title: Verordening (EG) nr. 1786/1999 van de Commissie van 12 augustus 1999 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de aanvragen om invoercertificaten voor bepaalde producten in de sector melk en zuivelproducten, die in juli 1999 worden ingediend op grond van de regelingen waarin is voorzien bij de Europaovereenkomsten tussen, enerzijds, de Gemeenschap en, anderzijds, Slovenië

text: 13. 8. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 213/11 VERORDENING (EG) Nr. 1786/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 augustus 1999 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de aanvragen om invoercertifi- caten voor bepaalde producten in de sector melk en zuivelproducten, die in juli 1999 worden ingediend op grond van de regelingen waarin is voorzien bĳ de Europaovereenkomsten tussen, enerzĳds, de Gemeenschap en, anderzĳds, Slovenië DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2508/97 van de Commissie van 15 december 1997 houdende bepalingen voor de uitvoering, in de sector melk en zuivelproducten, van de regelingen waarin is voorzien bĳ de Europaovereenkomsten tussen, enerzĳds, de Gemeenschap en, anderzĳds, Hongarĳe, de Republiek Polen, de Tsjechische Republiek, de Slowaakse Republiek, Bulgarĳe, Roemenië en Slovenië en van de regeling waarin is voorzien bĳ de overeenkomsten betreffende vrĳhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Gemeenschap en de Balti- sche staten (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1643/1999 (2), met name op artikel 4, Overwegende dat de invoercertificaataanvragen die voor de in Verordening (EG) nr. 2508/97 genoemde producten zĳn inge- diend, voor bepaalde producten betrekking hebben op grotere hoeveelheden dan de beschikbare; dat bĳgevolg voor bepaalde lid 4, hoeveelheden die voor de periode van 1 juli tot en met 31 december 1999 zĳn aangevraagd, toewĳzingscoëfficiënten moeten worden vastgesteld, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor Slovenië en voor de producten van elke in de bĳlage vermelde GN-code wordt aan de invoercertificaataanvragen die op grond van Verordening (EG) nr. 2508/97 voor de periode van 1 juli tot en met 31 december 1999 zĳn ingediend, gevolg gegeven voor de aangevraagde hoeveelheden na toepassing van de corresponderende toewĳzingscoëfficiënt. Deze verordening treedt in werking op 13 augustus 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 augustus 1999. Voor de Commissie Monika WULF-MATHIES Lid van de Commissie (1) PB L 345 van 16. 12. 1997, blz. 31. (2) PB L 195 van 28. 7. 1999, blz. 5. L 213/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 8. 1999 BĲLAGE Producten van oorsprong uit de Republiek Slovenië GN-code en product Toewĳzingscoëfficiënt 0402 10 0402 21 0,0079 0403 10 Yoghurt — 0406 90 Andere kaas 0,0165


title: Verordening (EG) nr. 1792/1999 van de Commissie van 12 augustus 1999 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten van het B-stelsel in de sector groenten en fruit

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable

formats: pdf print

text: L 213/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 8. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 1792/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 augustus 1999 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten van het B-stelsel in de sector groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2190/96 van de Commissie van 14 november 1996 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EG) nr. 2200/96 van de Raad wat de toekenning van uitvoerrestituties in de sector groenten en fruit betreft (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1303/1999 (2), en met name op artikel 5, lid 5, (1) (2) Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 1304/1999 van de Commissie (3), laatstelijk gewijzigd bij Verorde- ning (EG) nr. 1504/1999 (4), is bepaald voor welke indi- catieve hoeveelheden, exclusief de hoeveelheden waar- voor in het kader van voedselhulp certificaten zĳn aangevraagd, uitvoercertificaten van het B-stelsel kunnen worden afgegeven; Overwegende dat, volgens de informatie waarover de Commissie op dit ogenblik beschikt, de voor de lopende uitvoerperiode vastgestelde indicatieve hoeveelheden voor tomaten binnenkort zouden kunnen worden over- schreden; dat deze overschrĳding nadelig zou zĳn voor de goede werking van de uitvoerrestitutieregeling in de sector groenten en fruit; (3) Overwegende dat, om deze situatie te verhelpen, de certificaataanvragen van het B-stelsel moeten worden afgewezen voor na 12 augustus 1999 uitgevoerde tomaten, zulks tot het einde van de lopende uitvoerpe- riode, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De aanvragen voor uitvoercertificaten van het B-stelsel voor tomaten, die zĳn ingediend op grond van artikel 1 van Veror- dening (EG) nr. 1304/1999 en waarvoor de aangifte ten uitvoer van de producten na 12 augustus en vóór 16 september 1999 is aanvaard, moeten worden afgewezen. Deze verordening treedt in werking op 13 augustus 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 augustus 1999. Voor de Commissie Monika WULF-MATHIES Lid van de Commissie (1) PB L 292 van 15. 11. 1996, blz. 12. (2) PB L 155 van 22. 6. 1999, blz. 29. (3) PB L 155 van 22. 6. 1999, blz. 30. (4) PB L 175 van 10. 7. 1999, blz. 5


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1785/1999 af 12. august 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 13. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 213/9 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1785/1999 af 12. august 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 13. august 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. august 1999. På Kommissionens vegne Monika WULF-MATHIES Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. L 213/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 8. 1999 til Kommissionens forordning af 12. august 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Tredjelandskode (1) Fast importværdi (EUR/100 kg) 052 999 388 524 528 999 052 400 600 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 388 512 528 999 052 068 999 064 068 093 999 43,1 43,1 68,3 84,3 72,9 75,2 101,4 247,1 71,6 140,0 62,7 52,2 82,8 52,5 44,0 32,9 86,8 81,9 62,0 97,7 62,4 53,9 31,1 61,3 94,9 55,1 75,0 51,6 53,4 66,1 57,0 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2645/98 (EFT L 335 af 10. 12. 1998, s. 22). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1796/1999, 12. august 1999, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärit importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

formats: html pdf print

text: 106 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R1796 17. 8. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/32. kd L 217/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1796/1999, 12. august 1999, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärit importi käsitlev dumpinguvastane menetlus EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, (3) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti lõplikes otsustes vasta- vad muudatused. võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 9 ja artikli 10 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega, ning arvestades, et: A. AJUTISED MEETMED (1) (2) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 362/1999 (2) (edas- pidi “ajutine määrus”) Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Meh- hikost, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ühendusse importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu ja kiitis heaks teatavate Ungari ja Poola ekspor- tijate pakutud kohustused. B. JÄRGNENUD MENETLUS Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist anti nendele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, võima- lus esitada oma seisukohad. Neile teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dum- pinguvastase tollimaksu kehtestamist ja ajutise tollimak- suna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Samuti anti neile pärast selle teabe avaldamist võimalus esi- tada teatava tähtaja jooksul oma märkused. (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18). (2) EÜT L 45, 19. 2. 1999, lk 1. C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 1. Vaatlusalune toode (4) (5) (6) (7) Tuleb meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 7 kirjel- dati vaatlusaluseid tooteid kui terasest, kuid mitte rooste- vabast terasest trosse, sealhulgas mittehargnevaid trosse, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm (edaspidi tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt “te- rastrossid”). Väidetavalt tuleks terastrossid jaotada kaheks erinevaks tooteks kirjeldatud kahe erineva kasutusala kohaselt, st üldotstarbelised trossid üldiseks rakenduseks ja eriotstar- belised trossid konkreetsetes tootmisharudes kasutamiseks. Vastupidiselt väitele, mille kohaselt on olemas kaks erine- vat toodet, st üldotstarbelised ja eriotstarbelised trossid, lei- ti, et eksportivad tootjad valmistavad laia valikut eri liiki terastrosse ja et kõigi terastrosside füüsikalised põhioma- dused (st terastraat, millest moodustuvad keermed, ümber südamiku põimitud keermed, millest moodustub tross, ja südamik ise) on ühesugused. Samuti leiti, et ühesugused on ka kõikide terastrosside tehnilised põhiomadused (kõigil on keermetes teatud hulk traate ja trossis teatud hulk keer- meid, teatav läbimõõt ja konstruktsioon). Terastrosside eri liike võib liigitada mitmesse tooterühma vastavalt nende füüsikalistele ja tehnilistele omadustele. Kuigi tootevaliku ülemise ja alumise otsa rühmadesse kuu- luvad tooted ei ole kindlasti omavahel vastastikku asenda- tavad, saab seda teha külgnevate rühmade toodetega. Jõuti järeldusele, et eri rühmade terastrossid on teataval määral 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 kattuvad ja konkureerivad omavahel. Võttes arvesse rüh- madevahelist kattuvust, ei saanud terastrosside tootevali- kus tõmmata selgeid eraldusjooni. See järeldus vastab Euroopa Kohtu praktikale. (1) (12) Seepärast kinnitatakse esialgsed järeldused, et ühenduses toodetud ja imporditud terastrossid on ühesugused tooted vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmäärus”) artikli 1 lõikele 4. (8) (9) Et kõikide terastrosside füüsikalised ja tehnilised omadu- sed ning kasutusala leiti olevat ühesugused ning isegi kui tootevaliku ülemise ja alumise otsa toodete vahel leidub erinevusi, ja et külgnevad rühmad omavahel konkureeri- vad, otsustati, et kõik ühe tootevaliku tooted moodustavad üheainsa toote ja seepärast loeti kõik terastrossid üheks tooteks. 2. Samasugune toode Tuleb meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 8 leidis komisjon, et asjaomastest riikidest imporditud terastrossid ja terastrossid, mida toodab ja müüb ühenduses ühenduse tootmisharu, on oma füüsikalistelt ja tehnilistelt põhioma- dustelt ühesugused. Samuti leiti, et nii ühenduses toodetud kui ka imporditud terastrossidel on põhimõtteliselt üks ja seesama kasutusala ja et nad konkureerivad omavahel. (10) On väidetud, et terastrossid, mida valmistavad ja müüvad ühenduse tootjad, ei ole samasugused kui asjaomastest rii- kidest imporditud terastrossid. Eelkõige väideti, et ekspor- diriikides valmistatud toode on peamiselt tarbekaubaks mõeldud terastross, ühenduses terastross on aga eriotstar- beline. Lisaks väideti, et ühenduse tootjad olid uurimispe- lisanud oma terastrosside tootevalikusse rioodi rohkem niinimetatud eriotstarbelisi tooteliike, nagu näita- sid nende suurenenud ühikuhinnad. jooksul (11) Jõuti järgmistele järeldustele: — leiti, et ühenduse tootjad nagu ka eksportivad tootjad tegelesid tootevalikusse kuuluvasse igat liiki terastros- side, st nii eriotstarbeliste kui ka tarbekaubaks mõeldud terastrosside valmistamisega, — ühenduse tootjate ja eksportivate tootjate valmistatud toodete omavahelist kattuvust tõendab müügimaht, mille puhul leiti kokkulangevaid terastrosside mudeleid (75 % eksportivate tootjate ja 51 % ühenduse tootmis- haru müügimahust). Seda kattuvust tõendab ka asjaolu, et nii ühenduses toodetud kui ka imporditud terastos- sid on liigitatud kõikide asjaomaste CN-koodide alla. (1) Kohtuasi C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd v. nõuko- gu, [1992] ECR I, lk 1409. D. DUMPING 1. Normaalväärtus 1. 1. Normaalväärtuse määramine (13) Üks India eksportiv tootja väitis, et uurimisperioodi (1. jaa- nuar 1997 – 31. märts 1998) tootmiskulud tuleks kehtes- tada uurimisperioodile eelnenud aega käsitlevate andmete põhjal. Et dumpingut käsitlevad uurimistulemused oleksid representatiivsed, valitakse uurimisperiood vastavalt alg- määruse artikli 6 lõikele 1 ja harilikult piirdub analüüsitav teave uurimisperioodiga. Ei ole esitatud põhjusi, miks peaks olema asjakohasem kasutada uurimisperioodile eel- neva aja toodangukulusid. Eelkõige tuleks märkida, et eks- portiv tootja jätkas kõnealuste tooteliikide tootmist ja müümist ka uurimisperioodi jooksul. Seega loeti uurimis- perioodi käsitleval teabel põhinevad otsused representatiiv- seks ja taotlust ei rahuldatud. (14) Lõuna-Aafrika eksportiv tootja ja üks India eksportiv tootja esitasid asjaomase toote arvestusliku normaalväärtuse määramiseks kasutatava meetodi kohta vastuväite. (15) Lõuna-Aafrika eksportiv tootja väitis, et omamaise müügi kasumimarginaali arvutamine ei ole asjakohane, sest see põhineb kõikidel omamaistel tehingutel, sealhulgas kae- vandamisel kasutatavate terastrosside omamaine müük. Et kaevandamisel kasutatavatel terastrossidel, mida ei ekspor- dita ühendusse, on eriomadused, mistõttu need moodus- tavad eritoote, mis nõuab keerukamaid seadmeid ja mida väitis müüakse märkimisväärse kasumimarginaaliga, Lõuna-Aafrika eksportiv tootja, et kaevandamisel kasuta- tavate terastrosside omamaise müügi kasumimarginaali ei tohiks teistesse liikidesse kuuluvate trosside arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta. (16) India eksportiv tootja taotles, et teatavate hinnaliste toote- liikide omamaine müük jäetaks arvestusliku normaalväär- tuse arvutamisel välja põhjusel, et neid tooteid uurimispe- rioodi jooksul ei eksporditud või eksporditi harva ja nende tooteliikide omamaisest müügist saadi tavalisest suuremat kasumit, mis moonutas asjaomase toote keskmise kasumi määramist. ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd 108 (17) Leiti, et Lõuna-Aafrika kaevandamiseks kasutatavad teras- trossid ja India hinnalised tooteliigid ning algmääruse artikli 1 lõike 4 kohased vaatlusalused tooted olid “sama- sugused tooted”. Seepärast määrati normaalväärtuse arvu- tamiseks kasutatav kasumimarginaal nõuetekohaselt vas- tavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3, 4 ja 6, st kogu samasuguse toote tavapärase kaubanduse käigus toimunud omamaise müügi põhjal. Sellega seoses tuleks märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 6 kohase kasumimarginaali mää- ramisel ei ole oluline, kas kõnealused tooteliigid eksporditi samuti ühendusse, niivõrd kuivõrd need moodustavad samasuguse toote vastavalt algmäärusele. (18) Seepärast lükati need väited tagasi. (19) Alternatiivina eespool mainitule taotles India äriühing keskmise kasumi arvutamist omamaise müügi põhjal, st tooteliikide nii kasumit tootva kui ka kasumit mittetootva müügi, mitte ainult kasumit tootva omamaise müügi põh- jal. Sellega seoses tuleks märkida, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 peab kasumi suurus põhinema andme- tel, mis on seotud samasuguse toote valmistamise ja müü- giga tavapärase kaubanduse käigus eksportiva riigi sisetu- rul. Sellest tulenevalt saab teatava tooteliigi müüki alla omahinna võtta kasumimarginaali määramisel arvesse ainult juhul, kui sellise tooteliigi kasumit mittetootev müü- gimaht ei ole rohkem kui 20 % kogu kõnealuse tooteliigi müügist või kaalutud keskmine müügihind ei ole madalam kaalutud keskmisest ühikuhinnast. Seda reeglit järgiti kasu- mimarginaali määramisel, mistõttu ei saanud rahuldada ka alternatiivina esitatud taotlust. võrdlusriigina loobuda. Et kõik koostöös osalevad kolman- dad turumajanduslikud maad kuuluvad käimasoleva uuri- mise alla, peeti Hiina ja Ukraina jaoks normaalväärtuse määramisel kõige mõistlikumaks valida võrdlusriigiks Poo- la. (23) Pärast esialgse otsuse teatavakstegemist vaidlustasid Hiina ja Ukraina eksportivad tootjad ka Poola valimise võrdlus- riigiks; nad väitsid, et Lõuna-Korea oleks parem valik imporditollimaksu taseme, siseturu suuruse ja siseturul eksisteeriva konkurentsi tõttu. Poolat peeti siiski sobivaks imporditollimaksu madala taseme, siseturu avatuse ja suu- ruse ja kohalike tootjate vahelise konkurentsi ning selle tõt- tu, et Poola terastrossid võimaldasid üldiselt kõige repre- sentatiivsemat võrdlust Hiina ja Ukraina vastavate mudelitega. (24) imporditollimaksude tase, oli Lõuna-Korea puhul märgiti, et kuigi ka selles riigis oli madal tema omamaise müügi osakaal võrrelduna impordiga Hiina Rahvavabarii- gist ühendusse palju madalam. (25) Seepärast leiti, et Poola on kõige mõistlikum võrdlusriigi valik nii Ukraina kui ka Hiina Rahvavabariigi jaoks. 2. Ekspordihind (26) Et ekspordihinna kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 14–17 toodud otsused. (20) Et normaalväärtuse kohta ei esitatud muid märkusi, kinni- tatakse ajutise määruse põhjendustes 9–13 toodud otsu- sed. 3. Võrdlus 1. 2. Võrdlusriigi valik mitteturumajanduslike riikide puhul (21) Hiina ja Ukraina eksportivad tootjad vaidlustasid India vali- mise võrdlusriigiks ja taotlesid võrdlusriigi esialgse valiku ümbervaatamist. Ukraina eksportiv tootja tegi ettepaneku valida võrdlusriigiks Korea Vabariik (edaspidi “Lõuna- Korea”) selle avatud turu tõttu. (22) India võrdlusriigiks valimise vastu esitatud väiteid analüü siti põhjalikult ja allpool toodud põhjustel otsustati Indiast (27) Üks Poola eksportiv tootja kordas oma taotlust korrigee- rida normaalväärtust vastavalt omamaise ja eksportmüügi vahelisele erinevusele kaubavaru rahastamisel ja ladustami- sel. Et eespool nimetatud tegurite mõju kohta hinna võr- reldavusele ei ole algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k nõudmiste kohaselt uusi tõendeid esitatud, seda nõuet heaks ei kiidetud. (28) Sama Poola eksportiv tootja ja üks Ungari eksportiv tootja kordasid oma taotlust korrigeerida normaalväärtust vasta- valt kaubandustaseme erinevusele. Uute tõendite põhjal vaadati need taotlused uuesti läbi ja kiideti heaks, sest tões- tati, et ekspordihinda ja normaalväärtust kasutati erineval kaubandustasandil ning see erinevus mõjutas hinna võrrel- davust. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 (29) Üks India eksportiv tootja taotles kaubandustasandite kor- rigeerimist vastavalt nendevahelisele erinevusele põhjusel, et eksportmüük oli suunatud eranditult hulgimüüjatele, samal ajal kui omamaine müük oli suunatud nii hulgimüü- jatele kui ka lõppkasutajatele. Korrigeerimist lubati sel määral, kuivõrd taotlus oli põhjendatud. (30) Üks Poola eksportiv tootja vaidlustas igakuise keskmise vahetuskursi kasutamise esialgsete otsuste tarbeks ekspor- dihinna ümberarvestamisel omavääringusse. See eksportiv tootja väitis, et kasutada tulnuks tegelikult kohaldatavaid vahetuskursse. Sellega seoses tuleks märkida, et igakuise keskmise vahetuskursi kasutamine vastab tavapärasele kor- rale. Pealegi katsetati mõlemat meetodit ja leiti, et erinevu- sed olid ainult marginaalsed ja et positiivsed erinevused tasakaalustasid negatiivsed erinevused, st kumbki kahest meetodist ei andnud läbivalt tulemuseks kõrgemaid ega madalamaid vahetuskursse ja sellel küsimusel ei olnud lõplikule dumpingumarginaalile olulist mõju. Seepärast otsustati kohaldada igakuist keskmist vahetuskurssi vasta- valt tavapärasele korrale. (31) Lõuna-Aafrika eksportiv tootja nõudis ekspordihindade ümberarvestamise korrigeerimist põhjusel, et omavääringu madalaima vahetuskursi ja eküü võrdlus uurimisperioodi jooksul ning 1999. aasta kõrgeima vahetuskursi ja eküü võrdlus näitasid eküü olulist devalvatsiooni. (32) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga j lükati see väide tagasi, sest vahetuskursside kõikumine ei näida- nud uurimisperioodi jooksul püsimuutusi, mis oleksid õigustanud korrigeerimist. Lisaks tuleks märkida, et eküü keskmine devalvatsioon Lõuna-Aafrika randi suhtes oli uurimisperioodi jooksul väga väike. (33) Et võrdluse kohta ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 17–19 ja 21–23 toodud otsused. 4. Dumpingumarginaalid 4. 1. Metoodika (34) Uurimise algstaadiumis jäeti India eksportiva tootja teras- trosside eksportmüük temaga seotud importijale ühendu- ses, kes toodet seejärel töötles, dumpingu määramisel väl- ja. (35) Pärast esialgsete otsuste teatavakstegemist vaidlustas India eksportiv tootja sellise lähenemisviisi. Taotleti, et uuritud eksporditehingute, sealhulgas nende puhul, mis on seotud eespool kirjeldatud viisil hiljem töödeldud toodetega, tuleks leitud dumping väljendada protsendimäärana kogu CIF-hinnast. Selle taotluse toetuseks rõhutas eksportiv tootja, et dumpinguvastaseid meetmeid kasutataks kogu asjaomase toote impordi suhtes. (36) Seda taotlust ei olnud võimalik heaks kiita. Esiteks oleks olnud raske arvutada usaldusväärset ekspordihinda nende imporditud toodete puhul, mis olid hiljem töödelduna edasi müüdud. Teiseks oli dumpingumarginaali määrami- sel arvesse võetud eksportmüügi osatähtsus 80 % kogu eksportiva tootja ühendusele suunatud edasimüügist uuri- misperioodi jooksul. Seda loeti representatiivsete uurimis- tulemuste jaoks täielikult piisavaks aluseks. Kolmandaks, et hiljem töödeldud toodetega seotud eksportmüüki ei olnud võimalik dumpingu arvutamisel kasutada, ei saanud seda arvesse võtta dumpingumarginaali arvutamisel, sest see oleks uurimistulemusi moonutanud, vähendades kunstli- kult dumpingumarginaali. (37) Seepärast kinnitatakse esialgsete uurimistulemuste, sealhul- gas põhjendustes 24–26 toodud jääkmarginaalide kind- lakstegemiseks kasutatav metoodika. 4. 2. Dumpingumarginaalide tase (38) Iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasemel ja samal kaubandustasandil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. (39) Et Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina puhul põhinesid nor- maalväärtused Poola tootjate omamaisel müügil, on pärast arvutuste ülevaatamist lõplikult kehtestatud dumpingu- marginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril, järgmised: — HIINA RAHVAVABARIIK: 60,4 % — UNGARI: Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereske- delmi Rt Kõik tootjad/eksportijad: 28,1 % 28,1 % — INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Kõik tootjad/eksportijad: — KOREA VABARIIK: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co. Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd 23,8 % 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 110 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd — MEHHIKO: Aceros Camesa SA de CV Kõik tootjad/eksportijad: — POOLA: Drumet SA Śląskie Zakłady Lin i Drutu “Linodrut” Spółka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spółka z ograniczoną odpowiedzialnoś- cią Fabryka Lin i Drutów “Falind” Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością Górnośląska Fabryka Lin i Drutu “Lino- drut” Bytom Spółka z ograniczoną odpo- wiedzialnością Dolnośląska Fabryka Lin i Drutu “Lino- drut Linmet” Spółka z ograniczoną odpo- wiedzialnością Kõik tootjad/eksportijad: — LÕUNA-AAFRIKA: Haggie Rand Ltd (ettevõtte uus nimi on Haggie) Kõik tootjad/eksportijad: — UKRAINA: E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU 95,6 % 95,6 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 132 % 132 % 51,8 % 1. Ühenduse toodang (40) Uut teavet ei ole saadud ja seega kinnitatakse ajutise mää- ruse põhjendustes 34–36 kirjeldatud esialgsed järeldused. 2. Ühenduse tootmisharu (41) Huvitatud isikute esitatud märkuste põhjal on ühenduse tootmisharu moodustatud järgmiselt. (42) Algmääruse artiklis 4 nimetatud “ühenduse tootmisharu” moodustasid järgmised 16 kaebuse esitanud ühenduse tootjat ja neli kaebust toetavat ühenduse tootjat, kes tegid uurimisel koostööd: — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Saksamaa), — Bridon International Limited (Ühendkuningriik), — BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa), — Cables Y Alambres Especiales SA (Hispaania), — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa), — Cordoaria Oliveira SA (Portugal), — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksamaa), — Holding FICADI (Prantsusmaa), — Iscar Funi Metalliche (Itaalia), — D. Koronakis SA (Kreeka), — Metalcalvi Wire Ropes (Itaalia), — Midland Wire Cordage Co. Ltd (Ühendkuningriik), — Randers Rebslaareri (Taani), — Redaelli Tecnacordati SpA (Itaalia), — Trefileurope (Prantsusmaa), — Trenzas Y Cables SL (Hispaania), — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Saksamaa), — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Austria), — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Saksamaa), — Wadra GmbH (Saksamaa). 3. Ühenduse tootmisharu import (43) Teatavad huvitatud isikud on vaidlustanud ühenduse toot- misharu imporditaseme arvutamise. (44) Tuleb märkida, et importi käsitlev teave põhineb eksporti- jate eksportmüügi nimekirjades esitatud ja nõuetekohaselt kontrollitud andmetel. Sel viisil kindlaks määratuna vastab ühenduse tootmisharu import 4,4 %le tarbimisest uurimis- perioodi jooksul. (45) Kinnitatakse ajutise määruse analüüs, mille kohaselt jäi impordi madalat taset arvesse võttes ühenduse tootmis- haru põhitegevusalaks terastrosside tootmine. Lisaks ei olnud see madal tase piisav selleks, et kaitsta ühenduse tootjaid dumpingu kahjustava mõju eest, samuti ei võimal- danud see neil asjaomasest impordist lubamatut kasu saada. F. KAHJU 1. Esialgne märkus – uurimisperiood (46) On väidetud, et aasta 1994 kaasamine moonutab kahju- analüüsi, kui võtta arvesse, et suurem osa impordist toimus aastatel 1994–1995 ja pärast seda püsis asjaomaste riikide imporditase stabiilsena. Samuti väideti, et ühenduse toot- misharu olukord on püsinud stabiilsena aastast 1995 kuni uurimisperioodini. Sellest tulenevalt taotleti, et kahju käsit- lev uurimisperiood algaks aastaga 1995. (47) Uuringu eesmärk on hinnata dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale uurimisperioodi jooksul. Sellise analüüsi jaoks määratakse mitmete näitajate suundumused, võttes aluseks uurimispe- rioodile eelnevate aastatega seotud teabe. Seepärast ei ole oluline, kas suundumuste määramise lähteaastaks on võe- tud 1994 või 1995. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 (48) Igal juhul tuleb märkida, et: — kuigi suurim osa asjaomaste riikide impordist toimus aastatel 1994 ja 1995, on kõnealune import pärast aas- tat 1995 vastupidiselt väidetule jätkuvalt kasvanud (1995. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal +12 %), — kõnealuse impordi hinnad püsisid kogu perioodi jook- sul oluliselt madalamana ühenduse tootmisharu hinda- dest, — kõnealuse impordi mõju ühenduse tootmisharu olu- korrale tõi kaasa märkimisväärse kasumilanguse aasta- tel 1994 ja 1995 (1,3 %st –0,3 %ni), mis langes kokku turuosa kaotusega (–10 protsendipunkti). Nagu ajuti- ses määruses selgitatud, püüdis ühenduse tootmisharu turuosa tagasi saada, langetades aastatel 1995 ja 1996 hindu, mis tõi kaasa veelgi suurema kahju (–0,3 %st –0,7 %ni). Kahju vähendamiseks tõstis ühenduse toot- misharu aastatel 1996 ja 1997 taas hindu. See toimus aga turuosa arvelt, mis veelgi vähenes, — ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine tulenes seega nii asjaomastest riikidest pärit impordi mahu sur- vest kui ka selle impordi hindade madalast tasemest. minimaalseks. Sellega seoses väideti, et suurema osa Meh- hikost pärit impordist langeb ühe ühenduse tootjaga seo- tud importija arvele ja et seda importi ei tohiks Mehhikost pärit impordi taseme määramisel arvesse võtta. Sellest tule- nevalt oleks ülejäänud osa Mehhikos impordist mini- maalne ja seepärast ei tohiks Mehhikost pärit importi kah- juanalüüsi impordiga tõttu koos muu asjaomase kumuleerida. (53) Tuleks märkida, et hinnates seda, kas asjaomasest riigist pärit import tuleb pidada minimaalne vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3, arvutatakse asjaomasest riigist pärit impordi kogumaht. (54) Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 45 ja 48 kirjeldatud imporditase, st 3 % tarbimisest uurimispe- rioodi jooksul, ja lükatakse tagasi väide, et Mehhiko im- port on minimaalne. (49) Eespool esitatu alusel lükatakse suundumuste analüüsi läh- teaastat käsitlev väide tagasi. 3. Dumpinguhinnaga impordi hinnad (50) Seega on periood, mille jooksul ühenduse tootmisharu majanduslikku olukorda analüüsiti, võimaldanud selle olu- korda nõuetekohaselt hinnata ja kajastab täpselt terastros- side turu arengut ühenduses. 3. 1. Ühenduse hindade ja dumpinguhinnaga impordi hindade võrdlus 2. Kumulatsioon 2. 1. Import Ungarist (51) Üks eksportiv tootja kordas oma väidet, et Ungarist pärit importi tohiks koos teistest asjaomastest riikidest pärit impordiga kumuleerida. Uusi väiteid selle toetuseks siiski ei esitatud. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendu- ses 47 esitatud kumuleerimise alused. 2. 2. Import Mehhikost (52) Üks eksportiv tootja väitis, et Mehhikost pärit importi ei tohiks teistest asjaomastest riikidest pärit impordiga kumu- lugeda leerida põhjusel, et Mehhiko importi tuleks (55) Väidetavalt ei võimalda hinna allalöömisega seotud arvu- tuste jaoks terastrosside liigitamisel kasutatavad tegurid mõttekat ja asjakohast hinnavõrdlust. Eriti väideti, et hinna allalöömise arvutamisel arvestamata jäetud teguritel (gal- vanisatsioon, tõmbetugevus, südamik ja kest) ja täiendava- tel, küsimustikust puuduvatel teguritel (diameetri lubatud hälve, venitustegur ja katkemisjõud) on hindadele oluline mõju. Samuti väideti, ei nii dumpingut kui kahju käsitle- vate arvutuste tegemisel tuleks kasutada üht ja sedasama tooteliigitust. (56) Jõuti järgmistele järeldustele: — hinna allalöömisega seotud arvutuste tegemiseks liigi- tati terastrossid vastavalt trossi kiudude ja keermete arvule, trossi ehitusele ja läbimõõdule. Leiti, et need tegurid määravad terastrosside hinda kõige rohkem. Muudel hinna allalöömise arvutamisel arvestamata jäe- tud teguritel (galvanisatsioon, tõmbetugevus, südamik ja kest) leiti olevat ühenduse turu hindadele teisejärgu- line mõju. Hinna allalöömisega seotu arvutused, mis liigitavad terastrossid vastavalt eespool mainitule, katavad asja- kohase müügimahu nii eksportivate tootjate kui ka ühenduse tootmisharu puhul ja seepärast võib tule- must pidada mõttekaks ja representatiivseks, 112 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd — täiendavate, küsimustikust puuduvate tegurite (diamee- tri lubatud hälve, venitustegur ja katkemisjõud) kaasa- mine loeti tarbetuks, sest need tegurid tulenesid ena- malt võetud terastrosside põhitegurite kombineerimisest. Leiti, et nende kaasamine ei muudaks hinnavõrdlust täpsemaks ja seepärast oleks see kõikide huvitatud poolte jaoks põhjendamatult koormav, tooteliigituses arvesse jaolt juba — leiti, et dumpingumarginaali arvutamisel kasutatavat tooteliigitust ei saa võtta aluseks hinna allalöömisega seotud arvutuste tegemisel, sest dumpingu puhul teh- tav tooteliigitus on suuremas osas võrdlus ühe ettevõtte tootevalimi raames, st ühe ja sama tootja valmistatud ja kahel erineval turul müüdud samade või samasu- guste toodete vahel. Hinna allalöömise arvutamisel võrreldakse suuremat hulka terastrosse, mida müüb suurem hulk osapooli. Seepärast leiti, et ajutises mää- ruses kasutatav meetod on hinna allalöömise analüüsi- miseks mõistlikum alus: selle puhul on arvesse võetud põhilisi hinda määravaid tegureid ja see hõlmab suuri- mat müügimahtu, — lõpuks ei leitud ühte rühma kuuluvate terastrosside eri liikide vahel olulisi hinnaerinevusi. (57) Järelikult lükatakse hinna allalöömise arvutamisega seotud tooteliigitust käsitlevad väited tagasi. 4. Ühenduse tootmisharu olukord (61) Teatavad ühenduse tootjad on väitnud, et ühenduse toot- misharu ei ole kandnud märkimisväärset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses, sest ühenduse tootmisharu toodang, võimsus, hinnad, investeeringud ja tootlikkus 1994. aasta ja uurimisperioodi vahel püsisid stabiilsena või paranesid. 4. 1. Toodang (62) Leiti, et tootmistase püsis uurimisperioodi jooksul stabiil- sena (+1 %), millega seoses tuleks märkida, et varud kasva- sid (+30 %) ja müügimaht vähenes (–9 %), nagu on täpsus- tatud ajutise määruse põhjendustes 58–60. Samuti meenutatakse, et tarbimine suurenes perioodi jooksul 5 %. 4. 2. Võimsus ja investeeringud (63) Kinnitatakse otsus, et ajutises määruses märgitud võimsuse kasv (+11 %) tulenes investeeringutest suurema jõudlusega masinatesse, nagu on täpsustatud ajutise määruse põhjen- dustes 59 ja 65. 3. 2. Kaubandustasand 4. 3. Tasuvus (58) Teatavad huvitatud isikud on väitnud, et kaubandustasan- dite väidetava erinevuse kajastamiseks tuleks müügihindu korrigeerida, sest ühenduse tootmisharu müüb lõppkasu- tajatele, samal ajal kui importtooted müüakse üldiselt hulgimüüjatele/turustajatele. (64) Teatavad eksportivad tootjad vaidlustasid auditeeritud aru- annete kasutamise ühenduse tootmisharu tasuvuse arvuta- misel, nagu on ette nähtud ajutise määruse põhjenduses 64. Väidetavalt sisaldasid auditeeritud aruanded selliste toodete müüki, mis uurimisele ei kuulunud, ega hõlmanud kogu uurimisperioodi. (59) müügikanalite Leiti, et ühenduse tootmisharu toodete müük oli toimunud nii eri hulgimüüjaid/turustajaid kui ka lõppkasutajaid. Lisaks ei leitud erinevate müügikanalite vahel püsivaid ega/või mär- kimisväärseid hinnaerinevusi. hõlmates kaudu, (60) Seepärast lükati kaubandustasandi korrigeerimise taotlus tagasi. (65) Leiti, et kuigi mõned äriühingud suutsid asjaomase toote kohta esitada konkreetset teavet, ei olnud mõnel teisel kuluarvestussüsteemi, mille alusel uuritavat toodet eraldi kindlaks teha. Sellise teabe puudumise tõttu leiti, et audi- teeritud aruanded annavad usaldusväärset teavet kitsaima tooterühma kohta, kaasa arvatud vaatlusalune toode, mille kohta oli vajalik tasuvust käsitlev teave kättesaadav. Kõigi kuue valimis esindatud äriühingu puhul on terastrosside tootmine nende peamine tegevusala. Nende äriühingute valmistatud muud tooted (roostevabast terasest trossid, terastrossid, mille ristlõike maksimaalmõõde on väiksem kui 3 mm, terastraadid ja eelpingestatud trossikeeled) leiti olevat suures osas seotud peamise tegevusalaga ja nende valmistamisel kasutati üldiselt ühtesid ja samu tooraineid, masinaid ja personali. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 (66) Aasta 1997 tasuvuse kasutamine uurimisperioodi tasuvuse asemel leiti olevat asjakohane, võttes arvesse, et aasta 1997 hõlmab suures osas uurimisperioodi, mis algab jaanuaris 1997 ja lõpeb märtsis 1998. (67) Eespool toodud põhjustel leiti, et auditeeritud aruanded andsid representatiivse ja usaldusväärse ülevaate asjaomase toote tasuvusest vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 8. H. ÜHENDUSE HUVID (75) Teatavad osapooled on teinud järelepärimisi selle mõju hindamise kohta, mida dumpinguvastased meetmed aval- davad tooteid kasutavatele tööstusharudele. (68) Ajutise määruse ajal olid ühel ühenduse tootjal, kelle eel- arveaasta lõppes märtsis, kasutada ainult esialgsed andmed tasuvuse kohta. Vahepeal on saadud lõplik teave ja uute arvutuste kohaselt oli ühenduse tootmisharu tasuvus 1997. aastal –0,3 %, mis, nagu eespool mainitud, on uurimispe- rioodi suhtes representatiivne. Seega langes ühenduse toot- misharu tasuvus +1,3 %lt 1994. aastal –0,3 %le 1997. aas- tal. (76) Tuleb meenutada, et komisjoni talituste küsimustikele ei saadud tooteid kasutavatelt tööstusharudelt, keda menet- lus puudutab, mingit vastust (ajutise määruse põhjendus 87). Lisaks ei ole mingit teavet saadud ajutise määruse aval- damisest saadik. Tuleb märkida, et ajutises määruses esita- tud järeldustes osutatakse sellele, et meetmete kehtesta- mine ei mõjutaks kasutajaid märkimisväärselt. Seda järeldust ei ole kasutajad vaidlustanud, seepärast see kinni- tatakse. 4. 4. Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta (69) Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmis- haru tulemused on 1995. aastale järgnevas ajavahemikus olnud head ja et seepärast on järeldus märkimisväärse kahju esinemise kohta põhjendamatu. (77) Mitmed huvitatud isikud on väitnud, et ühenduse tootjad ei tooda väikese läbimõõduga terastrosse ja et dumpingu- vastaste meetmete tagajärjeks oleks selliste terastrosside puudus ühenduse turul. Samuti väideti, et sellel oleks nega- tiivne mõju nende importijate tööhõivele, kes praegu ühen- duses väikese läbimõõduga terastrosse impordivad. (70) Tuleb meenutada (vt osa F punkt 1 “Esialgne märkus”), et hoolimata sellest, kas kahjuanalüüsi algusaastaks võtta 1994 või 1995, on ühenduse tootmisharu olukord halve- nenud. Isegi kui algusaastaks võtta 1995, on toodang, müügimaht, tööhõive ja investeeringud vähenenud. Varud on suurenenud. Turuosa on püsinud stabiilsena (tõusnud 65,26 %lt 65,64 %le) ja tasuvus negatiivsena (–0,3 %). (71) Igal juhul on vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 ühen- duse kantud kahju analüüs seotud nende majandusnäita- jate üldise hindamisega ja ükski nendest näitajatest ei saa eraldi olla otsustav. (72) Seepärast lükatakse see väide tagasi. (78) Tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu toodab igat liiki, sealhulgas ka väikese läbimõõduga terastrosse. Järel- datakse, et meetmete kehtestamine ei tooks kaasa hinna- tõusu, mis võiks põhjustada väikese läbimõõduga teras- trosside puuduse ühenduse turul. Samuti kinnitatakse, et on olemas mitmeid alternatiivseid terastrosside hankimise allikaid, mille suhtes dumpinguvastased meetmed ei kehti (ajutise määruse põhjendus 105). (79) Eespool mainitut arvesse võttes järeldatakse, et lõplike meetmete kehtestamisel ei oleks ühenduse ettevõtjatele märkimisväärset negatiivset mõju. 4. 5. Järeldus kahju kohta I. DUMPINGUVASTASED MEETMED (73) Kinnitatakse järeldus, et ühenduse tootmisharu on kand- nud olulist kahju, nagu on toodud ajutise määruse põhjen- duses 68. 1. Menetluse lõpetamine Lõuna-Korea suhtes G. PÕHJUSLIK SEOS (74) Uut teavet ei ole saadud ja seega kinnitatakse ajutise mää- ruse põhjendustes 69–85 kirjeldatud esialgsed uurimistu- lemused. (80) Pidades silmas ajutise määruse põhjenduses 24 ja sellele järgnevates põhjendustes toodud järeldusi, et Lõuna-Korea puhul on dumpingumarginaal minimaalne ja et Lõuna- Korea suhtes menetluse lõpetamise vastu ei ole esitatud uusi väiteid, lõpetatakse Lõuna-Koreast pärit importi käsit- lev menetlus ilma meetmete kehtestamiseta. 114 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd 2. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (81) võrreldi arvutamiseks Lõplikult rakendatavate meetmete taseme kehtestamiseks leiti, et dumpinguhinnaga impordi hindu tuleks tõsta kah- justamist vältiva tasemeni. Vajaliku hinnatõusu ja kahju- marginaali dumpinguhinnaga impordi hindu ühenduse tootmisharu müügihindade ning kasumidefitsiidi ja asjakohase kasumitasemega. Tuleb mär- kida, et kuna ühenduse tootmisharu ümberarvutatud tasu- vus 1997. aastal oli –3 % (vt osa F, punkt 4. 3 “Tasuvus”), muudeti vastavalt võrdlushinna allalöömise arvutamiseks kasutatud kasumidefitsiiti. Muus osas kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 110 kirjeldatud kahjumarginaali kehtestamiseks kasutatav metoodika. 3. Kohustused (82) Mitu Hiina Rahvavabariigi, Mehhiko ja Ukraina eksporti- vat tootjat pakkusid kohustusevõtmist uurimise lõppstaa- diumis. Lisaks esitasid India ja Lõuna-Aafrika eksportivad tootjad läbivaadatud hinnakohustused, — et ühelegi Hiina Rahvavabariigi äriühingule ei võimal- datud individuaalset lähenemist ja Hiina võimude ette- panekud ei sisaldanud mingeid tagatisi asjakohase järe- levalve suhtes, ei saadud ühegi kõnealuse riigi esitatud ettepanekut heaks kiita, — India (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mehhiko, Lõuna-Aafrika ja Ukraina eksportivad toot- jad esitasid hinnakohustused, mida loeti vastuvõeta- vaks. (83) Ajutise määruse põhjendusest 112 ja sellele järgnevatest põhjendustest meenub, et Ungari ja Poola eksportivad tootjad olid pakkunud kohustusi, mille komisjon heaks kii- tis. Kõnealuseid kohustusi on korrigeeritud, et need kajas- taksid uuringu lõplikke otsuseid nendes esitatud miini- mumhindade kohta. 4. Lõplike meetmete vorm ja tase (84) Lõplikud meetmed tuleks realiseerida väärtuselise tollimak- suna, mille määr on kehtestatud eraldi iga koostöös osa- leva äriühingu suhtes. Teiste eksportivate tootjate puhul tuleks koostöö kõrget taset silmas pidades kohaldada asja- omase riigi koostööd tegeva eksportija suhtes kehtivat kõr- geimat tollimaksu. Nende äriühingute puhul, kes on pak- kunud aktsepteeritavad hinnakohustused, realiseeritakse lõplikud meetmed kohustuste näol. (85) Kui vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 on teatava eks- tootja puhul dumpingumarginaalid eespool portiva toodud arvutuste kohaselt madalamad kui kahju kõrvalda- miseks vajalik impordihindade tõus, ei või lõplikud tolli- maksud ületada kehtestatud dumpingumarginaale. (86) Need tollimaksud, väljendatuna protsendimäärana CIF- netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõud- mist, on järgmised: — HIINA RAHVAVABARIIK: Kõik tootjad/eksportijad: 60,4 % — UNGARI: Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereske- delmi Rt Kõik tootjad/eksportijad: 28,1 % 28,1 % — INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Kõik tootjad/eksportijad: — MEHHIKO: Aceros Camesa SA de CV Kõik tootjad/eksportijad: — POOLA: Drumet SA Śląskie Zakłady Lin i Drutu “Linodrut” Spółka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spółka z ograniczoną odpowiedzialnoś- cią Fabryka Lin i Drutów “Falind” Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością Górnośląska Fabryka Lin i Drutu “Lino- drut” Bytom Spółka z ograniczoną odpo- wiedzialnością Dolnośląska Fabryka Lin i Drutu “Lino- drut Linmet” Spółka z ograniczoną odpo- wiedzialnością Kõik tootjad/eksportijad: — LÕUNA-AAFRIKA: Haggie Kõik tootjad/eksportijad: — UKRAINA: Kõik tootjad/eksportijad: 23,8 % 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 38,6 % 38,6 % 51,8 % (87) Käesolevas määruses täpsustatud individuaalsed tollimak- sud kehtestati käesoleva dumpinguvastase uurimise tule- muste põhjal. Seepärast kajastavad need uurimisaegset olu- korda. Seega võib kõnealuseid tollimakse kohaldada üksnes nende toodete impordi suhtes, mis pärinevad asja- omastest riikidest ja mille on tootnud nimetatud konkreet- sed juriidilised isikud. Toodete suhtes, mille on tootnud käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühingud, sealhulgas nendega seotud juriidilised isikud, ei kohaldata kõnealuseid tollimakse, vaid jääktollimaksu. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 (88) Kõik kõnealuste individuaalsete tollimaksude kohaldamise taotlused (näiteks pärast üksuse ärinime muutmist) tuleks viivitamata saata komisjonile koos kogu asjaomase teabega kogu eelkõige ärinime muutmisega kaasnevate muudatuste kohta äriühingu tootmise, omamaise ja eksportmüügiga seotud tegevuses. J. AJUTISTE TOLLIMAKSUDE SISSENÕUDMINE (89) Eksportivate tootjate dumpingumarginaalide suurust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju olulisust arvesse võttes peetakse vajalikuks ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtesta- tud tollimaksu määrale, välja arvatud juhul, kui ajutise tol- limaksu määr on sellest madalam, mispuhul kohaldatakse viimast, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit ja CN-koodide ex 7312 10 82 (TARICi kood 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARICi kood 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARICi kood 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARICi kood 7312 10 88*10) ja ex 7312 10 99 (TARICi kood 7312 10 99*10) alla kuuluvate terastrosside suh- tes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. 2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud riikidest pärit toodete CIF-netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine: Riik Äriühing Tollimaksumäär (%) TARICi lisakood Hiina Rahvavabariik Kõik äriühingud Ungari India Mehhiko Poola Kõik äriühingud Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700 071 India Kõik teised äriühingud Kõik äriühingud Drumet SA 87-880 Wloclawek,ul. Polna 26/74 Polska Kõik teised äriühingud Lõuna-Aafrika Vabariik Kõik äriühingud Ukraina Kõik äriühingud 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 — 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 3. Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimakse käsitlevaid sätteid. Artikkel 2 1. Olenemata artiklist 1 ei kohaldata lõplikku tollimaksu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toote impordi puhul, mille lõikes 3 loetletud äriühingud on ühenduses tegutsevale importivale äriühingule otse eksportinud, mille kohta nad on arve esitanud ja mille hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud vastavalt 13. augusti 1999. aasta otsusele 1999/572/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Korea Vabariigist, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast terastrosside importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega (1) pakutud kohustused. ja Ukrainast pärit (1) EÜT L 217, 17. 8. 1999. 116 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd 2. Kui kohustusest lähtuvalt esitatakse vabasse ringlusse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjakohase liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv äriühingu arve ajutise määruse lisas esitatud vormis, mille on väljastanud üks lõikes 3 loetletud äriühingutest. Ukraina äriühingu puhul tuleb äriühingu arvele lisada kehtiv ekspordilitsents lisas toodud vormis, mille on väljastanud Ukraina ametiasutus. 3. Pakutud ja heakskiidetud kohustustega seoses toimunud import deklareeritakse järgmiste TARICi lisakoodide alusel: Riik Äriühing TARICi lisakood Ungari Poola Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyői utca 18,3527 Miskolc, Hungary Drumet SA 87-880 Włocławek, ul. Polna 26/74, Polska Śląskie Zakłady Lin i Drutu “Linodrut” Spółka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spółka z ograniczoną odpowiedzialnościąPL-41-800 Zabrze, Sobieskiego Street nr 1, Fabryka Lin i Drutów Falind Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnośląska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością, 41-906 Bytom, Ks. Jerzego Popiełuszki Street 1 Dolnośląska fabryka Lin i Drutu “Linodrut Linmet” Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością, 58-309 Wałbrzych, Sługa Street 2 Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo Mexico D. F. C. P. 07700 México Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland South Africa Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071 India Joint Stock Company, Silur, 343700 Khartsyzsk, Donetsk Region, Ukraine Artikkel 3 Mehhiko Lõuna-Aafrika India Ukraina 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 Artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit toodete impordi puhul nõutakse ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad sisse vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksu määrale. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse. Artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud Korea Vabariigist pärit toote importi käsitlev menetlus lõpetatakse. Artikkel 4 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 Artikkel 5 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 12. august 1999 Nõukogu nimel eesistuja T. HALONEN 118 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd ARTIKLI 2 LÕIKES 2 NIMETATUD EKSPORDILITSENTSIS ESITATAVAD ANDMED LISA 1. Tootekood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses), sealhulgas liik, keermete arv, traatide arv keermes ja CN-kood. 2. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas: — äriühingu tootekood, — CN-kood, — TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiril, — kogus (kilogrammides), — kohaldatav miinimumhind. 3. Arve number. 4. 5. Ekspordilitsentsi number ja väljastamiskuupäev. Selle importija nimi, kellele äriühing on arve otseselt välja andnud


title: Regolamento (CE) n. 1789/1999 della Commissione, del 12 agosto 1999, che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 13. 8. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 213/17 REGOLAMENTO (CE) N. 1789/1999 DELLA COMMISSIONE del 12 agosto 1999 che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1707/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all'esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4), e in parti- colare l'articolo 4, (1) (2) considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all'esportazione di frumento tenero verso qualsiasi paese terzo è stata indetta con il regolamento (CE) n. 1707/1999 della Commissione (5); considerando che, a norma dell'articolo 7 del regola- mento (CE) n. 1501/95, la Commissione può, secondo la procedura di cui all'articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92 decidere, di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto dei criteri precisati all'ar- ticolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concor- renti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonché il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all'esportazione; (3) (4) considerando che l'applicazione degli anzidetti criteri all'attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all'esportazione al livello di cui all'articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 6 al 12 agosto 1999, nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1707/1999, la restitu- zione massima all'esportazione di frumento tenero è fissata a 33,25 EUR/t. Il presente regolamento entra in vigore il 13 agosto 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 agosto 1999. Per la Commissione Monika WULF-MATHIES Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 201 del 31. 7. 1999, pag. 27


title: Règlement (CE) n° 1785/1999 de la Commission, du 12 août 1999, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

text: 13. 8. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 213/9 RÈGLEMENT (CE) No 1785/1999 DE LA COMMISSION du 12 août 1999 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 décembre 1994, portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4 paragraphe 1, (1) considérant que le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commer- ciales multilatérales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe; considérant que, en application des critères susvisés, les valeurs forfaitaires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 13 août 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 août 1999. Par la Commission Monika WULF-MATHIES Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 213/10 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 8. 1999 du règlement de la Commission, du 12 août 1999, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Code des pays tiers (1) Valeur forfaitaire à l'importation (EUR/100 kg) 052 999 388 524 528 999 052 400 600 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 388 512 528 999 052 068 999 064 068 093 999 43,1 43,1 68,3 84,3 72,9 75,2 101,4 247,1 71,6 140,0 62,7 52,2 82,8 52,5 44,0 32,9 86,8 81,9 62,0 97,7 62,4 53,9 31,1 61,3 94,9 55,1 75,0 51,6 53,4 66,1 57,0 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2645/98 de la Commission (JO L 335 du 10. 12. 1998, p. 22). Le code «999» représente «autres origines»


title: Komission asetus (EY) N:o 1792/1999, annettu 12 päivänä elokuuta 1999, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

text: L 213/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13. 8. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1792/1999, annettu 12 päivänä elokuuta 1999, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 päivänä marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1303/ 1999 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) komission asetuksessa (EY) N:o 1304/1999 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1504/1999 (4), vahvistetaan B-menettelyn mukaisten muiden kuin elintarvikeavun yhteydessä haettujen vienti- todistusten ohjeelliset määrät, tällä hetkellä olevien tietojen komission käytössä mukaan meneillään olevan vientijakson ohjeellinen määrä on tomaattien osalta vaarassa ylittyä piakkoin; tämä ylitys olisi vahingollinen hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusjärjestelmän moitteettomalle toiminnalle, ja 3) tilanteen helpottamiseksi on syytä hylätä 12 päivän elokuuta 1999 jälkeen tomaatteja koskevat B-menettelyn mukaiset todistushakemukset meneillään olevan vienti- jakson loppuun asti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Hylätään tomaattien osalta B-menettelyn mukaisia vientitodis- tuksia koskevat hakemukset, jotka on jätetty asetuksen (EY) N:o 1304/1999 1 artiklan mukaisesti 12 päivän elokuuta 1999 jälkeen ja ennen 16 päivää syyskuuta 1999. Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä elokuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä elokuuta 1999. Komission puolesta Monika WULF-MATHIES Komission jäsen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) EYVL L 155, 22. 6. 1999, s. 29. (3) EYVL L 155, 22. 6. 1999, s. 30. (4) EYVL L 175, 10. 7. 1999, s. 5