползват за изчисляване на дъмпинга, те не биха могли да се вземат предвид при изчисляване на границата на дъмпинга, тъй като това би повлияло заключенията чрез изкуствено занижаване на границата на дъмпинга. (37) Следователно, потвърждава се използваната методология за определяне на временните заключения, включително и остатъчните граници, както е посочено в съображе- ния 24—26. 4. 2. Ниво на границите на дъмпинга (38) Приравнената средна нормална стойност за вид продукт е сравнена с приравнената средна експортна цена на извън производствена основа и на същото ниво на търговия съгла- сно член 2, параграф 11 от основния регламент. (39) След повторните изчисления и най-вече поради факта, че за КНР и Украйна нормалните стойности са базирани върху продажбите на вътрешния пазар на полските производи- тели, установените окончателни граници на дъмпинга, изразени като процентна част от цената CIF на границата на Общността, са както следва: — КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА: 60,4 % — УНГАРИЯ: Drótáru Kereskedelmi Rt Всички производители/износители: Drötkotél Ipari és és — ИНДИЯ: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Всички производители/износители: — РЕПУБЛИКА КОРЕЯ: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co. Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd 28,1 % 28,1 % 23,8 % 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 193 — МЕКСИКО: Aceros Camesa SA de CV Всички производители/износители: — ПОЛША: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzial- noscia Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Górnoslaska i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Lin Lin Fabryka Dolnoslaska i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Всички производители/износители: — ЮЖНА АФРИКА: Haggie Rand Ltd (фирмата е сменила името си и сега се нарича Haggie) Всички производители/износители: — УКРАЙНА: — Midland Wire Cordage Co. Ltd (Обединено кралство), — Randers Rebslaareri (Дания), — Redaelli Tecnacordati SpA (Италия), — Trefileurope (Франция), — Trenzas Y Cables SL (Испания), — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Германия), — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Австрия), — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Германия), — Wadra GmbH (Германия). 3. Внос на стоки, направен от промишлеността на Общността (43) Определени заинтересувани страни са изразили съмнения относно изчисляване на нивото на вноса, направен от про- мишлеността на Общността. (44) Следва да се отбележи, че информацията за вноса се базира на данни, подадени от износителите в техните листи за про- дажба и надлежно проверени. Така е установено, че направеният от промишлеността на Общността внос пред- ставлява 4,4 % от потреблението през периода на разслед- ването. 95,6 % 95,6 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 132 % 132 % 51,8 % Д. ПРОМИШЛЕНОСТ НА ОБЩНОСТТА 1. Производство на Общността (40) При липса на каквато и да е нова информация се потвър- ждават временните заключения, дадени в съображе- ния 34—36 от временния регламент. (45) Потвърждава се направеният във временния регламент ана- лиз, че основната дейност на промишлеността на Общ- ността остава производството на СТВ, като при това се отчита ниското ниво на вноса. Освен това, споменатото ниско ниво не е такова, че да предпази производителите на Общността от вредните ефекти на дъмпинга, нито пък да им позволи от облагодетелстват се направения внос. неправомерно да 2. Промишленост на Общността (41) След изразените съображения от заинтересуваните страни, промишлеността на Общността се очертава както следва. (42) Изброените 16 производители жалбоподатели и 4-ма про- изводители от Общността, които подкрепят жалбата и които съдействаха на разследването съставят „промишле- ността на Общността“ по смисъла на член 4 от основния регламент, т. е. : (46) — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Германия), — Bridon International Limited (Обединено кралство), — BTS Drahtseile GmbH (Германия), — Cables Y Alambres Especiales SA (Испания), — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Германия), — Cordoaria Oliveira SA (Португалия), — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Германия), — Holding FICADI (Франция), — Iscar Funi Metalliche (Италия), — D. Koronakis SA (Гърция), — Metalcalvi Wire Ropes (Италия), Е. ЩЕТИ 1. Предварителна разследване забележка — периодът на Твърди се, че включването на 1994 г. изкривява анализа на щетата, имайки предвид, че по-голямата част от вноса е направен между 1994 г. и 1995 г. и че след това нивото на вноса от засегнатите страни е останало постоянно. Има също твърдения, че състоянието на промишлеността на Общността е останало постоянно от 1995 г. до ПР. В резул- тат на това, постъпи молба периодът на разследване на щетата да започне през 1995 г. (47) Целта на разследването е да се оцени ефекта от дъмпинговия внос върху икономическото състояние на промишлеността на Общността през ПР. За да се направи такъв анализ са установени тенденции на развитие за редица показатели на основата на информация, обхващаща известен брой години преди ПР. По тази причина е без значение дали за начална точка при установяване на тенденциите на развитие се взема 1994 г. или 1995 г. 194 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 19 (48) Във всеки случай, следва да се отбележи, че: — независимо, че най-големият внос от разглежданите страни е извършен между 1994 и 1995 г. , обратно на изказаните предположения, този внос е продължил да нараства след 1995 г. (+ 12 % между 1995 г. и ПР), — цените на внесените стоки са останали значително под тези на стоките от Общността в течение на целия период, — влиянието на този внос върху състоянието на промиш- леността на Общността се изразява в значителен спад на печалбите между 1994 г. и 1995 г. (от 1,3 % до – 0,3 %), съвпадащ със загуба на пазарен дял (– 10 процентни пункта). Както е обяснено във временния регламент, промишлеността на Общността се опитва да възстанови пазарния си дял чрез намаляване на цените между 1995 г. и 1996 г. , но претърпява още по-големи загуби (от – 0,3 % до – 0,7 %). За да намали тези загуби, икономиката на Общността отново повишава цените си между 1996 г. и 1997 г. Това, обаче, става за сметка на пазарен дял, който претърпява още по-голям упадък, — следователно, това влошаване на състоянието на про- мишлеността на Общността е резултат от натиска, произтичащ както от обема на вноса от разглежданите страни, така и от ниските цени на тези внесени стоки. (49) На основание на казаното по-горе, предложението за нача- лото на анализите на тенденцията на развитие е отхвърлено. (50) Следователно, периодът, през който се анализира икономи- ческото състояние на промишлеността на Общността дава възможност за точна преценка на това състояние и пра- вилно отразява еволюцията на пазара на СТВ в рамките на Общността. 2. Натрупване 2. 1. Внос от Унгария (51) Един производител износител повтори искането си внесе- ните стоки от Унгария да бъдат извадени от общия внос на стоките с другите ангажирани страни. Не постъпиха, обаче, други аргументи в подкрепа на изваждане на внесените от Унгария стоки. По тази причина са потвърдени основанията за натрупване, както е посочено в съображение 47 от вре- менния регламент. 2. 2. Внос от Мексико (52) Един производител износител твърдеше, че внесените стоки от Мексико следва да бъдат извадени от общия внос на сто- ките с другите ангажирани страни на основание, че този внос от Мексико следва да се счита de minimis. Във връзка с това се твърдеше, че по-голямата част от вноса от Мексико се прави от вносител, който е свързан с производител от Общността и този внос не трябва да се взема предвид когато се определя нивото на вноса от Мексико. Следователно, останалата част от вноса от Мексико би била de minimis и по тази причина вносът от Мексико следва да се извади от целия друг внос, който се разглежда за анализ на щетата. (53) Следва да се отбележи, че при преценката дали вносът от дадена страна трябва да се смята за de minimis съгласно член 9, параграф 3 от основния регламент се изчислява общия обем на внесените стоки, произведени в дадената страна. (54) Нивото на внесените стоки, описани в съображения 45 и 48 от временния регламент, следователно се потвърждава, т. е. то е 3 % от потреблението през ПР. Отхвърля се твърдението, че вносът от Мексико е de minimis. 3. Цени на внесените на дъмпинг стоки 3. 1. Сравнение между цените на Общността и внесените на дъмпинг стоки (55) Изказани са мнения, че елементите, използвани за извър- шване на изчисленията за подбиване на цената при класифицирането на СТВ не позволяват едно смислено и точно сравняване на цената. Изтъква се най-вече, че елемен- тите, които не са включени в изчисленията за подбиване на цената (като галванизация, якост на опън, сърцевина и покритие) и допълнителните елементи, непредвидени във въпросника (като допустимо отклонение в диаметъра, коефициент на удължение и натоварване, което предиз- виква скъсване) оказват значително влияние върху цените. Изказани са също мнения, че е редно да се ползва една и съща класификация на продукта за изчисляване както на дъмпинга, така и на щетата. (56) Направени са следните заключения: — за извършване на изчисленията за подбиване на цената СТВ са групирани според броя на теловете и броя на жилата във въже, според вида на конструкцията на въжето и според неговия диаметър. Доказано е, че тези елементи са главните фактори, формиращи цената на СТВ. За другите елементи, които не са включени в изчисленията (като подбиване галванизация, якост на опън, сърцевина и покритие) е установено, че оказват само вторично влияние върху цените на пазара на Общността. цената на за Изчисленията за подбиване на цената, които групират СТВ по описания по-горе начин, водят до обхващане на един разумен обем продажби, реализирани от произво- дителите износители и от промишлеността на Общ- ността и по тази причина се счита, че (тези изчисления) осигуряват един смислен и представителен резултат, 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 195 — включването на допълнителни елементи, непредвидени във въпросника (като допустимо отклонение в диаме- търа, коефициент на удължение и натоварване, което предизвиква скъсване) се смята за ненужно, вземайки предвид, че тези елементи до голяма степен са резултат от комбиниране на главните елементи на СТВ, които вече са включени в класификацията на СТВ. Прави се извода, че тяхното включване няма да доведе до по-точно сравняване на ценообразуването, поради елементи би било което изискването за неоправдано бреме за всички заинтересувани страни, такива 4. Състояние на промишлеността на Общността (61) Някои производители-износители са изказали мнение, че промишлеността на Общността не е понесла материални вреди по смисъла на член 3 от основния регламент, осно- вано на факта, че промишленото производство на Общ- ността, капацитета, цените, инвестициите и производител- ността са останали стабилни или са се подобрили между 1994 г. и ПР. — класифицирането на продукта за изчисляване на грани- цата на дъмпинга не може да се приеме като добър модел за използване при изчисляване на подбиването на цената, при положение, че класификацията на дъмпинга, в повечето случаи е сравнение на асортимента на дадена дружество, т. е. , същият или сходни продукти, произведени от един и същи производител и продадени на два различни пазара. От друга страна, изчисляването на подбиването на цената представлява извършване на сравнение между по-голям брой СТВ, продавани от по-голям брой страни. Ето защо се взема решението, че използваната регламент методология осигурява по-разумна основа за анализ на подбиване на цената: съобразявайки се с главните фак- тори на формиране на цената, този подход покрива най- голям обем от продажбите, временния вече във — накрая, установено беше, че няма значими ценови раз- лики за различните видове СТВ от една и съща група. (57) В заключение, аргументите относно изчисленията за подбиване на цената, свързани с класификацията на про- дукта, се отхвърлят. 3. 2. Ниво на търговията (58) Някои заинтересовани страни са изразили желание да се коригират продажните цени така че да отразяват предполагаемата разлика в нивата на търговията, която се базира на факта, че извършените от Общността продажби са насочени към крайните потребители, докато внесените продукти обикновено се продават на търговци на едро/дистрибутори. (59) Установено е, че промишлеността на Общността извършва продажби по различни канали, включващи както търговци на едро/дистрибутори, така и крайни потребители. Нещо повече, не са доказани никакви постоянни и/или значими разлики в цената в зависимост от различните канали за про- дажба. (60) По тази причина искането за корекция на нивото на търго- вията не е прието. 4. 1. Производство (62) Установено е, че през разглеждания период производстве- ните нива са останали стабилни (+ 1 %), това трябва да се разглежда заедно с нарастващите нива на акциите (+ 30 %) и с намаляването на обема на продажбите (– 9 %), както е очертано в съображения 58—60 от временния регламент. Трябва да се напомни също и че потреблението се е повишило с 5 % през разглеждания период. 4. 2. Капацитет и инвестиции (63) Потвърждава се заключението от съображения 59 и 65 от временния регламент, че повишаването на капацитета, споменато във временния регламент (+ 11 %), се дължи на инвестиране в машини и оборудване с по-добри технически показатели, предназначени да заместят остарелите. 4. 3. Реализирана печалба (64) Някои производители износители са се усъмнили в прила- гането на данъчни ревизии за изчисляване на реализираната печалба от промишлеността на Общността, както е залегнало в номерирано съображение 64 от временния рег- ламент. Предложени са аргументи, че в данъчните ревизии се включват продажби на продукти, които не влизат в раз- следването и че не се обхваща целия ПР. (65) Установено е, че независимо от възможността на някои дру- жества да предоставят информация, отнасяща се точно до разглеждания продукт, някои други дружества нямат сис- тема за изчисляване на производствените разходи, която да позволява конкретното идентифициране на продукта, обект на разследването. При липсата на такава информация се счита, че данъчните ревизии осигуряват надеждна инфор- мация за най-близката група продукти, включително и за разглеждания продукт, за която е налице необходимата информация за печалбата. За всичките шест дружества от представителната група производството на СТВ предста- влява основната им дейност. За другите продукти, изработвани от тези дружества (напр. телени въжета от неръждаема стомана, СТВ с диаметър, по-малък от 3 mm, стоманени мрежи, предварително напрегнати жила) се уста- нови, че в общи линии се отнасят към тази основна дейност, че общо взето за тях се използват същите суровини, оборуд- ване и персонал. 196 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 19 (66) Използването на (величината за) печалбата за 1997 г. вместо тази за ПР се смята за уместно, вземайки предвид, че 1997 г. в широк смисъл покрива ПР, който обхваща времето от януари 1997 г. до март 1998 г. (67) В заключение, поради изложените по-горе причини, се оформя становището, че данъчните ревизии дават една представителна и надеждна картина на печалбата от раз- глеждания продукт, в съответствие с член 3, параграф 8 от основния регламент. (68) По времето на временния регламент един производител от Общността, чиято финансова година приключваше през март, разполагаше само с временни данни за печалбата. След това постъпи окончателна информация и печалбата за Общността беше преизчислена на – 0,3 % за 1997 г. , което, както вече се каза е репрезентативно за ПР. Следователно, спада печалбата от + 1,3 % през 1994 г. на – 0,3 % през 1997 г. за промишлеността на Общността З. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА (75) Някои страни по договорите са направили запитвания относно преценката на влиянието на антидъмпинговите мерки върху промишлеността за потребителя. (76) Следва да напомним, че не са получени никакви отговори на въпросниците относно дейността на Комисията от страна на промишлеността за потребителя, която се разглежда в тази процедура (съображение 87 от временния регламент). Освен това, не е получена никаква информация след пуб- ликуването на временния регламент. Следва да се отбележи, че начертаните във временния регламент заключения показ- ват, че потребителите няма да бъдат засегнати в голяма степен от налагането на мерките. Това заключение не е оспорвано от потребителите, поради което с настоящето се потвърждава. 4. 4. Заключение за състоянието на промишлеността на Общността (69) Някои производители износители твърдят, че промишле- ността на Общността е функционирала много добре в периода след 1995 г. , поради което не е оправдано да се търси материална щета. (77) Изказани са мнения от редица заинтересовани страни, че производителите от Общността не произвеждат СТВ с малък диаметър и че антидъмпинговите мерки ще доведат до недостиг на тези СТВ на пазара на Общността. Твърди се също, че това би оказало отрицателен ефект върху заемането на работната ръка в страните на вносителите, които в сегашния момент внасят в Общността СТВ с малък диаме- тър. (70) Следва да напомним (виж раздел Е. 1 „Предварителна забе- лежка“), че положението на промишлеността в Общността се е влошило независимо дали за начало на анализа на щетата се взема 1994 г. или 1995 г. Дори и за начало да се вземе 1995 г. , производството, обемът на продажбите, зае- тостта на работната ръка и инвестициите намаляват. Акциите се повишават. Пазарният дял остава постоянен (от 65,26 % на 65,64 %) и печалбата остава отрицателна (– 0,3 %). (71) Във всеки случай, в съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, анализът на щетата, която е понесла промишлеността на Общността, се отнася до общата пре- ценка на тези икономически показатели и нито един от тези показатели, разгледан изолирано, не може да се счита за основно ръководещ. (72) Ето защо този аргумент се отхвърля. 4. 5. Заключение относно щетата (73) Потвърждава се направеното заключение, че промишле- ността на Общността е претърпяла материална щета, както е посочено в съображение 68 от временния регламент. Ж. ПРИЧИННА ВРЪЗКА (74) В отсъствието на каквато и да е нова информация се потвър- ждават временните заключения, дадени в съображе- ния 69—85 от временния регламент. (78) Следва да припомним, че промишлеността на Общността произвежда пълен асортимент от СТВ, включително и с малък диаметър. Прави се извод, че налагането на мерките няма да доведе до такова повишаване на цената, което би причинило недостатъчно снабдяване на пазара на Общ- ността със СТВ с малък диаметър. Потвърждава се и фактът, че съществуват редица алтернативни източници за снабдя- ване със СТВ, които не са обект на антидъмпингови мерки (съображение 105 от временния регламент). (79) Съобразявайки се с горното, правим извода, че налагането на окончателни мерки не би имало значителен отрицате- лен ефект върху икономическите оператори в Общността. И. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ 1. Прекратяване на процедурата по отношение на Южна Корея (80) Като се имат предвид направените заключения в съображение 24 et seqs от временния регламент, че грани- цата на дъмпинга за Южна Корея е de minimis и че не са представени аргументи против прекратяването на процеду- рата за Южна Корея, процедурата относно вноса на произ- ведени в Южна Корея стоки с настоящия документ се пре- кратява, без да се стига до налагането на мерки. 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 197 2. Ниво на елиминиране на щетата (81) С цел да се установят мерките, които ще бъдат наложени в крайна сметка, беше взето решение да се вдигнат цените на дъмпинговия внос до ниво, което не се свързва с щета. С цел да се изчисли необходимото повишаване на цената, т. е. , гра- ницата на щетата, цените на дъмпинговия внос бяха сравнени с цените за продажба на промишлеността на Общ- ността, събрани с нереализираната печалба и едно разумно ниво на печалба. Нужно е да отбележим, че след като печалбата на промишлеността на Общността беше преизчислена на 3 % за 1997 (виж точка 4. 3 „Реализирана печалба“ в раздел Е), елементът за нереализирана печалба при изчисляване на загубите от продажбата беше съответно използваната коригиран. Извън методология за установяване на границата на щетата, както е описана в съображение 110 от временния регламент, се потвърждава. съображения, тези 3. Мерки (82) Когато разследването вече е напреднало, няколко произво- дители износители от КНР, Мексико и Украйна предлагат да се вземат мерки. Нещо повече, в случая с Индия и Южна Африка производителите износители представят преразгле- дани предложения за ценови мерки, — относно КНР, счита се, че предложените мерки не са приемливи при положение, че нито една дружество в тези страни не получава индивидуално отношение и че предложенията не съдържат никакви гаранции от страна на китайските власти, за да дадат възможност за правилен мониторинг, — относно Индия (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Мексико, Южна Африка и Украйна, ангажираните производители износители правят предложения за ценови мерки, които се оказват приемливи. (83) Да припомним, че в съображение 112 et seg. от временния регламент се говори за мерки, предложени от производите- лите износители в Унгария и Полша и приети от Коми- сията. Тези мерки са такива, че да отразяват крайните заключения от разследването що се отнася до предвидените в тях минимални цени. 4. Форма и ниво на крайните мерки (84) Крайните мерки следва да бъдат под формата на мита ad valorem, чийто размер е фиксиран индивидуално за сътрудничещи си дружества. Що се отнася до другите про- изводители износители, като се има предвид тясното сътрудничество, трябва да се прилага най-високото специ- фично за дадена дружество мито за износител-партньор в разглежданата са За предложили приемливи ценови мерки, крайните мерки имат формата на конкретни действия. дружествата, страна. които (85) Според член 9, параграф 4 от основния регламент, когато установените граници на дъмпинга по отношение на даден производител износител се оказват под съответните увели- чения в цените на вноса, необходими за отстраняване на щетата, както е изчислено по-горе, крайният размер на митата е ограничен до установената граница на дъмпинга. (86) Тези мита, изразени като процентна част от нетната вели- чина CIF, франко границата на Общността цена, преди облагането с мито възлизат на: — КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА: Всички производители/износители: 60,4 % — УНГАРИЯ: Drótarú Kereskedelmi Rt Всички производители/износители: Drótkötél Ipari és és — ИНДИЯ: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Всички производители/износители: — МЕКСИКО: Aceros Camesa SA de CV Всички производители/износители: — ПОЛША: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutow „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzial- noscia Fabryka Lin i Drutow „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka i Drutu Górnoslaska „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Lin Lin Fabryka Dolnoslaska i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Всички производители/износители: — ЮЖНА АФРИКА: Haggie Всички производители/износители: 28,1 % 28,1 % 23,8 % 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 38,6 % 38,6 % — УКРАЙНА: Всички производители/износители: 51,8 % (87) Индивидуалните размери на митата, посочени в този регла- мент, са определени на основата на заключенията на настоящето антидъмпингово разследване. Следователно, те са отражение на положението по време на това разследване. Тези мита са приложими единствено към внос на продукти, произведени в разглежданите страни и то от конкретно спо- менатите юридически единици. Продукти на което и да е в друго постановителната регламент, на включително и свързаните единици, не могат да ползват тези размери (на митата) и ще подлежат на остатъчно мито. непосочено дружество, настоящия специално част 198 (88) BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 19 Всяка молба относно прилагането на тези индивидуални размери на митата (напр. след промяна на името на едини- цата) следва незабавно да се адресира до Комисията заедно с цялата относима информация, особено такава за измене- ние на извършваните от дружеството дейности по произ- водството, вътрешните и външни продажби, свързани с промяна на това име. Й. СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННИТЕ МИТА (89) С оглед големината на дъмпинговите граници, установени за производителите износители и отчитайки сериозността на щетата за промишлеността на Общността, счита се за необходимо временни антидъмпингови мита по силата на временния регламент да бъдат окончателно събирани в размера на окончателно наложеното мито, освен ако размерите на временното мито са по-ниски, в който случай последното взема превес, осигурените суми чрез ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 1. С този документ се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на стоманени въжета и кабели, класифицирани под следните кодове по КН ex 7312 10 82 (код по TARIC 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (код по TARIC 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (код по TARIC 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (код по TARIC 7312 10 88*10) и ex 7312 10 99 (код по TARIC 7312 10 99*10) и произведени в Китайската народна република, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка, Украйна. 2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложим към нетната величина CIF, франко границата на Общността цена, преди облагането, на произведените продукти от изброените по-долу дружества е както следва: Страна Дружество Размер на митото (в %) Допълнителен код по TARIC Китайска народна република Всички дружества Унгария Индия Мексико Полша Всички дружества Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700 071 India Всички други дружества Всички дружества Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Polska Всички други дружества Южна Африка Всички дружества Украйна Всички дружества 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 — 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 3. Ако не е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата. Член 2 1. Независимо от член 1, окончателното мито няма да се прилага за внос на продукта, описан в член 1, параграф 1 по-горе и пряко изнесен и фактуриран на дружество-вносител в Общността от изброените в параграф 3 дружества, от които Комисията е поела ангажименти във връзка с цената съгласно Решение 1999/572/ЕО от 13 август 1999 г. , поемайки ангажиментите, предложени във връзка с антидъмпинговите процедури, които засягат вноса на стоманени въжета и кабели, произведени в Китайската народна република, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка и Украйна (1). (1) ОВ L 217, 17. 8. 1999 г. , стр. 63. 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 199 2. Когато вследствие на дадена мярка се подаде молба за пускане в свободно обращение, освобождаването от мито да става при условие че на съответните митнически служби на държавата-членка (на Общността) се представи валидна фактура относно ангажимента във формата, уточнена в приложението към временния регламент, която е издадена от някоя от изброените в параграф 3 страни. Ако дружеството е от Украйна, фактурата относно ангажимента трябва да се съпровожда от валидно разрешение за износ, издадено от украинските власти, във формата, уточнена в приложението. 3. Внесени стоки по смисъла на предложените и приети ангажименти следва да се декларират по следните допълнителни кодове по TARIC: Страна Дружество Допълнителен код по TARIC Унгария Полша Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Hungary Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polska Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnosciaPL-41-800 Zabre, Sobieskiego Street No 1, Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnosciaPL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 Мексико Южна Африка Индия Украйна Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 México Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland South Africa Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071India Joint Stock Company, Silur, 343700 Khartsyzsk, Donetsk Region, Ukraine 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 Член 3 Относно вноса на продукти, описани в член 1, параграф 1, с произход от КНР, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка и Украйна, сумите, които се осигуряват по силата на временното антидъмпингово мито, наложено съгласно временния регламент, следва да се събират в размера на окончателното наложено мито. Събраните суми, надвишаващи размера на окончателно наложените антидъмпингови мита, следва да се освободят. С настоящото се прекратява процедурата относно вноса на продукти, описани в член 1, параграф 1 и произведени в Република Корея. Член 4 200 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 19 Член 5 Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 12 август 1999 година. За Съвета Председател T. HALONEN 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 201 ПРИЛОЖЕНИЕ РАЗРЕШИТЕЛНОТО ЗА ИЗНОС, ПОСОЧЕНО В ЧЛЕН 2, ПАРАГРАФ 2 ВКЛЮЧВА СЛЕДНИТЕ ЕЛЕМЕНТИ: 1. Кодовият номер на докладвания продукт (както е приет в предложената мярка от съответния производител износител), включително вид, брой на жилата, брой на жиците в едно жило и код по КН. 2. Точно описание на стоките, включващо: — фирмен номер на продуктовия код (CPC), — код по КН, — допълнителен код по TARIC, по който се освобождават стоките, посочени във фактурата на граница на Общността, — количество (дава се в килограми), — минимално приложима цена. 3. Номер на фактурата. 4. Номер на разрешителното за износ и дата на издаването му. 5. Името на вносителя, на когото дружеството директно издава фактура


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1786/1999 της Επιτροπής, της 12ης Αυγούστου 1999, για τον προσδιορισμό του μέτρου κατά το οποίο μπορούν να γίνονται δεκτές οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής που υπεβλήθησαν τον Ιούλιο του 1999 για ορισμένα προϊόντα στον τομέα του γάλακτος και των γαλακτοκομικών προϊόντων στο πλαίσιο των καθεστώτων που προβλέπονται από τις ευρωπαϊκές συμφωνίες μεταξύ της Κοινότητας και της Σλοβενίας

eurovoc_concepts:
Slovenia
agreement (EU)
import licence
milk
milk product

formats: pdf print

text: 13. 8. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 213/11 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1786/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Αυγούστου 1999 για τον προσδιορισµό του µέτρου κατά το οποίο µπορούν να γίνονται δεκτές οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής που υπεβλήθησαν τον Ιούλιο του 1999 για ορισµένα προϊόντα στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων στο πλαίσιο των καθεστώτων που προβλέπονται από τις ευρωπαϊκές συµφωνίες µεταξύ της Κοινότητας και της Σλοβενίας Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2508/97 της Επιτροπής, της 15ης ∆εκεµ- βρίου 1997, για τη θέσπιση των λεπτοµερειών εφαρµογής στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων, των καθεστώτων που προβλέπονται στις ευρωπαϊκές συµφωνίες µεταξύ της Κοινότητας και της ∆ηµοκρατίας της Ουγγαρίας, της ∆ηµοκρα- τίας της Πολωνίας, της Τσεχικής ∆ηµοκρατίας, της ∆ηµοκρατίας της Σλοβακίας, της Βουλγαρίας, της Ρουµανίας και της Σλοβενίας, του καθεστώτος που προβλέπεται στις συµφωνίες για την ελευ- θέρωση των συναλλαγών µεταξύ της Κοινότητας και των βαλτικών χωρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1643/1999 (2), και Εκτιµώντας ότι οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής που έχουν υποβληθεί για τα προϊόντα που αναφέρονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2508/97 αφορούν για ορισµένα προϊόντα ποσότητες µεγαλύ- τερες από αυτές που είναι διαθέσιµες· ότι πρέπει κατά συνέπεια να ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 4, καθοριστούν οι συντελεστές χορήγησης για ορισµένες ποσότητες που έχουν ζητηθεί για την περίοδο από 1ης Ιουλίου έως 31 ∆εκεµβρίου 1999, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής που έχουν υποβληθεί για την περίοδο από 1ης Ιουλίου έως 30 ∆εκεµβρίου 1999 δυνάµει του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2508/97 γίνονται δεκτές για τη Σλοβε- νία καταγωγής και ανά προϊόν που υπάγεται στους κωδικούς ΣΟ, που περιλαµβάνονται στο παράρτηµα, για τις ζητηθείσες ποσότη- τες, στις οποίες εφαρµόζεται ο αναγραφόµενος συντελεστής χορήγησης. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 13 Αυγούστου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 12 Αυγούστου 1999. Για την Επιτροπή Monika WULF-MATHIES Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 345 της 16. 12. 1997, σ. 31. (2) ΕΕ L 195 της 28. 7. 1999, σ. 5. L 213/12 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 13. 8. 1999 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Προϊόντα καταγωγής ∆ηµοκρατίας της Σλοβενίας Κωδικοί ΣΟ και προϊόντα συντελεστής χορήγησης 0402 10 0402 21 0,0079 0403 10 Γιαούρτια — 0406 90 Άλλα τυριά 0,0165


title: Verordnung (EG) Nr. 1791/1999 der Kommission vom 12. August 1999 bezüglich der im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1758/1999 eingereichten Angebote für die Ausfuhr von Roggen

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye

text: 13. 8. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 213/19 VERORDNUNG (EG) Nr. 1791/1999 DER KOMMISSION vom 12. August 1999 bezüglich der im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1758/1999 einge- reichten Angebote für die Ausfuhr von Roggen DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei Störungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), insbesondere auf Artikel 7, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Eine Ausschreibung der Erstattung und oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Roggen nach allen Drittländern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1758/1999 der Kommission (5) eröffnet. Nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, die auf die Ausschreibung zu berücksichtigen. eingegangenen Angebote nicht Unter Berücksichtigung insbesondere der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 ist die Fest- setzung einer Höchsterstattung oder einer Mindestab- gabe nicht angezeigt. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — (3) (4) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die im Rahmen der Ausschreibung der Erstattung oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Roggen gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1758/1999 vom 10. bis zum 12. August 1999 einge- reichten Angebote werden nicht berücksichtigt. Diese Verordnung tritt am 13. August 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 12. August 1999 Für die Kommission Monika WULF-MATHIES Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 210 vom 10. 8. 1999, S. 3


title: Reglamento (CE) n° 1785/1999 de la Comisión, de 12 de agosto de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 13. 8. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 213/9 REGLAMENTO (CE) No 1785/1999 DE LA COMISIÓN de 12 de agosto de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), modificado en último lugar por el Reglamento (CE) no 1498/ 98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, (1) Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicación de los resultados de las negocia- ciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspon- dientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo; Considerando que, en aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 13 de agosto de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de agosto de 1999. Por la Comisión Monika WULF-MATHIES Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 213/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 8. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 12 de agosto de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 999 388 524 528 999 052 400 600 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 388 512 528 999 052 068 999 064 068 093 999 43,1 43,1 68,3 84,3 72,9 75,2 101,4 247,1 71,6 140,0 62,7 52,2 82,8 52,5 44,0 32,9 86,8 81,9 62,0 97,7 62,4 53,9 31,1 61,3 94,9 55,1 75,0 51,6 53,4 66,1 57,0 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»