title: Komission asetus (EY) N:o 1802/1999, annettu 17 päivänä elokuuta 1999, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa

eurovoc_concepts:
Croatia
Ukraine
anti-dumping duty
import
piping
tube

formats: html pdf print

text: 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1802/1999, annettu 17 päivänä elokuuta 1999, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumatto- mien putkien tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka — Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi 27 päivänä huhti- kuuta 1998 muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, SEKÄ KATSOO SEURAAVAA: 1) 2) 3) 4) 5) A. MENETTELY Komissio ilmoitti 19 päivänä marraskuuta 1998 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoi- tuksella (3) polkumyyntimenettelyn aloittamisesta tiet- tyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumatto- mien putkien tuonnissa yhteisöön. Menettely aloitettiin Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union -komitean jätettyä valituksen lokakuussa 1998 niiden yhteisön tuottajien puolesta, edustavat yhteisön koko saumattomien putkien tuotantoa. jotka Komissio ilmoitti virallisesti valituksen tehneille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, toimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisille järjestöille ja viejämaiden edustajille menettelyn aloittamisesta. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus ilmoittaa kantansa kirjallisesti ja esittää kuulemispyyntö menettelyn aloittamista koske- vassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Vastaukset saatiin yhdel- tätoista yhteisön tuottajalta, neljältä vientiä harjoittavalta tuottajalta kyseisissä maissa ja kahdeksalta tuojalta yhtei- sössä. ja tarkasti kaikki polkumyynnin, Komissio hankki vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittelyn kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkas- tukset seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisön tuottajat — Benteler AG, Paderborn, Saksa — Dalmine SpA. , Dalmine, Italia — ESW Röhrenwerke GmbH, Eschweiler, Saksa — Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Ruotsi (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EYVL C 353, 19. 11. 1998, s. 13. 6) 7) 8) Espanja — Timken Desford Ltd, Leicester, Yhdistynyt kunin- gaskunta — Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanja — Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH, Mülheim an der Ruhr, Saksa — Vallourec & Mannesmann France SA, Boulogne Billancourt, Ranska — Voest Alpine Kindberg GmbH, Itävalta. b) Vientiä harjoittavat tuottajat — Zeljezara Sisak d. d. , Sisak, Kroatia. c) Etuyhteydessä oleva tuottaja yhteisössä — SEPCO GmbH, Krefeld, Saksa. kattoi Polkumyyntitutkimus ajanjakson 1 päivästä marraskuuta 1997 31 päivään lokakuuta 1998, jäljem- pänä 'tutkimusajanjakso'. Vahinkoa koskeva tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 1997 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä 'tarkastelujakso'. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana oleva tuote on raudasta tai seostamatto- masta teräksestä valmistetut, öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettävät saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm (jotka luokitellaan nykyisin CN- koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 30), poikkileikkauk- seltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamatto- masta teräksestä valmistetut, kylmävedetyt tai kylmävals- satut saumattomat putket (jotka luokitellaan nykyisin CN-koodiin 7304 31 99) ja muut, poikkileikkaukseltaan seostamattomasta ympyrän muotoiset, raudasta teräksestä valmistetut putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm (jotka luokitellaan nykyisin CN- jäljempänä koodeihin 7304 39 91 ja 7304 39 93), 'saumattomat putket'. tai Vaikka näiden kolmen saumattomien putkien luokan välillä on joitain teknisiä eroja (esimerkiksi standardit, teräslajit), erot eivät ole sellaisia, että niiden perusteella voitaisiin tehdä selvä jaottelu, koska yhteen luokkaan luokiteltavia saumattomia putkia voidaan käyttää ja toisinaan käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin johonkin toiseen luokkaan luokiteltavia saumattomia putkia. Lisäksi saumattomiin putkiin liittyy samankin luokan sisällä useita erilaisia ominaisuuksia, mutta niiden katsotaan silti kaikkien olevan samankaltaisia tai saman- laisia olennaisilta fyysisiltä ja teknisiltä piirteiltään ja käyttötarkoituksiltaan. L 218/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 9) vaativampien Ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että kyseessä on kaksi eri tuotetta — putkijohdoissa käytet- tävät putket ja tavalliset putket, joista ensiksi mainittuja tuotetaan ja myydään suoraan loppukäyttäjille kauppiaiden sijasta. Komissio kuitenkin totesi, että fyysiset ja tekniset pe- rusominaisuudet olivat todettiin, että väitettyä eroa ei käytännössä huomioitu, vaan putkijoh- doissa käytettäviä putkia myydään usein tavallisina putkina eikä tuotteiden välillä ole selkeää jakoa. standardien mukaisesti samat. Lisäksi Sen jälkeen tutkittiin kroatialaisen yrityksen viemän kunkin tuotetyypin osalta, muodostaako vastaavan tuotetyypin myynti kotimarkkinoilla vähintään viisi prosenttia yhteisöön viedyn saman tyypin myynnin määrästä. Viiden prosentin kynnyksen ylittävien tuotteiden osalta määritettiin, oliko myyntiä tapahtunut riittävä määrä tavanomaisessa 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. kaupankäynnissä perusasetuksen 10) Neuvoston aikaisemman kannan (1) mukaisesti komissio totesi näin ollen, että kaikkia edellä mainittuihin CN- koodeihin luokiteltavia saumattomia putkia on pidettävä yhtenä tuotteena tässä menettelyssä. 2. Samankaltainen tuote 11) 12) tuotteilla Kyseisistä kahdesta maasta yhteisöön viedyillä tuotteilla, yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamilla ja sekä Kroatian kotimarkkinoilla myymillä myydyillä tuotteilla todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, ja ne on sen vuoksi katsottava samankaltaisiksi tuotteiksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden GOST- ja TU-standardien mukaisesti valmistamat putket, jotka siis ovat heikompilaatuisia ja joiden testaus- vaatimukset ovat vähäisemmät, ovat erilaisia kuin yhteisön tuotannonalan DIN- tai ASTM-standardien mukaisesti valmistamat tuotteet. Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska laatustandardeja sinänsä ei voida ottaa huomioon samankaltaista tuotetta määritettäessä. Lisäksi komissio totesi, että näillä tuotteilla oli samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset kuin yhteisön tuotannonalan tuottamilla toisen menettelyn kohteena olevan maan viemillä saumatto- milla putkilla. ja C. POLKUMYYNTI 1. Kroatia a) Normaaliarvo 13) Normaaliarvon määrittämiseksi määritettiin ensin ainoan vientiä harjoittavan tuottajan osalta, onko kyseisen tuot- teen myynnin kokonaismäärä kotimarkkinoilla edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli edus- taako tämä myynti viittä prosenttia kyseisen yhteisöön viedyn tuotteen myynnin määrästä. yli (1) EYVL L 120, 15. 5. 1993, s. 42. 14) 15) 16) joissa yksittäiskustannukset Tapauksissa, ylittävän myynnin määrä kotimarkkinoilla oli tuotetyyppikohtai- sesti vähintään 80 prosenttia myynnistä, normaaliarvo määritettiin kaikesta myynnistä kotimarkkinoilla tosi- asiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Tapauksissa, joissa kannattavien liiketoimien tuotetyyppikohtaisesti vähemmän kuin 80 määrä oli prosenttia, mutta vähintään 10 prosenttia myynnistä, normaaliarvo määritettiin muusta kannattavasta myyn- nistä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Niiden tuotetyyppien osalta, joiden myynnin määrä koti- markkinoilla oli vähemmän kuin viisi prosenttia yhteisöön viedystä määrästä tai joiden myynti kotimark- kinoilla oli riittämätöntä tavanomaisessa kaupankäyn- nissä, normaaliarvo muodostettiin kyseessä olevan viedyn tuotetyypin vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheu- tuneiden tuotantokustannusten perusteella lisättynä kohtuullisella määrällä myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nuksia sekä voittoa perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. Myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nukset perustuivat edustavaan myyntiin kotimarkkinoilla ja voittomarginaali edustavaan myyntiin kotimarkki- noilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. b) Vientihinta riippumatto- Vientihinnat määritettiin ensimmäiselle malle tuotteesta maksetun tai maksettavan hinnan perusteella perusase- tuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. yhteisössä myydystä asiakkaalle c) Vertailu Normaaliarvon ja vapaasti tehtaalla -vientihinnan tasa- puolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin asianmukaisia joiden väitettiin ja oikaisuja sellaisten erojen osalta, osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja hintojen vertailtavuu- teen. Tarvittavat oikaisut koskivat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kaupan porrasta sekä kuljetus- ja luottokustannuksia. Kaupan porrasta koskeva oikaisu tehtiin, koska todettiin, että vientihinta (kauppiaille) oli eri kaupan portaasta kuin normaaliarvo (kauppiaat ja käyttäjät) ja tämä ero vaikutti hintojen vertailtavuuteen. 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/5 d) Polkumyyntimarginaali kapasiteetista ja että kroatialaiset tuotteet eivät täysin kattaneet ukrainalaisen viennin kokovalikoimaa. Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta määritettiin normaaliarvojen ja vienti- hintojen painotettujen keskiarvojen vertailun perusteella. 24) Väliaikainen polkumyyntimarginaali ainoan kroatialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta on cif-hinnasta yhteisön rajalla prosentteina ilmaistuna 40,8 prosenttia. 17) 18) 19) Koska ainoa tunnettu vientiä harjoittava tuottaja vastasi Kroatiasta kaikesta yhteisöön, komissio katsoo, että jäännöspolkumyynti- marginaali olisi vahvistettava samaksi. tuonnista tuotteen kyseisen 2. Ukraina a) Normaaliarvo 20) Menettelyn esittivät koskevassa harjoittavat aloittamista ilmoituksessa komissio ehdotti Brasiliaa tai Amerikan yhdysvaltoja viitemaaksi soveltuvaksi kolmanneksi markkinatalous- maaksi normaaliarvon määritystä varten. Ukrainalaiset vientiä vastalauseen tuottajat molemmista maista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Brasilian osalta väitettiin muun muassa, että Brasilian markkinoita hallitsee yksi tuottaja ja että tällä on vaikutusta hintoihin Brasiliassa. Amerikan yhdysvaltojen osalta väitettiin, että raaka-aineiden saatavuus oli huono, mikä lisäsi koti- maisten tuottajien kustannuksia, ja että kyseisen tuotteen viennin määrä yhteisöön ei ollut edustava, mikä merkit- sisi kilpailun puuttumista. Myöskään Ukrainassa ja Yhdysvalloissa maksettavia palkkoja ei voitaisi verrata. Vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi ehdotettiin Tsěkin tasa- valtaa. 21) 22) 23) Brasilian valintaa koskevien vastalauseiden todettiin olevan perusteltuja. Amerikan yhdysvaltoja ei myöskään voitu käyttää vertailumaana, koska kaikki kahdeksan valituksessa lueteltua viejää Yhdysvalloissa kieltäytyivät yhteistyöstä. Valituksen tekijät ehdottivat sitten, että normaaliarvon määrittämiseen käytettäisiin yksityisesti laadittua raporttia, joka sisälsi tietoja Yhdysvaltain tuot- tajien myyntihinnoista. Tämä ehdotus oli hylättävä, koska tietoja ei voitu tarkastaa. otettiin Seuraavaksi tunnettuun yhteyttä tsěkkiläiseen putkien tuottajaan, ja niitä pyydettiin toimi- maan yhteistyössä, mistä ne kaikki kieltäytyivät. kolmeen Seuraavaksi ehdotettiin Kroatiaa, joka on myös tämän tutkimuksen kohteena oleva viejämaa. Valituksen tekijät sekä ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat vastustivat aluksi Kroatian valintaa sillä perusteella, että Kroatian tuotantokapasiteetti oli alle 10 prosenttia Ukrainan tekijät vaikuttavat huolellisesti Kaikki arvioituaan komissio päätyi kuitenkin siihen, että Kroatiaa voidaan käyttää asianmukaisena vaihtoehtona. Tätä perusteltiin sillä, että kyseisen tuotteen myynnin määrä Kroatian kotimarkkinoilla oli edustava Ukrainasta yhteisöön tutki- musajanjakson aikana tapahtuneeseen vientiin nähden. Kroatia myös tuo kyseistä tuotetta sekä vie sitä. Lisäksi kroatialaisen putkiyrityksen kapasiteetin käyttöaste on samanlainen kuin kolmen yhteistyössä toimineen ukrai- nalaisen vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetin käyt- töasteen painotettu keskiarvo. 25) 26) 27) Tutkimuksen osapuolille ilmoitettiin, että komissio aikoi esittää valita Kroatian, ja niille esitetty huomautuksensa. Asetetussa määräajassa huomautuksia. annettiin tilaisuus ei Normaaliarvo määritettiin näin ollen kroatialaisen tuot- tajan sellaisten tuotteiden hintojen ja kustannusten perusteella, jotka ovat verrattavissa ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön myymiin tuotteisiin, edellä 3 kappaleessa kuvattua menetelmää käyttäen. b) Vientihinta Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta toimitetut tiedot havaittiin epäluotettaviksi eräässä siihen etuyhtey- dessä olevan ja yhteisössä sijaitsevan tuojan toimitiloissa tehdyn tarkastuksen jälkeen. Kyseisen vientiä harjoit- tavan tuottajan myyntiä vientiin ei tämän vuoksi otettu huomioon vientihinnan määrittämisessä. Kahden muun ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta otettiin huomioon kaikki vienti vientihinnan määrittämisessä. 28) Vientihinta määritettiin tämän jälkeen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli riippumattomien asiak- kaiden yhteisössä tosiasiallisesti maksamien hintojen tai hintojen, jotka niiden on maksettava, perusteella. c) Vertailu 29) 30) Todettiin, että Kroatiassa ei ole kotimaista kylmävedet- tyjen saumattomien putkien tuotantoa. Koska tämän tuotetyypin vienti Ukrainasta yhteisöön oli ainoastaan 10 prosenttia Ukrainan koko viennistä tutkimusajan- jakson aikana, ne katsottiin kuitenkin voitavan kohtuu- della jättää laskelmien ulkopuolelle. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmu- kaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertai- lukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroa- vuudet. Tarvittavat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaiset oikaisut koskivat kuljetusta. L 218/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 31) tuotettujen Kaksi ukrainalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi oikaisua fyysisten ominaisuuksien osalta GOST- ja TU- standardien mukaisesti ukrainalaisten putkien ja muun muassa DIN- ja ASTM-standardien, joita yhteisön tuotannonalan yleisesti käyttää, eron ja TU-standardien mukaisten huomioimiseksi. GOST- putkien väitettiin olevan heikompilaatuisia ja niiden testausvaatimusten vähäisempiä, minkä vuoksi niitä myytiin alennettuun hintaan yhteisön markkinoilla. Komissio katsoi kuitenkin, että ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien väitteitä ei ollut perusteltu ja että pyynnöstä tarvittiin lisätietoja. Komissio hylkäsi tämän vuoksi tämän väitteen alustavan tutkimuksen osalta. d) Polkumyyntimarginaali 32) Maakohtainen polkumyyntimarginaali määritettiin painotettujen keskimääräisten normaaliarvojen ja paino- tettujen keskimääräisten vientihintojen vertailun perus- teella perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukai- sesti. 33) Väliaikainen polkumyyntimarginaali kaikkien ukraina- laisten yritysten osalta ilmaistuna prosentteina cif-tuonti- hinnasta yhteisön rajalla on 123,7 prosenttia. D. VAHINKO 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä 34) 35) 36) 37) a) Yhteisön tuotanto Yhteisön kaikkien saumattomia putkia valmistavien yritysten tuotanto tutkimusajanjakson aikana on otettu huomioon yhteisön tuotantoa määritettäessä. Näitä yrityksiä kutsutaan jäljempänä yhteisön tuottajiksi. b) Yhteisön tuotannonala Olisi huomattava, että valitus tehtiin saumattomien putkien kahdentoista yhteisön tuottajan puolesta. Nämä kaksitoista tuottajaa edustavat yhteisön koko tuotantoa tutkimusajanjakson aikana. Valituksen tehneistä kahdestatoista yhteisön tuottajasta ainoastaan kymmenen vastasi komission kyselylomak- keeseen. Kahdesta muusta tuottajasta yksi ei vastannut kyselylomakkeeseen lainkaan ja toinen vastasi ainoastaan osittain. Kummankaan näistä yhteisön tuottajista ei katsottu toimivan yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Jäljelle jäävät kymmenen yhteisön tuottajaa ovat Voest Alpine Kindberg (Itävalta), Vallourec & Mannesmann France (Ranska), Benteler AG (Saksa), ESW Röhrenwerke GmbH (Saksa), Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH (Saksa), Dalmine SpA. (Italia), Productos Tubu- lares SA (Espanja), Tubos Reunidos SA (Espanja), Ovako Steel AB Tube Division (Ruotsi) ja Timken Desford Steel Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta). 38) Näiden tuottajien osuus on 94 prosenttia yhteisön koko tuotannosta tutkimusajanjakson aikana ja muodostaa näin ollen perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisen valtaosan yhteisön tuotannosta. Näitä yrityksiä kutsutaan jäljempänä yhteisön tuotannonalaksi. 39) 40) 41) 42) 43) 44) 2. Alustavat huomiot Analysoitaessa vahinkoa ja syy-yhteyttä komissio otti huomioon sen, että edellinen saumattomien putkien tuontia Kroatiasta, Tsěkistä, Unkarista, Puolasta, Roma- niasta, Venäjältä ja Slovakiasta koskeva tutkimus saatet- tiin päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 2320/ 97 (1), jolla otettiin käyttöön näitä maita koskevat polku- myyntitoimenpiteet. Koska vuodesta 1995 elokuuhun 1996 ulottuvan ajan- jakson osalta oli edellisessä tutkimuksessa todettu, että Kroatiasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonti ei ollut aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, analysoida uudestaan kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan kyseisenä ajanjak- sona. ei katsottu aiheelliseksi Tämän vuoksi päätettiin, että vahingon ja syy-yhteyden analysoimiseksi komissio ottaa tässä menettelyssä huomioon ainoastaan tammikuusta 1997 lokakuuhun 1998 ulottuvaa ajanjaksoa koskevat tutki- musajanjakson loppuosan). tiedot (eli kuvattua Lisäksi on huomattava, yhteisön tuotannonalan tilannetta on arvioitu olettaen sen parantuvan edellä mainittujen polkumyyntitoimenpi- teiden käyttöönoton johdosta. jäljempänä että 3. Yhteisön kulutus Yhteisön kulutus perustui kyselylomakkeella saatuihin vastauksiin (yhteisön tuotannonalan myynnin määrä), ja käytettävissä Eurostatin tietoihin (tuonnin määrä) oleviin tietoihin yhteistyössä toimimattomien yhteisön tuottajien myynnin määristä. Tällä perusteella yhteisön kulutus näytti kasvaneen ajan- jakson aikana 1 087 469 tonnista vuonna 1997 1 195 329 tonniin tutkimusajanjakson aikana, mikä merkitsee 10 prosentin kokonaiskasvua. (1) EYVL L 322, 25. 11. 1997, s. 1. 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/7 4. Tuonti yhteisöön asianomaisista maista i i ) H i n n a n a l i t t a v u u s a) Kumulaatio Kroatia Komissio tutki, onko Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuontia arvioitava kumu- latiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukai- sesti. 51) Kuten edellä todetaan, Kroatian polkumyyntimarginaa- liksi todettiin 40,8 prosenttia ja Ukrainan polkumyynti- marginaaliksi 123,7 prosenttia, ja ne ovat näin ollen kumpikin selvästi vähimmäistasoa suuremmat. Tuonnin määrät Kroatiasta ja Ukrainasta ovat vertailukelpoiset absoluuttisesti mitattuina, ja niiden todettiin olevan merkittävät kummankin maan osalta. Tuonti Kroatiasta oli 2,6 prosenttia yhteisön kulutuksesta tutkimusajan- jakson aikana ja tuonti Ukrainasta 11,2 prosenttia yhteisön kulutuksesta saman ajanjakson aikana. 45) 46) 47) Kilpailua koskevien edellytysten osalta tutkimuksessa havaittiin, että Kroatiasta ja Ukrainasta tuodut saumat- tomat putket olivat tutkimusajanjakson aikana saman- laisia kaikilta fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksil- taan. Lisäksi kroatialaisia ja ukrainalaisia saumattomia putkia markkinoitiin yhteisössä vertailukelpoisten myyn- tikanavien ehdoin. samanlaisin Tuotujen saumattomien putkien katsottiin tämän vuoksi kilpailevan keskenään sekä yhteisössä tuotettujen ja myytyjen saumattomien putkien kanssa. kaupallisin kautta 48) Edeltävän perusteella komissio katsoi, että kaikki perus- asetuksen 3 artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttyivät. Tuontia Kroatiasta ja Ukrainasta tarkasteltiin tämän vuoksi kumulatiivisesti. b) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkina- osuus 49) Tuonti Kroatiasta ja Ukrainasta lisääntyi huomattavasti, 83 783 tonnista vuonna 1997 164 403 tonniin tutki- musajanjakson aikana. Vastaavasti markkinaosuus oli 7,7 prosenttia vuonna 1997 ja 13,8 prosenttia tutki- musajanjakson aikana. c) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat i ) H i n t o j e n k e h i t y s 50) Kroatiasta tuotujen ja yhteisön markkinoilla myytyjen saumattomien putkien keskimääräiset yksikköhinnat (Eurostatin tietojen perusteella), olivat 0,50 ecua kilolta vuonna 1997 ja 0,51 ecua kilolta tutkimusajanjakson aikana. Ukrainasta tuotujen ja yhteisön markkinoilla myytyjen saumattomien putkien keskimääräiset yksikkö- hinnat (Eurostatin tietojen perusteella), olivat 0,37 ecua kilolta vuonna 1997 ja 0,38 ecua kilolta tutkimusajan- jakson aikana. ja Kroatiasta tuodut Hinnan alittavuuden analysointia varten ja tutkimuksen kohteena olevien saumattomien putkien eri tyyppien runsauden vuoksi komissio luokitteli yhteisön tuotan- nonalan myymät saumattomat putket kahdella perusteella: ensiksi ulkoläpimitan ja seinämän paksuuden mukaisten ryhmien perusteella ja jotka ovat putkijohdoissa toiseksi kolmeen luokkaan, käytettävät putket, kylmävedetyt putket ja kaupalliset putket. Sen jälkeen tehtiin vertailu kroatialaisten saumat- tomien putkien ryhmä- ja luokkakohtaisten painotet- tujen keskimääräisten myyntihintojen ja yhteisön tuotan- nonalan samojen ryhmien ja luokkien painotettujen keskimääräisten myyntihintojen välillä. Hintoja vertail- tiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhtei- sössä tapahtuneen myynnin perusteella. Vertailukelpoi- suuden varmistamiseksi, yhteisön tuotannonalan ja tuotujen tuotteiden hinnat otettiin huomioon ilman hyvityksiä ja maksuja ja niihin tehtiin tarvittaessa tehtaalla oikaisut kuljetuskustannusten osalta vapaasti -tasolle tai cif-hinta yhteisön rajalla -tasolle. Lisäksi tuon- tihinnat mukautettiin sisältämään tullimaksut ja tuonnin jälkeiset kustannukset tuojien toimittamien tietojen perusteella. 52) 53) Ukraina Ukrainalaisten putkien myyntiä koskevan hintojen alitta- vuuden analyysin osalta on mainittava, että asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet riittäviä tietoja ulkoläpimi- tasta ja seinämän paksuudesta, jotta komissio olisi voinut ryhmitellä tuotteet samalla tavalla kuin Kroatiasta peräisin olevan tuonnin yhteydessä. Edellä mainittujen tietojen puuttuessa komissio laski hintojen alittavuuden toimitettujen tietojen perusteella eli vertaamalla ukraina- laisten saumattomien putkien CN-koodikohtaisia paino- tettuja keskimääräisiä myyntihintoja yhteisön tuotan- nonalan samaan CN-koodiin luokiteltavien saumatto- mien putkien painotettuihin keskimääräisiin myyntihin- toihin. Ukrainalaisia putkia koskevat hintavertailut rajoittuivat niiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan myyntiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä, joiden myyntiä käytettiin Ukrainan vientihinnan määrit- tämiseen (katso edellä 27 kappale). Yhteisön tuotan- nonalan hinnat otettiin huomioon ilman hyvityksiä ja maksuja ja niihin tehtiin tarvittaessa oikaisut kuljetus- kustannusten osalta vapaasti tehtaalla -tasolle. Tuonti- hinnat mukautettiin sisältämään tullimaksut ja tuonnin jälkeiset kustannukset tuojien toimittamien tietojen perusteella. 54) Vertailun tuloksista nähdään hinnan alittavuuden margi- naalit kummankin asianomaisen maan osalta. Painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit ilmais- tuina prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat seuraavat: — Kroatia: 19,7 prosenttia — Ukraina: 32,7 prosenttia L 218/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne edellisten vuosien tappioista toipumiseen ja pitkän aika- välin elinkelpoisuuden varmistamiseen. a) Tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 55) 56) 57) 58) 59) 60) 61) 62) tuotannonalan kasvoi 971 019 Yhteisön tonnista vuonna 1997 1 021 869 tonniin tutkimusajan- jakson aikana. tuotanto Koska kyseisen tuotteen tuotannossa käytettäviä koneita käytetään myös useiden muuntyyppisten saumattomien joita tämä tutkimus ei koske, valmistuksessa putkien, ruostumattomasta teräk- (esimerkiksi sestä valmistetut putket ja putket, joiden läpimitta on suurempi koin 406,4 mm), ei katsottu mahdolliseksi todeta tuotekohtaisia kapasiteetin ja kapasiteetin käyt- töasteen lukuja. tarkkuusputket, Kapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevat luvut on laskettu yhteisön tuotannonalan koko kapasiteetin perusteella kaikkien samoilla koneilla valmistettujen tuotteiden osalta ja jaoteltu sitten kyseisen tuotteen tuotannon perusteella. Tällä tavalla tuotantokapasiteetin havaittiin laskeneen 1 329 450 tonnista vuonna 1997 1 306 905 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Kapasi- teetin käyttöaste nousi 73 prosentista vuonna 1997 78 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. b) Varastot Olisi huomattava, että yhteisön tuotannonala valmistaa asianomaista tuotetta yleensä tilauksesta, joten yhteisön tuotannonalan varastojen ei todettu olevan merkityksel- lisiä yhteisön tuotannonalan tilanteen arvioimisessa. c) Myynnin määrä ja markkinaosuus tuotannonalan myynti Yhteisön kaikkiaan kymmenellä prosentilla, kun se kasvoi 671 390 tonnista vuonna tutkimusajanjakson aikana. 1997 739 142 tonniin kasvoi Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana; se oli 61,7 prosenttia vuonna 1997 ja 61,8 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. d) Hinnat Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän tuotteen keskimääräinen yksikköhinta oli vuonna 1997 0,62 ecua kilolta ja 0,65 ecua kilolta tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa 4,8 prosentin korotusta. e) Kannattavuus Yhteisön tuotannonala kärsi taloudellisista vaikeuksista, jotka liittyivät sen samankaltaisen tuotteen myyntiin tarkastelujakson aikana. Vuonna 1997 sille aiheutui keskimäärin – 2,4 prosentin tappiot. Tutkimusajan- jakson aikana yhteisön tuotannonalan kannattavuus koheni ja kannattavuusraja saavutettiin (+0,4 prosenttia). Tämä kannattavuuden taso ei kuitenkaan riitä tuotta- maan niin paljoa tuloja kuin yhteisön tuotannonala tarvitsisi kulujensa kattamiseen, kohtuulliseen voittoon, f) Investoinnit 63) Investoinnit lisääntyivät ja niiden osuus oli 23 684 000 ecua vuonna 1997 ja 25 020 000 ecua tutkimusajan- jakson aikana. Investointeja tehtiin eniten koneiden vaih- tamiseen. g) Työllisyys 64) Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski 4 012 työnteki- jästä vuonna 1997 3 927 työntekijään tutkimusajan- jakson aikana. 65) 66) h) Tuottavuus Yhteisön tuotannonalan tuottavuus (työntekijän tuot- tama määrä) kasvoi tarkastelujakson aikana (kasvu oli kahdeksan prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välillä). 6. Vahinkoa koskevat päätelmät Olisi huomattava, että vaikka yhteisön tuotannonalan kannattavuus parani vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana niin, että vuoden 1997 tappiollisesta tilanteesta (– 2,4 prosenttia) päästiin kannattavuusrajalle tutkimusajanjakson aikana (+0,4 prosenttia), tätä kannat- tavuuden tasoa pidettiin laajalti riittämättömänä, jotta yhteisön tuotannonala voisi varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana, mikä osoittaa, että se ei kyennyt saamaan takaisin aiemmin menetettyä markki- naosuutta kuten oli odotettu Tsěkistä, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakiasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnissa marraskuussa 1997 käyttöönotettujen polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi. yhteisön Lisäksi 67) Näin ollen päätellään alustavasti, että yhteisön tuotan- nonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusase- tuksen 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla. E. SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset 68) Olisi huomattava, että havaitun suuruisella hinnan alitta- vuudella (19,7—32,7 prosenttia) on välitön ja merkit- tävä vaikutus hinnanvaihteluille herkillä markkinoilla, kuten esimerkiksi saumattomien putkien tapauksessa. Kroatiasta ja Ukrainasta tapahtuneen tuonnin suuri määrä ( 164 403 tonnia tutkimusajanjakson aikana) ja tämän tuonnin matalat hinnat (keskimäärin 0,4 ecua kilolta alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat, käy yhteen yhteisön tuotannonalan huonon taloudellisen tuloksen ja sen kanssa, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus jäi parantumatta. tutkimusajanjakson aikana), jotka 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/9 69) 70) 71) 72) 73) polkumyyntitoimenpiteet, minkä Tilannetta olisi tarkasteltava siltä kannalta, että Tsěkistä, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakiasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnissa otettiin käyt- töön seurauksena niiden kumuloitu markkinaosuus laski 19 prosentista vuonna 1997 14,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana ja kyseisen tuonnin arvo kasvoi (0,44 ecusta kilolta vuonna 1997 0,47 ecuun kilolta tutkimusajan- jakson aikana). Yhteisön tuotannonalan odotettiin hyötyvän tästä kehityksestä niin, että se saisi takaisin osan menetetyltä markkinaosuudesta, mutta sen markki- naosuus pysyi vakaana vuodesta 1997 tutkimusajanjak- soon. 2. Muiden tekijöiden vaikutus a) Muu tuonti Tsěkistä, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakiasta tapahtunut tuonti väheni merkittävästi, kun polkumyyntitoimenpiteet oli otettu käyttöön marras- kuussa 1997 (19 prosentin markkinaosuudesta vuonna 1997 14,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana) ja kyseisen tuonnin yksikköarvo kasvoi saman ajanjakson aikana (0,44 ecusta kilolta vuonna 1997 0,47 ecuun kilolta tutkimusajanjakson aikana). Tämän tuonnin osalta olisi huomattava, että polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet voimassa marraskuusta 1997. Aikaisemman tutkimuksen ja tämän tutkimuksen ulko- puolelle jäävän muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden todettiin pienentyneen 6,4 prosentista vuonna 1997 4,5 prosenttiin tutkimusajan- jakson aikana. Tämän tuonnin yksikköarvon todettiin (Eurostatin tietojen perusteella) olevan merkittävästi korkeampi kuin Kroatian tai Ukrainan tuonnin. b) Tuotteen korvike Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että saumat- tomien putkien korvikkeina käytettiin muita kuin tämän menettelyn kohteena olevia tuotteita, erityisesti hitsattuja putkia. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalalle aiheutu- neen vahingon väitettiin johtuvan saumattomien putkien kysynnän vähenemisestä. Komissio ei kuitenkaan löytänyt yhtään käyttötarkoi- tusta, jossa saumattomat putket olisi korvattu hitsatuilla putkilla. Lisäksi tutkimus osoitti, että saumattomien putkien markkinat eivät pienentyneet vaan päinvastoin kasvoivat 11 prosentilla tutkitun ajanjakson aikana. 3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät Edeltävän perusteella pääteltiin, että kyseisistä kahdesta maasta tapahtunut vahinkoa tuonti on aiheuttanut merkittävää yhteisön tuotannonalalle. Kroatiasta ja Ukrainasta tapahtunut tuonti on haitannut yhteisön tuotannonalan täydellistä toipu- joka havaittiin aikaisemman mista vahingollisesta tilanteesta, tätä tuotetta koskeneen polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä. Tähän päätelmään päädyttiin erityisesti muista kolmansista maista tapahtuneen kyseisen tuotteen tuonnin vaikutuksia koskevan analyysin perusteella. Tällaista tuontia koskevista tiedoista ei ole aihetta päätellä, että sen markkinavai- kutus rikkoisi syy-yhteyden Kroatiasta ja Ukrainasta tapahtu- neen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tilanteen välillä. F. YHTEISÖN ETU 1. Alustavat huomiot 74) Komissio tutki alustavasti toimitettujen tietojen perus- ja vahinkoa koskevista teella, onko polkumyyntiä joista olisi havainnoista huolimatta pakottavia syitä, pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei ole tässä tapauksessa yhteisön edun mukaista. Tätä varten komissio on tarkastellut vaikutuksia kaikkien niiden osapuolten kannalta, menettely koskee. toimenpiteiden joita Palautetaan mieliin, että neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2320/97 oli päätelty, että ei ollut syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön yhteisön edun perusteella. 75) 76) 77) 2. Yhteisön etua koskevien tietojen kerääminen Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutusten arvioimiseksi komissio pyysi tietoja kaikilta tiedetyiltä asianomaisilta tuojat/ osapuolilta mukaan lukien yhteisön tuottajat, kauppiaat ja käyttäjät. Olisi huomattava, että käyttäjä- tuotannonaloilta ei saatu vastauksia. Yhteistyössä toimi- neilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio teki seuraavat päätelmät. 3. Toimenpiteiden vaikutus yhteisön tuotannon- alaan Olisi huomattava, että marraskuussa 1997 käyttöönotet- tujen toimenpiteiden jälkeen yhteisön tuotannonalan tilanne parantui hieman, mikä osoitti toimenpiteiden tällä alalla olevan tehokkaita, vaikka kuten edellä on selitetty, yhteisön tuotannonala ei kyennyt täysin hyöty- mään näistä toimenpiteistä Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. taloudellisista vaikeuksistaan, täysin Koska yhteisön tuotannonala ei ollut kyennyt toipumaan komissio katsoo, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi tehokasta, jotta yhteisön tuotannonala saisi tilaisuuden toipua sille aiheutuneesta vahingosta. Erityisesti ottaen huomioon kyseisistä maista tuotujen saumattomien putkien suuren käyttöönotto mahdollistaa määrän todennäköisesti tuotannonala että saavuttaa takaisin menetetyn markkinaosuuden ja tämän seurauksena sen kannattavuus paranee. toimenpiteiden yhteisön sen, L 218/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 1999 78) 79) 80) 81) 82) 4. Toimenpiteiden vaikutus tuojiin/kauppiaisiin 83) On palautettava mieliin, että asetuksessa (EY) N:o 2320/ 97 oli arvioitu, että polkumyynnin vastaisten toimenpi- teiden käyttöönotolla olisi hyvin vähäinen vaikutus saumattomien putkien tuojien/kauppiaiden kokonaisti- lanteeseen, koska ne käyvät kauppaa monilla erilaisilla tuotteilla. Komissio on alustavasti päätellyt myös tässä tutkimuk- sessa, että koska saumattomien putkien osuus tuojien/ kauppiaiden kaupan pitämistä eri tuotteista on pieni ja koska on olemassa useita vaihtoehtoisia saumattomien putkien hankintalähteitä, joihin polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei sovelleta, mukaan lukien yhteisön tuotannonalan tuottamat saumattomat putket on epäto- dennäköistä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävää vaikutusta näiden tuojien/kauppiaiden tilan- teeseen. Koska Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapah- tuvan tuonnin määrä on lisääntynyt jyrkästi asetuksen (EY) N:o 2320/97 antamisen jälkeen, voidaan olettaa, että näistä maista tapahtuvassa tuonnissa käyttöönotet- tavat toimenpiteet olisivat tehokkaita kyseisen tuonnin korjaamisessa. aiheuttavan merkittävän Toimenpiteiden käyttöönoton katsotaan tämän vuoksi olevan yhteisön tuotannonalan edun mukaista. vahingon Tuojien/kauppiaiden ja tuotetta käyttävien tuotannon- alojen kannalta vaikutusten saumattomien putkien hintoihin voidaan olettaa olevan hyvin pieniä. Komissio on tämän vuoksi päätellyt, että näissä olosuh- teissa ei ole pakottavia syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön yhteisön edun perusteella. G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN TOIMENPITEET VASTAISET 5. Toimenpiteiden vaikutus käyttäjiin 1. Vahingon korjaava taso On palautettava mieliin, että asetuksessa (EY) N:o 2320/ 97 oli arvioitu, että polkumyynnin vastaisten toimenpi- teiden käyttöönotolla olisi ainoastaan vähäinen vaikutus saumattomien putkien käyttäjäalojen (mukaan lukien kemian ja petrokemian teollisuus, voimalat, auto- ja tilanteeseen, koska saumattomien rakennusteollisuus) putkien osuus näiden tuotannonalojen kokonaiskustan- nuksista on pieni. On huomattava, että yhteisössä on runsaasti putkia tuottavia yrityksiä (12) ja että muissa maissa on useita viejiä, joilla on merkittävä osuus yhteisön markkinoista. Useiden vaihtoehtoisten toimitta- jien olemassaolo takaa tehokkaan kilpailun markkinoilla käyttäjätuotannonalojen hyödyksi. Koska edeltävien päätelmien vastaisia huomautuksia ei ole tehty ja koska käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa, voidaan olettaa, että polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä aiheutuvat hintavaikutukset ovat vähäisiä korkeamman jalostusasteen käyttäjäteolli- suuden kannalta. 6. Yhteisön etua koskevat päätelmät 84) 85) 86) 87) Koska tuonti Kroatiasta ja Ukrainasta on määrällisesti lisääntynyt varsinkin marraskuussa 1997 käyttöönotet- tujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden seurauk- sena ja koska vientiä harjoittavat toimivat yhteisön markkinoilla alittaen merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, on todennäköistä, että ilman toimenpiteitä tämä tuonnin suuntaus estää edelleen aikaisemmassa yhteisön tapauksessa sekä pahentaa entisestään yhteisön tuotannonalan vahingol- lista tilannetta. käyttöönotetuista tuotannonalaa toimenpiteistä hyötymästä tuottajat Koska on vahvistettu, että tarkasteltavana oleva polku- myynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa ja että ei ole pakottavia syitä olla toteuttamatta toimenpiteitä, suunni- tellut toimenpiteet olisi otettava käyttöön riittävän tasoi- sina sen varmistamiseksi, että kyseisestä tuonnista aiheu- tunut vahinko poistuu, mutta todettuja polkumyynti- marginaaleja ei ylitetä. Vahingon poistaminen edellyttää sitä, että tuotannon- alalle luodaan toimintaympäristö, jossa asianomaisista maista peräisin olevan kyseisen tuotteen tuontihintoja on mahdollista korottaa vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Tarvittavan hinnankorotuksen eli vahinkomarginaalin laskemista varten komissio katsoi, että polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hintoja oli verrattava tosiasiallisiin yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin korotettuina kohtuullisella määrällä tuotannonalan voitaisiin odottaa saavan ilman vahingollista polku- myyntiä tarkastelun kohteena olevista maista. voittoa, jota Tällä perusteella hinnan alittavuuden määrittelyssä käytettyjen tuotteiden vientihintojen painotettuja keski- arvoja verrattiin maksetun tullin ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi oikaistulla cif-hinta yhteisön rajalla -tasolla yhteisön tuotannonalan todel- listen myyntihintojen painotettuun keskiarvoon korotet- tuna tarvittaessa kohtuullisella voittomarginaalilla, joka määritettiin tässä viideksi prosentiksi. Tämän voittomarginaalin, joka on sama kuin aikaisem- massa Tsěkin tasavaltaa, Unkaria, Puolaa, Romaniaa, Venäjää ja Slovakiaa koskevassa tutkimuksessa, katsot- tiin olevan alustavaa tutkimusta varten vähimmäisvoitto- taso, jonka tuotannonalan voidaan odottaa saavuttavan ilman tutkimuksen kohteena olevista maista tapahtuvaa vahingollista polkumyyntiä. tapauksessa 18. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 218/11 Vertailun tuloksena saatiin seuraavat vahinkomarginaalit: — Kroatia: — 31,2 prosenttia — Ukraina: — 56,5 prosenttia 2. Väliaikaiset toimenpiteet tullin määrittämistä Väliaikaisen otettiin huomioon todetun polkumyynnin määrä ja yhteisön tuotannonalalle poistamiseen tarvittava tullin määrä. aiheutuvan vahingon varten Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat suuremmat kuin vahingonkorjausmarginaalit, polkumyyntitullien olisi perustuttava väliaikaisessa vaiheessa vahingonkor- jausmarginaaleihin. 88) 89) 3. Loppusäännökset 90) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistet- tava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on todettava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti ehdottaman lopullisen tullin käyttöön ottamiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla — poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, kylmävedetyt tai kylmävalssatut saumattomat putket jotka luokitellaan CN- koodiin 7304 31 99, — muut, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta joiden tai seostamattomasta teräksestä valmistetut putket, ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm jotka luokitellaan CN-koodeihin 7304 39 91 ja 7304 39 93. Vapaasti yhteisön rajalla -nettohintoihin sovellettava tulli on 31,2 prosenttia Kroatiasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnissa ja 56,5 prosenttia Ukrainasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnissa. tullaamattomana Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja 2. koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaatulosta, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista. Osapuolet, jotka ovat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan nojalla. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli seuraa- 1. ville Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin oleville tuotteille: — raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettävät saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm jotka luokitellaan CN-koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 30, 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 17 päivänä elokuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1801/1999 της Επιτροπής, της 17ης Αυγούστου 1999, για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 18. 8. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 218/1 I (Πράξεις για την ισχύ των οποίων απαιτείται δηµοσίευση) ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1801/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Αυγούστου 1999 για καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό της τιµής εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, (2) Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3223/94 της Επιτροπής, της 21ης ∆εκεµβρίου 1994, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώτος κατά την εισαγωγή οπωροκηπευτικών (1), όπως τροπο- ποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1498/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας: (1) ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογή των αποτελεσµάτων των πολυµερών εµπορικών διαπραγµατεύ- σεων του Γύρου της Ουρουγουάης, προβλέπει τα κριτήρια για τον καθορισµό από την Επιτροπή των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή από τρίτες χώρες, για τα προϊόντα και τις περιόδους που ορίζονται στο παράρτηµά του· ότι, σε εφαρµογή των προαναφερθέντων κριτηρίων, οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή πρέπει να καθοριστούν, όπως αναγράφονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονι- σµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή που αναφέρονται στο άρθρο 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3223/94 καθορίζονται όπως αναγράφονται στον πίνακα που εµφαίνεται στο παράρτηµα. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 18 Αυγούστου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 17 Αυγούστου 1999. Για την Επιτροπή Karel VAN MIERT Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 337 της 24. 12. 1994, σ. 66. (2) ΕΕ L 198 της 15. 7. 1998, σ. 4. L 218/2 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 18. 8. 1999 του κανονισµού της Επιτροπής, της 17ης Αυγούστου 1999, για τον καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό τιµών εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Κωδικός τρίτης χώρας (1) (σε EUR/100 χιλιόγραµµα) Κατ’ αποκοπή τιµή κατά την εισαγωγή 052 999 388 524 528 999 052 400 600 624 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 388 528 999 052 068 999 064 066 068 093 999 40,1 40,1 60,5 80,6 63,4 68,2 101,5 243,1 67,6 107,1 129,8 64,3 66,8 81,5 45,3 45,3 54,9 86,8 82,2 65,9 93,1 73,6 21,7 62,8 123,5 55,1 89,3 58,0 59,0 56,5 66,1 59,9 (1) Ονοµατολογία των χωρών που καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2645/98 της Επιτροπής (ΕΕ L 335 της 10. 12. 1998, σ. 22). Ο κωδικός «999» αντιπροσωπεύει «άλλες καταγωγές»