title: 1999/720/EY, EHTY: Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Gröditzer Stahlwerke GmbH:lle ja tämän tytäryhtiölle Walzwerk Burg GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2264) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
investment aid
iron and steel industry
privatisation

text: 13. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 292/27 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999, valtiontuesta, jonka Saksa on my(cid:246)nt(cid:228)nyt Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH:lle ja t(cid:228)m(cid:228)n tyt(cid:228)ryhti(cid:246)lle Walzwerk Burg GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2264) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/720/EY, EHTY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246)n perustamisso- pimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan c alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen p(cid:246)yt(cid:228)kirjan 14, ottaa huomioon 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1991 tehdyn komis- sion p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3855/91/EHTY (1) ja yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) valtion tuesta ter(cid:228)steollisuudelle 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 2496/96/EHTY (2), on edell(cid:228) mainittujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti kehottanut muita asianomaisia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa ja ottaa huomioon n(cid:228)m(cid:228) huomautukset, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: 1. Menettely 1) Saksa on ilmoittanut komissiolle 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti rahoitustoimenpiteiden my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH:lle (j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tyt(cid:228)ryhti(cid:246)lle Walzwerk Burg GmbH:lle (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)WWB(cid:146)) ennen kyseisten yritysten yksityist(cid:228)mist(cid:228) ja niiden yksityist(cid:228)misen aikana. (cid:146)GS(cid:146)) ja 2) Komissio on ilmoittanut Saksalle 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228)(cid:228)n aloittaa n(cid:228)iden tukien osalta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 2496/96/EHTY 6 artiklan 5 kohdan mukainen menettely. Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s menette- lyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen viralli- sessa lehdess(cid:228) (3). Komissio on kehottanut muita asian- omaisia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa n(cid:228)ist(cid:228) toimenpiteis- t(cid:228). 3) Saksa on toimittanut komissiolle lis(cid:228)tietoja ja asiakirjoja 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta ja 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997, 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta, 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta ja 14 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 sek(cid:228) 7 ja 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta, 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta ja 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyill(cid:228) kirjeill(cid:228). Komission ja Saksan edustajat ovat tavanneet tammikuussa 1998 ja 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998, 11 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta sek(cid:228) 23 ja 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999. 4) Komission muilta asianomaisilta saamat huomautukset joka on antanut niist(cid:228) lausun- on toimitettu Saksalle, tonsa 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). 2. Yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteist(cid:228) 2. 1 Ilmoittaminen 5) ja Bundesanstalt Saksa ilmoitti 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997, ett(cid:228) GS oli saanut ajanjaksona 1992(cid:151)1996 interventiovaroja kaik- kiaan 263,7 miljoonaa Saksan markkaa. T(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) koostui seuraavista erist(cid:228): 207,3 miljoonaa Saksan mark- kaa GS:n kulloistenkin valtiollisten osakkaiden my(cid:246)nt(cid:228)- min(cid:228) osakaslainoina, 53,4 miljoonaa Saksan markkaa f(cid:252)r Vereinigungs- Treuhandanstalt bedingte Sonderaufgaben (jaljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)BvS(cid:146)) -laitosten takaamina pankkiluottoina ja 3 miljoonaa Saksan mark- kan suorana avustuksena. Lis(cid:228)ksi GS:lle maksettiin erik- seen 8,4 miljoonaa Saksan markkaa, joka kuului Saksan aluetukiohjelmaan Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur. Saksa ilmoitti saman- aikaisesti komissiolle, ett(cid:228) valtiollinen osakkeenomistaja Beteiligungs-Management-Gesellschaft mbH (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)BMGB(cid:146)) oli 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1997 myynyt GS:n ja sen sataprosenttisen tyt(cid:228)ryhti(cid:246)n WWB:n Georgsmarien- (1) EYVL L 362, 31. 12. 1991, s. 57. (2) EYVL L 338, 28. 12. 1996, s. 42. (3) EYVL C 395, 31. 12. 1997, s. 5. L 292/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 13. 11. 1999 -nimiselle yritykselle. h(cid:252)tte (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)GMH(cid:146)) Ilmoi- tuksessa annettujen tietojen mukaan GS:n ja WWB:n myynnist(cid:228) aiheutui BMGB:lle yhteens(cid:228) 393 miljoonan Saksan markan kustannukset, l(cid:228)hinn(cid:228) luopumisesta osakaslainojen takaisinmaksusta ja pankki- luotoista vapauttamisesta. Saksa vahvisti, ett(cid:228) GMH oli antanut parhaan tarjouksen, kun otetaan huomioon sen ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228), investointeja ja teknologian siirtoa koskevat sitoumukset. jotka johtuivat Sarake (cid:146)Suorat avustukset(cid:146) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) 3 miljoonan Saksan markan suuruisen ilmoitetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja 8,4 miljoonan Saksan markan suuruisen aluetuen lis(cid:228)ksi my(cid:246)s sosiaalis- ten toimenpiteiden rahoittamisen 28,3 miljoonalla Sak- san markalla ja 4,1 miljoonan Saksan markan verohel- potukset, jotka Saksa ilmoitti menettelyn aikana. 9) N(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t kuvataan l(cid:228)hemmin seuraavasti: 2. 2 Menettelyn aloittaminen 2. 3. 1 Investointitoimenpiteet 6) Ilmoituksen saatuaan komissio p(cid:228)(cid:228)tti aloittaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 2496/96/EHTY (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)kuudennet ter(cid:228)stuki- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t(cid:146)) mukaisen menettelyn. Kirje Saksalle l(cid:228)hetettiin 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1997 ja julkaistiin Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) (4). 7) Menettely(cid:228) aloittaessaan komissio katsoi, ett(cid:228) 207,3 mil- joonan Saksan markan osakaslainat olivat tukia, koska ne oli my(cid:246)nnetty korottomina eik(cid:228) yritys ollut antanut vakuuksia, ja ett(cid:228) lis(cid:228)ksi taatut 53,4 miljoonan Saksan markan pankkiluotot olivat tukia, koska takauspalkkio oli vain 0,5 prosenttia. Lis(cid:228)ksi todettiin, ett(cid:228) 8,4 miljoo- nan Saksan markan aluetukien soveltuvuus yhteismark- kinoille oli tutkittava. Yksityist(cid:228)misen osalta komissio ilmaisi ep(cid:228)ilev(cid:228)ns(cid:228), ettei myynti negatiiviseen hintaan vastannut yksityisen p(cid:228)(cid:228)omansijoittajan periaatetta. K(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) olevien lukujen perusteella olisi GS:n asettami- nen selvitystilaan tullut halvemmaksi. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ole- vien tietojen perusteella ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n voitu p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), toteutettiinko yksityist(cid:228)mismenettely avoimesti ja ilman ehtoja. Lopuksi yksityist(cid:228)missopimus sis(cid:228)lsi ilmeisesti BMGB:n antamia sitoumuksia investoin- titukien my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) GS:lle. todettiin, ett(cid:228) 2. 3 Ennen yksityist(cid:228)mist(cid:228) siirretyt valtion varat yhteens(cid:228) 8) Ilmoituksen sek(cid:228) Saksan menettelyn aikana toimittamien lis(cid:228)tietojen perusteella komissio toteaa, ett(cid:228) GS on saa- nut ennen yksityist(cid:228)mist(cid:228)(cid:228)n seuraavat avustukset: (milj. DEM) Osakas- lainat Taatut pankki- luotot Suorat avustukset Yhteens(cid:228) Investointi- toimenpiteet Sosiaaliset toimenpiteet Yrityst(cid:228) koskevat toimenpiteet 43,5 53,4 12,5 109,4 30,0 133,8 (cid:151) (cid:151) 31,3 61,3 (cid:151) 133,8 207,3 53,4 43,8 304,5 (4) Katso alaviite 3. 10) GS sai er(cid:228)(cid:228)n 110,2 miljoonan Saksan markan suuruisen investointiohjelmansa rahoitukseen yhteens(cid:228) 109,4 mil- joonaa Saksan markkaa valtion varoja. Komissiolle toi- mitetuista t(cid:228)t(cid:228) investointiohjelmaa koskevista l(cid:228)hem- mist(cid:228) tiedoista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) vuosina 1992(cid:151)1996 inves- tointeja toteutettiin yrityksen koko toiminta huomioon ottaen jokaisena vuotena. Kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 109,4 miljoo- naa Saksan markkaa koostuu seuraavista osista: a) 43,5 miljoonaa Saksan markkaa osakaslainoina. N(cid:228)m(cid:228) lainat olivat korottomia, eik(cid:228) takaisinmaksu- aikataulua laadittu. b) 53,4 miljoonaa Saksan markkaa pankkiluottoina, joille Treuhandanstalt ja BvS my(cid:246)nsiv(cid:228)t sataprosent- tiset takaukset. c) Suorat avustukset sis(cid:228)lsiv(cid:228)t 8,4 miljoonaa Saksan markkaa aluetukia ja 4,1 miljoonaa Saksan markkaa voimassa olevan investointien tukemista koskevan lain (Investitionszulagengesetz) mukaisia verohelpo- tuksina my(cid:246)nnettyj(cid:228) investointitukia. N(cid:228)iden osakaslainojen ja takauksien oikeusperustaksi Saksa ilmoitti yhdist(cid:228)missopimuksen 25 artiklan ja Treu- hand-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevan lain 2(cid:151)6 artiklan yleisen rakenteiden uudistamisvelvoitteen. 11) N(cid:228)iden investointitukitoimenpiteisiin liittyvist(cid:228) kustan- nuksista Saksa on ilmoittanut komissiolle, ett(cid:228) ter(cid:228)ksen tuotantoalaan tehtiin 13,3 miljoonan Saksan markan investoinnit ja 96,9 miljoonaa Saksan markkaa k(cid:228)ytettiin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- lumattomiin tuotantolaitoksiin. Eri investoinneista on tiedot menettelyn aloittamista koske- yksityiskohtaiset vassa ilmoituksessa. 2. 3. 2 Sosiaaliset toimenpiteet 12) Sosiaalisiin toimenpiteisiin k(cid:228)ytettiin yhteens(cid:228) 61,3 mil- joonaa Saksan markkaa. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) koostui seuraavista osis- ta: a) 26,1 miljoonan Saksan markan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) irtisanomis- ja varhaisel(cid:228)kej(cid:228)rjestelyihin liittyv(cid:228)n sosiaalisuunni- 13. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 292/29 telman ja ty(cid:246)llist(cid:228)mispoolin kustannuksiin. Yrityksen pit(cid:228)isi tavallisesti kattaa n(cid:228)m(cid:228) kustannukset, mutta GS:n taloudellisten vaikeuksien vuoksi EREL Verwal- tungs GmbH und Co Management KG (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)EREL(cid:146)) otti hoitaakseen niiden rahoituksen osakaslai- nojen avulla. b) BMGB maksoi GS:lle 28,3 miljoonan Saksan markan avustuksen sosiaalisuunnitelmaan sis(cid:228)llytetyist(cid:228) sosi- aalisista lis(cid:228)toimenpiteist(cid:228) aiheutuneiden kustannus- ten kattamiseksi. T(cid:228)m(cid:228) merkitsi ennen kaikkea lyhennetyn ty(cid:246)ajan ja ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iselle ty(cid:246)voimalle j(cid:228)rjestettyjen koulutustoimenpiteiden rahoittamista. Saksan antamien tietojen mukaan valtiolliset eri osakkeenomistajat ovat kustantaneet t(cid:228)llaiset toimen- piteet kaikille vastuullaan olleille it(cid:228)saksalaisille yri- tyksille. c) 6,9 miljoonaa Saksan markkaa ty(cid:246)llisyyden edist(cid:228)- mist(cid:228) koskevan Saksan lain (Arbeitsf(cid:246)rderungsgesetz, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)AFG(cid:146)) 249 pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaisten ty(cid:246)llis- t(cid:228)mistoimenpiteiden rahoittamiseksi. T(cid:228)m(cid:228)n lain perusteella laadittiin ohjelma (entisten) Treuhand-yri- irtisanottujen tysten tarpeettomiksi k(cid:228)yneiden tai ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ty(cid:246)llist(cid:228)miseksi ymp(cid:228)rist(cid:246)n tervehdyt- t(cid:228)miseen liittyv(cid:228)ss(cid:228) toiminnassa. Oli tavallista, ett(cid:228) valtion viranomaiset ja asianomaiset yritykset osallis- tuivat kyseisten toimenpiteiden rahoitukseen. GS:n oma osuus sis(cid:228)ltyi 3 miljoonan Saksan markan m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)n, koska yritys ei pystynyt vaikean taloudellisen tilanteensa vuoksi osuutta itse rahoittamaan. 2. 3. 3 Yrityst(cid:228) koskevat toimenpiteet 13) Yrityst(cid:228) koskevien toimenpiteiden rahoittamiseen k(cid:228)ytet- tiin 133,8 miljoonan Saksan markan osakaslainoja. yrityst(cid:228) koskevien toimenpiteiden Ilmoituksessa oli rahoittamiseen k(cid:228)ytetyksi tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi annettu 166,8 miljoonaa Saksan markkaa, mutta menettelyn aikana k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) 33 miljoonaa Saksan markkaa t(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytettiin itse asiassa sosiaalisiin toimenpiteisiin (edell(cid:228) 12 kohdan a ja c alakohdassa mainitut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t). 14) Saksa esitti 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1998 komissiolle KPMG:n laatiman kertomuksen (5) Siin(cid:228) esitettiin 133,8 miljoonan Saksan markan j(cid:228)lkeenp(cid:228)in tapahtunut erot- telu GS:n yksitt(cid:228)isille tuotantoaloille esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kunkin tulos ennen poistoja, alan kassavarojen tarve (EBDIT, korkoja vuosina 1991(cid:151)1996. KPMG:n veroja) havainnot perustuivat GS:n sis(cid:228)iseen kirjanpitoj(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228)n. Saksan hallitus oli KPMG:n tekemist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telmist(cid:228) samaa mielt(cid:228). ja 15) KPMG jaotteli yrityst(cid:228) koskevat toimenpiteet seuraavasti: a) 49 miljoonaa Saksan markkaa GS:n nelj(cid:228)st(cid:228) tuotan- toalasta kolmella (takomo-, keh(cid:228)valssaamo- ja vali- (5) Stellungnahme zur Finanzmittelverwendung f(cid:252)r die Jahre 1991 bis 1996 der Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH, Gr(cid:246)ditz. motoiminnassa) kertyneiden yritystoiminnan tappioi- den kattamiseen. N(cid:228)iden tuotantoalojen tappiot oli- vat yhteens(cid:228) 62 miljoonaa Saksan markkaa, mutta ter(cid:228)stuotannosta saatu liikevoitto lievensi niit(cid:228) osit- tain (13 miljoonalla Saksan markalla). b) 18 miljoonaa Saksan markkaa yleiskulujen kattami- seen. c) 40 miljoonaa Saksan markkaa sopimusvelvoitteiden t(cid:228)ytt(cid:228)miseen ja suorituksiin vaateista, jotka koostu- vat l(cid:228)hinn(cid:228) DDR:n ajoilta per(cid:228)isin olevien investoin- tiohjelmien keskeytt(cid:228)misp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228). d) 17 miljoonaa Saksan markkaa saneeraustoimenpitei- siin maaston puhdistamiseksi ja raivaamiseksi. e) 9 miljoonaa Saksan markkaa muihin kuluihin. 16) KPMG on jaotellut edell(cid:228) 15 kohdan b-e alakohdassa mainituista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ter(cid:228)stuotantoon yhteens(cid:228) 3,6 mil- joonaa Saksan markkaa. Muut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t jaoteltiin muille kuin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluville aloille. 2. 4 Yksityist(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t rahoitustoimenpiteet 17) GS ja sen tyt(cid:228)ryritys WWB myytiin GMH:lle 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1997. Ilmoituksessa annettujen tietojen mukaan olivat t(cid:228)h(cid:228)n yksityist(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t kokonais- kustannukset (negatiivinen kauppahinta) 393 miljoonaa suurimmaksi Saksan markkaa. N(cid:228)iden syyn(cid:228) olivat osaksi osakaslainojen my(cid:246)nt(cid:228)minen, kohdistettujen avus- tusten takaisinmaksusta luopuminen ja taattujen pankki- luottojen kuolettaminen (katso edell(cid:228) 5 kohta). 18) Niihin kuului kuitenkin my(cid:246)s uusia raham(cid:228)(cid:228)ri(cid:228), (valtiollinen) myyj(cid:228) BMBG antoi k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi: jotka a) 37,5 miljoonaa Saksan markkaa oman p(cid:228)(cid:228)oman vahvistamiseksi. Ilmoituksessa annettujen tietojen mukaan n(cid:228)m(cid:228) rahat oli tarkoitus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kokonais- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n 43,5 miljoonan Saksan markan inves- tointisuunnitelman rahoittamiseen vuosina 1997 ja 1998. Yksityist(cid:228)missopimuksen mukaan n(cid:228)m(cid:228) rahat oli kuitenkin tarkoitettu yrityksen toimintaan. b) 20,8 miljoonaa Saksan markkaa (n(cid:228)ist(cid:228) 16,3 miljoo- naa Saksan markkaa GS:lle ja 4,5 miljoonaa Saksan markkaa WWB:lle), jotka oli tarkoitus maksaa (cid:146)v(cid:228)li- rahoitustukina(cid:146) palautettaviksi aluetukien vastaan- ottamisen j(cid:228)lkeen. Yksityist(cid:228)misen ja 10 p(cid:228)iv(cid:228)n tam- mikuuta 1999 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana GS sai aluetukena 13 miljoonaa Saksan markkaa. Yksityist(cid:228)missopimuksen mukaisesti GS:ll(cid:228) on edelleen oikeus vaatia saamatta j(cid:228)(cid:228)nytt(cid:228) 3,3 miljoonan Saksan markan osuutta (16,3 miljoonaa Saksan markkaa miinus 13 miljoonaa Saksan markkaa). L 292/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 13. 11. 1999 2. 5 WWB 19) WWB on itsen(cid:228)inen yritys, jonka toiminta ei kuulu EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan. Valtiolli- nen osakkeenomistaja EREL myi sen GS:lle t(cid:228)m(cid:228)n yksi- tyist(cid:228)misen yhteydess(cid:228). Ennen yksityist(cid:228)mist(cid:228) se ei ollut miss(cid:228)(cid:228)n vaiheessa GS:n tyt(cid:228)ryritys. 24) Siksi WWB:t(cid:228) on tutkittava EY:n perustamissopimuksen mukaisesti. Saksa on esitt(cid:228)nyt, ett(cid:228) WWB:n hyv(cid:228)ksi maksetuista avustuksista ei ole tarvinnut t(cid:228)m(cid:228)n yrityksen koon vuoksi ilmoittaa komission hyv(cid:228)ksym(cid:228)n tapa- uskohtaisen Treuhand-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n perusteella (viimeksi asiassa N 786/94, kirje (95) D/1062 tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti) (6). Siksi komissio tutkii WWB:n asemaa vain yksityist(cid:228)misen osalta ja sen osalta, miss(cid:228) laajuudessa WWB osallistui selvitystilan kokonaiskustannuksiin. 3. Muiden asianomaisten huomautukset 20) Kolme muuta samaan yritysryhm(cid:228)(cid:228)n kuuluvaa asian- omaista osapuolta (Max Aicher GmbH & Co, Neue Max- h(cid:252)tte Stahlwerke GmbH ja Lech Stahlwerke GmbH) ovat toimittaneet komissiolle huomautuksensa 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1998 ja 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998. Nii- den antamien tietojen mukaan GMH:lle my(cid:246)nnettiin negatiivisen myyntihinnan ansiosta (kassa)varoja, joiden avulla yritys kykeni parantamaan taloudellista tilannet- taan ja jotka olivat antaneet sille mahdollisuuden rahoit- taa hankintoja. GS:n myyntiin liittyv(cid:228)t ehdot ovat lis(cid:228)ksi aiheuttaneet kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228). 4. Saksan huomautukset 21) Saksa on antanut 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) lausuntonsa menettelyn aloittamisesta ja toimit- tanut 3 kohdassa mainituilla asiakirjoilla lis(cid:228)tietoja. N(cid:228)m(cid:228) huomautukset on otettu huomioon. 22) Vastauksena muiden asianomaisten huomautuksiin Saksa esitti 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1998, ett(cid:228) GS:n myynti ei ole vaikuttanut GMH:n kassatilanteeseen. GMH oli sitou- yksityist(cid:228)missopimuksessa olemaan myym(cid:228)tt(cid:228) tunut GMH:n omaisuutta. Se ei pystynyt t(cid:228)h(cid:228)n my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n nykyisess(cid:228) tilanteessa, koska osuuksien myynti riippuu GS:lle my(cid:246)nnettyj(cid:228) tukia koskevan komission viel(cid:228) kes- kener(cid:228)isen tutkimuksen tuloksesta. Hinnat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyv(cid:228)t puhtaasti liiketaloudellisin perustein, yhteist(cid:228) taloushal- lintoa ei ole. GMH on asiasta Saksan kanssa samaa miel- t(cid:228). 5. Arviointi toimenpiteist(cid:228) 5. 1 WWB:t(cid:228) ja GS:(cid:228)(cid:228) koskeva sopimus 5. 1. 1 WWB 5. 1. 2 GS Ter(cid:228)salan yrityksi(cid:228) koskevat EHTY:n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset/menet- telyn aloittaminen 25) GS on yritys, joka tuottaa EHTY:n perustamissopimuk- sen liitteess(cid:228) I tarkoitettuja ter(cid:228)stuotteita (sula ter(cid:228)s ja ja kuuluu n(cid:228)in ollen EHTY:n perustamissopi- harkot) muksen 80 artiklan soveltamisalaan. Lis(cid:228)ksi se on EHTY:n perustamissopimuksen 49 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn maksuvelvoitteen alainen. 26) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on syyt(cid:228) muistaa Saksan uusissa osa- valtioissa sijaitsevien EHTY:n perustamissopimuksen alaisten ter(cid:228)salan yritysten asema, josta on tehty joukko p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Lis(cid:228)ksi muistutetaan, ett(cid:228) n(cid:228)ihin yrityksiin sai vuoteen 1995 saakka soveltaa tiettyj(cid:228) poikkeuss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka oli vahvistettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3855/91/EHTY (j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)viidennet ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t(cid:146)) tiukoissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)is- s(cid:228): erityisesti niill(cid:228) oli ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti mahdollisuus saada alueellisia investointitukia. Lis(cid:228)ksi neuvosto on EHTY:n perustamissopimuksen 95 artik- lausunnot anta- lassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt yksimieliset puoltavat malla hyv(cid:228)ksynyt useiden erilaisten ja eri suuruisten tukitoimenpiteiden maksamisen EKO Stahl ja SEW Frei- tal -nimisille yrityksille mahdollistaakseen niiden kannat- tavuuden palauttamisen. T(cid:228)h(cid:228)n kuului t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) osana niiden laajoihin pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpi- teisiin perustuva yksityist(cid:228)minen. GS:n tapauksessa tukitoimenpiteist(cid:228) ei ole ilmoitettu komissiolle. T(cid:228)m(cid:228) on rikkonut asiaa koskevan Treu- hand-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n ehtoja, joiden mukaan herkill(cid:228) aloilla toimiville yrityksille my(cid:246)nnetyt tukitoimenpiteet oli ilmoitettava etuk(cid:228)teen. Ilmoitus annettiin vasta, kun yri- tys oli yksityistetty vuonna 1997 ja muun muassa osa- kaslainojen muodossa my(cid:246)nnetyt tuet oli maksettu. Koska GS on EHTY:n perustamissopimuksen soveltamis- alaan kuuluva yritys, sille sai my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) (1977) vain sellai- sia tukia, jotka olivat tuolloin voimassa olevien ter(cid:228)stuki- 23) Kuten menettelyn aloittamista koskevassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) on esitetty, WWB on itsen(cid:228)inen yritys, jonka toimialaan ei sovelleta EHTY:n perustamissopimusta ja jonka sen valtiollinen osakkeenomistaja on myynyt yksityist(cid:228)misen yhteydess(cid:228) GS:lle. Ennen yksityist(cid:228)mist(cid:228) se ei ollut GS:n tyt(cid:228)ryhti(cid:246). Yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen se toimii GS:n ter(cid:228)k- sen tuotantoalan yksikk(cid:246)n(cid:228) (Stahl Service Center). (6) Treuhand-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisesti ei muulla kuin aralla alalla toimi- valle Treuhand-yritykselle maksettuja tukia ole tarvinnut ilmoittaa, jos kyseisen yrityksen palveluksessa on ollut vuosina 1992(cid:151)1994 alle 1 500 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228) ja tukien kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on ollut alle 150 miljoonaa Saksan markkaa. Vuodesta 1995 n(cid:228)m(cid:228) ehdot muutettiin 250 ty(cid:246)ntekij(cid:228)ksi ja 50 miljoonaksi Saksan markaksi. WWB:n hen- kil(cid:246)st(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli keskim(cid:228)(cid:228)rin 125 ja WWB:lle my(cid:246)nnettyjen tukien kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vuosina 1992(cid:151)1997 oli 56 miljoonaa Saksan markkaa. 13. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 292/31 s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisia, toisin sanoen tutkimus- ja kehitys- ty(cid:246)h(cid:246)n, ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun ja sulkemiseen tarkoitet- tuja tukia. N(cid:228)in ollen EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla yrityksill(cid:228) oli mahdollisuus saada hyv(cid:228)kseen muita tukia (esimerkiksi toimintatukia, alueellisia investointitukia) vain noudattamalla EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) menette- ly(cid:228). 27) Kuten komissio on menettelyn aloittamista koskevassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n todennut, periaate EHTY:n perustamisso- pimuksen soveltamisalalla toimivalle yritykselle my(cid:246)n- nettyjen tukien arvioinnista EHTY:n perustamissopimuk- sen mukaisesti pohjautuu t(cid:228)ysin EHTY:n perustamissopi- mukseen itseens(cid:228) (7). T(cid:228)m(cid:228) periaate on voimassa my(cid:246)s silloin, kun EHTY:n perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten alainen yritys tuottaa muitakin kuin EHTY:n perustamis- sopimuksessa tarkoitettuja tuotteita. 28) Komissio on kuitenkin t(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) poiketen hyv(cid:228)k- synyt, ett(cid:228) tiettyjen tukien my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) EHTY:n perusta- missopimuksen soveltamisalaan kuuluvalle yritykselle voidaan arvioida EY:n perustamissopimuksen asiaa kos- kevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten nojalla. Tuettavien toimien on kuiten- kin sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) EY:n perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin ja niiden on oltava t(cid:228)ysin erillisi(cid:228) EHTY:n perustamisso- pimuksen soveltamisalaan kuuluvista toimista. 29) Menettely(cid:228) aloittaessaan komissio katsoi, etteiv(cid:228)t n(cid:228)m(cid:228) edellytykset t(cid:228)yttyneet. Koska GS oli yksitt(cid:228)inen yritys ilman eriytetty(cid:228) kirjanpitoa, komissio katsoi, ett(cid:228) oli ole- massa sivuvaikutusten riski ja ettei my(cid:246)nnettyj(cid:228) valtion- tukia lis(cid:228)ksi ollut mahdollista erotella sen mukaan, p(cid:228)(cid:228)- tyiv(cid:228)tk(cid:246) ne EHTY:n perustamissopimuksen soveltamis- alaan kuuluvan toiminnan vai sen ulkopuolisen toimin- nan hyv(cid:228)ksi. Saksan vastaus 30) Menettelyn aloittamista koskevaan ilmoitukseen anta- massaan vastauksessa Saksa ei ole kyseenalaistanut komission p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) GS on ter(cid:228)ksen tuotantoalalla toimiva EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva yritys. Sen sijaan Saksa piti mahdollisena ero- tella rahoitustoimenpiteet EHTY:n perustamissopimuk- seen kuuluvaan ja sen ulkopuoliseen toimintaan. ja 31) Vastauksessaan Saksa on ilmoittanut, ett(cid:228) keskim(cid:228)(cid:228)rin 6(cid:151)7 prosenttia GS:n vuodessa tuottamista EHTY-ter(cid:228)s- tuotteista myyd(cid:228)(cid:228)n ulkopuolisille ostajille- t(cid:228)m(cid:228) tilanne jatkuu yh(cid:228) muuttumattomana. Loput 93(cid:151)94 prosenttia GS k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) itse esivalmisteina takomossaan, valimossaan ja keh(cid:228)valssaamossaan. N(cid:228)ill(cid:228) tuotantoa- loilla ter(cid:228)s jalostetaan EHTY:n perustamissopimuksen ulkopuolisiksi tuotteiksi. N(cid:228)in ollen kyseisi(cid:228) laitoksia varten my(cid:246)nnetyt tuet vaikuttaisivat vain sellaisten tuot- teiden kilpailuun, jotka kuuluvat EY:n perustamissopi- muksen soveltamisalaan. Siksi n(cid:228)it(cid:228) tukia olisi arvioitava EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevien m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten perusteella. (7) Euroopan yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuimen tuomio yhdistetyiss(cid:228) asioissa T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxh(cid:252)tte vastaan komissio, 21. 1. 1999 antama tuomio, ei viel(cid:228) julkaistu tuo- mioistuimen oikeustapauskokoelmassa. 32) 33) Investointitoimenpiteiden osalta Saksa v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)in hankittu k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuus voidaan liitt(cid:228)(cid:228) erityisiin tuotan- tolaitoksiin, joten EHTY:n perustamissopimuksen mukai- sesti olisi arvioitava vain investointeja sellaisiin laitok- siin, joissa valmistetaan EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita (13,3 miljoonaa Sak- san markkaa). Muita investointitukia olisi arvioitava EY:n perustamissopimuksen mukaisesti. Sosiaalisuunnitelmaan ja yritystoimintaan liittyvien toi- menpiteiden osalta Saksa viittaa 14 kohdassa mainittuun KPMG:n kertomukseen ja on samaa mielt(cid:228) sen loppu- p(cid:228)(cid:228)telmien kanssa, tukien jaottelua EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- luviin ja niihin kuulumattomiin laitoksiin. jotka koskevat Siksi Saksa katsoo, ett(cid:228) avustuksia toimintaan, joka ei liity suoraan EHTY:n perustamissopimuksen soveltamis- alaan kuuluvien ter(cid:228)stuotteiden valmistukseen, olisi arvi- oitava EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koske- vien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten perusteella. Saksa on ilmoittanut 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kaikkia GS:lle my(cid:246)nnettyj(cid:228) tukia olisi tutkittava EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys- ten mukaisesti. Komission kanta EHTY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset tuista, jotka v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)t edunsaajayrityksen ja sen kilpailijoiden v(cid:228)list(cid:228) kilpailua EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- luvien tuotteiden markkinoilla. EY-sopimuksen valtiontu- kia koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovelletaan vastaavalla tavalla niihin tukiin, jotka v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)t yritysten v(cid:228)list(cid:228) kilpailua EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden markkinoilla. EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- luvalle yritykselle my(cid:246)nnettyj(cid:228) tukia arvioidaan tavalli- sesti EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti. Tietyiss(cid:228) tapauksissa voidaan kuitenkin EY:n perustamissopimuk- sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) soveltaa tukiin, jotka on my(cid:246)nnetty muuhun kuin EHTY:n perustamissopimuksen sovelta- misalaan kuuluvaan toimintaan yrityksess(cid:228), jossa tukea saava toiminta on EHTY:n perustamissopimuksen sovel- tamisalaan kuuluvasta toiminnasta selv(cid:228)sti erill(cid:228)(cid:228)n. Sen toteamiseksi, onko tukea saava toiminta yksiselittei- sesti erillist(cid:228), on teht(cid:228)v(cid:228) ero erilaisten my(cid:246)nnettyjen tukimuotojen v(cid:228)lill(cid:228). Investointituet 34) Vaikka GS:n kirjanpitoa ei ole eriytetty eri toimintojen kesken, mik(cid:228) vaikeuttaa liiketoiminnan eri osa-alueille my(cid:246)nnettyjen tukien erottelua koskevan ongelman rat- kaisemista, on kuitenkin totta, ett(cid:228) tuetut investoinnit koskevat t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa tiettyjen tuotantolaitosten toi- mintaan liittyv(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuutta. EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotantoalat ja muut tuotantoalat on erotettu GS:ss(cid:228) fyy- L 292/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 13. 11. 1999 sisesti toisistaan. Ter(cid:228)ksen tuotantolaitoksessa valmis- tettu ter(cid:228)s kuljetetaan GS:n tehdasalueella sijaitseviin muihin laitoksiin (takomo, keh(cid:228)valssaamo ja valimo). N(cid:228)iden laitosten lopputuotteet (8) eroavat selv(cid:228)sti ter(cid:228)k- sen tuotantolaitoksen lopputuotteista ja ne myyd(cid:228)(cid:228)n asi- anomaisen alan eri markkinoilla. Koska ne valmistetaan kukin omalla tuotantoalallaan, kyseisi(cid:228) tuotantoproses- seja ei ole yhdistetty, ja ne ovat fyysisesti erill(cid:228)(cid:228)n. Siksi investointitukien erottelu selv(cid:228)sti kulloinkin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan ja EY:n perusta- missopimuksen soveltamisalaan kuuluviin toimintoihin on mahdollista. Toimintatuet ja sosiaaliset toimenpiteet 35) Yrityksen toimintaa koskevien toimenpiteiden ja sosiaa- listen toimenpiteiden osalta t(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan pid(cid:228) paikkaansa. N(cid:228)iden osalta ei my(cid:246)nnetyn lainan/luoton tai tuen ja rahoitettavan toiminnan v(cid:228)lill(cid:228) ole suoraa yhteytt(cid:228). EHTY:n perustamissopimuksen ja EY:n perusta- missopimuksen mukainen erillinen arviointi on mahdol- lista vain silloin, kun EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan ja muuhun toi- mintaan my(cid:246)nnetyt tuet voidaan erottaa toisistaan. GS:n tapauksessa ei ole olemassa erillisi(cid:228) tilej(cid:228) eik(cid:228) erillisi(cid:228) kirjanpitoj(cid:228)rjestelmi(cid:228), jotka helpottaisivat t(cid:228)llaisen erotte- lun suorittamista. N(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa on p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) EHTY-yrityksen hyv(cid:228)ksi my(cid:246)nnettyj(cid:228) tukia, joiden osalta on olemassa todellinen toimintojen v(cid:228)listen sivuvaiku- tusten riski, on arvioitava EHTY:n perustamissopimuk- sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti. 36) Lis(cid:228)ksi GS:ss(cid:228) on todellisuudessa esiintynyt EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien toi- mintojen ja muiden toimintojen v(cid:228)lisi(cid:228) sivuvaikutuksia. Yksitt(cid:228)isten lainojen ja avustusten sek(cid:228) niiden my(cid:246)nt(cid:228)- misvaiheessa niill(cid:228) kulloinkin rahoitettaviksi tarkoitettu- jen toimintojen v(cid:228)lille ei ole luotu yhteytt(cid:228). J(cid:228)lkeenp(cid:228)in laadittu KPMG:n kertomus poikkeaa 166,8 miljoonan Saksan markan tukien jaottelua yritystoimintaan liitty- viin toimenpiteisiin ja sosiaalisiin toimenpiteisiin koske- van ilmoituksen tiedoista (ks. yksityiskohtainen selvitys 12 kohdan a ja c alakohdassa sek(cid:228) 13(cid:151)16 kohdassa): Sosiaalituet Tappioiden tasaus Saneeraustoimenpiteet Suoritukset vaateiden kattamiseksi Rahoituskustannukset Muut kustannukset Ei tarkempia tietoja Yhteens(cid:228) Ilmoitus KPMG 103 40 17 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 6 166 33 49 17 40 18 9 (cid:151) 166 37) T(cid:228)m(cid:228) osoittaa selv(cid:228)sti, ett(cid:228) GS:lle on my(cid:246)nnetty yritys- toimintaan liittyvi(cid:228) tukia ilman ehtoja tai mekanismia, joiden avulla ne olisi eroteltu k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksen mukaan EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- luvaan ja muuhun toimintaan. Jaottelu on j(cid:228)tetty t(cid:228)ysin yrityksen harkintaan, eik(cid:228) toistaiseksi ole esitetty joh- donmukaisia perusteita, joita soveltaen ne olisi kohdis- tettu liiketoiminnan eri aloille. 38) GS:n ter(cid:228)stuotannosta 93 prosenttia ei ole myyty mark- kinoilla, vaan ne jalostettiin yrityksen sis(cid:228)ll(cid:228) lopputuot- teiksi. Yrityksen sis(cid:228)isen hinnoittelun ja kirjanpidon l(cid:228)h- t(cid:246)kohtana on ollut, ett(cid:228) ter(cid:228)ksen tuotantoala luovutti tuotteensa edelleen jalostusketjussa pidemm(cid:228)ll(cid:228) oleville tuotantoaloille, mist(cid:228) vastineeksi sen suorat ja v(cid:228)lilliset kustannukset korvattiin sille kokonaan ja siit(cid:228) tosiasiasta v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228), ett(cid:228) lopputuotteiden myynnist(cid:228) aiheutui GS:lle suuret tappiot. Menettelyn aloittamisen yhteydess(cid:228) esitetyist(cid:228) luvuista voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) GS ei ole vuo- den 1990 j(cid:228)lkeen tuottanut voittoa (cid:151) sen sijaan sen tappiot ajalta 1992(cid:151)1996 olivat yli 317 miljoonaa Sak- san markkaa. Jokaisena t(cid:228)m(cid:228)n ajanjakson vuotena lii- ketoiminnan kulut olivat liikevaihtoa huomattavasti kor- (keskim(cid:228)(cid:228)rin 30 miljoonaa Saksan markkaa keammat vuodessa). 39) Voitot ja tappiot jaotellaan n(cid:228)in ollen sis(cid:228)isess(cid:228) kirjanpi- toj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) mielivaltaisin perustein ja j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n huo- miotta se seikka, ett(cid:228) tuotantoprosessi on kokonaisuu- tena tappiollinen. KPMG:n kertomuksessa esitet(cid:228)(cid:228)n tosin GS:n eri toimintojen tulokset ajalta 1991(cid:151)1996 sis(cid:228)isen kirjanpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisina, mutta kertomuksesta k(cid:228)y my(cid:246)s ilmi, ett(cid:228) 7 prosenttia GS:n tuotannosta (eli ter(cid:228)ksen tuotantoala) on voitollista, mutta loput 93 pro- senttia (takomo, keh(cid:228)valssaamo ja valimo) tuottavat tap- piota. Siksi GS:n liiketoimintaansa soveltama kustannus- laskelma ei vaikuta talouden kannalta loogiselta. 40) N(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa takomo, valimo ja keh(cid:228)valssaamo pystyiv(cid:228)t jatkamaan toimintaansa vain niille my(cid:246)nnetty- jen toimintatukien avulla. Silloin GS voi sijoittaa omat varansa etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) ter(cid:228)ksen tuotantolaitokseen (EHTY- tuotantoalaan). N(cid:228)in ter(cid:228)ksen tuotantoala oli edunsaa- jana tuista, jotka oli my(cid:246)nnetty sit(cid:228) jalostusketjussa pidemm(cid:228)ll(cid:228) oleville EY:n perustamissopimuksen sovelta- misalaan kuuluville toiminnoille. 41) T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) esitetyist(cid:228) tiedoista seuraa, ett(cid:228) erotte- lusta EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- luvien toimintojen ja EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen v(cid:228)lill(cid:228) toimitetut todisteet eiv(cid:228)t kirjanpidon kannalta riit(cid:228) osoittamaan, ett(cid:228) n(cid:228)ihin toimintoihin my(cid:246)nnetyt toimintatuet olisi tutkittava kummankin perustamissopimuksen mukaises- ti. Toisin kuin investointitukien osalta ei t(cid:228)ydellist(cid:228) erot- telua yrityksen eri toimialojen v(cid:228)lill(cid:228) ole. (8) T(cid:228)rkeimpi(cid:228) tuotteita ovat keh(cid:228)valssaamossa renkaat, laipat ja py(cid:246)- r(cid:228)nvanteet, valimossa koneenrakennukseen tarkoitetut valuosat ja takomossa tangot, taokset, putkitaokset ja kampiakselit. 42) Saksan my(cid:246)nt(cid:228)miin toimintatukiin ja sosiaalitukiin sovelletaan EHTY:n perustamissopimuksen tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) 13. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 292/33 si(cid:228). Ter(cid:228)ksen tuotantoalalla on ylikapasiteettia, on noudatettava ankaraa tulkintaa. ja siin(cid:228) 5. 2. 1 Arviointi ter(cid:228)ksen tuotantoalalle (EHTY) my(cid:246)nnetyist(cid:228) investointituista EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotannossa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n GS:n k(cid:228)ytt(cid:246)omai- suuteen liittyvien investointien osalta sovelletaan 34 kohdassa esitetyin perustein EY:n perustamissopimuksen tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- luvien tuotteiden tuotantoon k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n GS:n k(cid:228)ytt(cid:246)- omaisuuteen liittyvien investointitukien osalta sovelle- taan EHTY:n perustamissopimuksen tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). 5. 2 Arviointi ennen yksityist(cid:228)mist(cid:228) toteutetuista taloudellisista toimenpiteist(cid:228) (cid:151) yleist(cid:228) 43) Ilmoituksessa annettujen tietojen mukaan investointitu- kia my(cid:246)nnettiin taattuina pankkiluottoina 53,4 miljoo- naa Saksan markkaa, osakaslainoina 43,5 miljoonaa Sak- san markkaa ja yhteisj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvina aluetukina 8,4 miljoonaa Saksan markkaa, jotka maksettiin vuonna 1994. Saksa ilmoitti komissiolle 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998, ett(cid:228) investointiavustusta oli vuosina 1992(cid:151)1995 my(cid:246)nnetty 4,1 miljoonaa Saksan markkaa vuoteen 1994 menness(cid:228) tehtyjen investointien kattamiseksi. 44) GS on vaikeuksissa oleva yritys, koska se on perustami- sestaan alkaen tuottanut merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tappiota. Valtion eri laitokset ovat my(cid:246)nt(cid:228)neet sille korottomia luottoja ilman takaisinmaksuvelvollisuutta. On todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ettei yksityinen sijoittaja olisi koskaan my(cid:246)nt(cid:228)nyt GS:lle kyseisen kaltaisia luottoja. Siksi osakaslainat ovat koko- naan tukia. 45) Komission antaman j(cid:228)senvaltioille tiedonannon (9) mukaisesti ovat vaikeuksissa oleville yrityksille my(cid:246)nne- tyt valtion takaukset tukia koko taatun lainan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi- n(cid:228). Saksa on ilmoittanut menettelyn aikana komissiolle, ett(cid:228) takausprovisiot olivat 0,25 prosenttia, eik(cid:228) riskin suuruutta arvioitu. Komissio katsoo, ett(cid:228) 0,25 prosentin provisio on GS:n taloudelliset vaikeudet huomioon ottaen eritt(cid:228)in alhainen. Taatut lainat ovat n(cid:228)in ollen koko m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n tukia. 47) 48) 49) 50) EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdan toisessa mukaisesti pidet(cid:228)(cid:228)n valtioiden muodossa tai my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) avustuksia tai tukia yhteismarkkinoille sovel- tumattomina ja ne ovat sen vuoksi kiellettyj(cid:228). Poikkeus- tapaukset vahvistetaan voimassa olevissa ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)iss(cid:228). Saksa on ilmoittanut, ett(cid:228) ter(cid:228)ksen tuotantoalalla tehdyt 0,5 miljoonan Saksan markan investoinnit rahoitettiin investointiavustuksilla. Investointituen loppum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli osakaslainoina ja taattuina pankkiluottoina. Yhteisj(cid:228)rjes- telm(cid:228)(cid:228)n kuuluvia aluetukia ei k(cid:228)ytetty ter(cid:228)ksen tuotanto- alan investointien kattamiseen. Investointituista osa my(cid:246)nnettiin viidensien ter(cid:228)stuki- s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen voimassaoloaikana. Niiden 5 artiklan mukaan voidaan yleisiin aluetukiohjelmiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t ter(cid:228)steolli- suusyrityksille my(cid:246)nnetyt investointituet katsoa yhteis- sijaitsee jos markkinoille soveltuviksi, entisen DDR:n alueella ja jos tuet on ilmoitettu viimeis- t(cid:228)(cid:228)n 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1994 ja hyv(cid:228)ksytty sek(cid:228) maksettu viimeist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994 (vuo- den 1990 investointiavustuslain (Investitionszulagenge- setz) mukainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika oli 31 p(cid:228)iv(cid:228) joulukuuta 1995). tuensaajayritys Ilmoitettujen tukien osalta oli ilmoitus annettu vasta 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997. Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuo- mioistuin on asiassa T-129/96, Preussag Stahl vastaan komissio, 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1998 antamassaan tuomiossa (10) vahvistanut, ett(cid:228) viidensien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen ilmoituksia ja hyv(cid:228)ksymisi(cid:228) koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajat sitovat komissiota. N(cid:228)in ollen komissio ei voi ottaa huo- mioon mit(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ist(cid:228) tuista, koska ne on ilmoitettu my(cid:246)- hemmin kuin 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1994 eik(cid:228) niit(cid:228) ole voitu arvioida 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1994 menness(cid:228). Siksi kysymyksell(cid:228) siit(cid:228), olisivatko tuen edellytykset olleet aineellisoikeudellisesti sallittuja, ei ole merkityst(cid:228). 51) M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n 13,3 miljoonan Saksan markan investointitu- jotka on eroteltu kuuluviksi ter(cid:228)ksen tuotantoalan et, tukiin, ovat n(cid:228)in ollen EHTY:n perustamissopimuksen ja viidensien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastaisia. 46) Kuten 34 kappaleessa on todettu, investointitukia on arvioitava kahden eri perustamissopimuksen perusteella. EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia investointitukia on arvioitava EHTY:n perustamissopi- muksen 4 artiklan c kohdan sek(cid:228) niiden my(cid:246)nt(cid:228)misajan- kohtana voimassa olleiden ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan liittyvi(cid:228) investointitukia on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten sek(cid:228) tukien my(cid:246)nt(cid:228)misajankohtana voimassa olleiden investointitukia koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. 52) 5. 2. 2 Arviointi EHTY:n perustamissopimuksen soveltamis- alaan kuulumattomiin tuotantoaloihin tehdyist(cid:228) inves- toinneista tuotantoaloihin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- lumattomiin investointien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 96,9 miljoonaa Saksan markkaa ja niihin my(cid:246)nnettiin tukia yhteens(cid:228) 96,1 miljoonaa Saksan markkaa. T(cid:228)st(cid:228) 8,4 miljoonaa Saksan markkaa oli alu- etukia, 3,6 miljoonaa Saksan markkaa investointiavus- tehtyjen (9) EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3. (10) Kok. 1998, s. II-629. L 292/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 13. 11. 1999 tuksia ja loput osakaslainoja sek(cid:228) taattuja pankkiluottoja. N(cid:228)m(cid:228) lainat ja luotot oli my(cid:246)nnetty yhdist(cid:228)missopimuk- sen ja Treuhand-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevan lain (Treuhandge- setz) yleisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten perusteella. 53) Saksa on ilmoittanut komissiolle 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) yhteisj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ei kysei- sen(cid:228) ajankohtana sovellettu Treuhand-yrityksiin. Siksi Treuhandanstalt, EREL ja BvS toimivat n(cid:228)it(cid:228) lainoja ja luottoja my(cid:246)nt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n ja taatessaan k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) aluetu- kea my(cid:246)nt(cid:228)vin(cid:228) osapuolina, ja lainat/luotot olivat alueel- listen investointitukien asemesta my(cid:246)nnettyj(cid:228) tukia. 54) Komissio muistuttaa, ett(cid:228) yhteisj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien alueellisten investointitukien muiden alueellisten tukij(cid:228)r- jestelmien kanssa kasautunut enimm(cid:228)isbruttointensiteetti oli kyseisen(cid:228) ajankohtana 35 prosenttia. 55) Saksa sen sijaan v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) my(cid:246)nnettyjen investointitu- kien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) voi olla suurempi kulloinkin sovellettavan Treuhand-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisesti (11). 56) T(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite ei ole pit(cid:228)v(cid:228). GS on ter(cid:228)steollisuusyritys, ja investointituet ovat viidensien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukai- sesti sallittuja vain yleisen periaatteellisen kiellon poikke- uksena, jota sovelletaan rajallisen ajan ja intensiteetilt(cid:228)(cid:228)n enint(cid:228)(cid:228)n 35 prosentin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) on vahvistettu EKO Stahl -yritykseen liittyen (12) ja vahvistettu uudel- leen viidensien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamista koske- vassa komission kertomuksessa vuodelta 1994 (13). Lis(cid:228)ksi GS on kulloinkin voimassa olevan Treuhand-j(cid:228)r- jestelm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n mukaisesti aralla alalla toimiva yritys. Aran alan k(cid:228)site ei k(cid:228)sit(cid:228) vain EHTY:n perusta- missopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa ter(cid:228)stuotantoa, vaan my(cid:246)s EHTY-ter(cid:228)ksen esiasteet kuten takomo- ja valimotoiminnan, kuten tiettyj(cid:228) EHTY:n ulkopuolisia ter(cid:228)steollisuuden aloja koskevissa puitteissa (14) on esitet- ty. GS toimii molemmilla tuotantoaloilla ja n(cid:228)in ollen kiistatta herk(cid:228)ll(cid:228) alalla. 57) Treuhand-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisesti oli kaikki herkill(cid:228) aloilla toimiville yrityksille my(cid:246)nnetyt tuet ilmoitettava tapauksissa. Per(cid:228)kk(cid:228)isiss(cid:228) Treuhand-j(cid:228)rjestel- kaikissa miss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) erityisi(cid:228) poikkeuss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei voitu sovel- taa, juuri Treuhand-j(cid:228)rjestelmiin sis(cid:228)ltyvien yksiselitteisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti arvioi- tava n(cid:228)it(cid:228) tukia noudattaen voimassa olevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), esimerkiksi vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) valtiontukea kos- ja siksi komission oli (11) Komission kirje SG (91) D/17825, 26. 10. 1991; komission kirje SG (92) D/17613, 8. 12. 1992 ja 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1992 annettu tukea koskeva tiedonanto E 15/92; komission kirje SG (95) D/1062, 1. 11. 1995. (12) Tiedonanto asiassa C-35/94, EYVL C 18, 17. 1. 1997, s. 7. (13) SEK(95) 1309 lopull. , s. 10(cid:151)11. (14) EYVL C 320, 13. 12. 1988. kevia suuntaviivoja (15) ja alueellisia valtiontukia koske- via suuntaviivoja (16). 58) Kuten edell(cid:228) on todettu, mahdollisuudet saada hyv(cid:228)k- synt(cid:228) EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalle alalle my(cid:246)nnetyille tuille ovat rajalliset. Koska GS on EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva yritys, kyseisen perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- siss(cid:228) ei ole oikeusperustaa sen pelastamiseen ja raken- neuudistukseen my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n valtiontuen hyv(cid:228)ksymisel- le. EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuu- luvien muiden yritysten osalta, joiden rakenneuudis- tukseen my(cid:246)nnetyt tuet on hyv(cid:228)ksytty EHTY:n perus- tamissopimuksen 95 artiklan mukaisilla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksill(cid:228), t(cid:228)rkeimp(cid:228)n(cid:228) tavoitteena oli kannattavuuden palauttami- nen yksityist(cid:228)misprosessin yhteydess(cid:228). GS:n tapauksessa ei miss(cid:228)(cid:228)n vaiheessa esitetty rakenneuudistussuunnitel- maa, jolla olisi pyritty kannattavuuden palauttamiseen. 59) Lis(cid:228)ksi Saksa katsoo itse, ett(cid:228) investointituet my(cid:246)nnettiin (korvaavina) aluetukina. 60) T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio pit(cid:228)(cid:228) tukien my(cid:246)nt(cid:228)misajankoh- tana voimassa olleita kansallisten aluetukien my(cid:246)nt(cid:228)- mist(cid:228) koskevia suuntaviivoja ainoana sovellettavissa ole- investointitukien arvioimiselle. vana oikeusperustana EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan GS:n toiminnan osalta muistutetaan, ett(cid:228) sit(cid:228) harjoite- taan aralla toimialalla ja ett(cid:228) my(cid:246)s tiettyj(cid:228) EHTY:n ulko- puolisia ter(cid:228)steollisuuden aloja koskevien puitteiden mukaisesti aluetukiin sovelletaan enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228). 61) Siksi komissio katsoo, ett(cid:228) alueellisten investointitukien enint(cid:228)(cid:228)n 35 prosentin kakonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ei voi eik(cid:228) saa ylitt(cid:228)(cid:228). 62) T(cid:228)h(cid:228)n saakka esitetyt seikat huomioon ottaen komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) 35 prosenttia ylitt(cid:228)v(cid:228)n tuki-intensiteetin hyv(cid:228)ksyminen merkitsisi kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228) tavalla, jota ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Siksi kaikkia EY:n perustamisso- pimuksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan my(cid:246)n- nettyj(cid:228) investointitukia on arvioitava yhteisj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvia alueellisia investointitukia koskevien vahvistet- tujen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien perusteella. T(cid:228)m(cid:228)n aluetukij(cid:228)r- jestelm(cid:228)n mukaisesti kyseisen(cid:228) ajanjaksona sallittu mui- den alueellisten tukij(cid:228)rjestelmien kanssa kasautunut tukien enimm(cid:228)isbruttointensiteetti oli 35 prosenttia. 63) T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio toteaa, ett(cid:228) EHTY:n perustamis- sopimuksen soveltamisalaan kuulumattomaan GS:n toi- mintaan liittyvien investointikulujen kattamiseen makse- tuista tuista (96,1 miljoonaa Saksan markkaa) voidaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan nojalla hyv(cid:228)ksy(cid:228) yhteismarkkinoille soveltuviksi 35 pro- senttia eli 33,7 miljoonaa Saksan markkaa. EY:n perusta- missopimuksen 88 artiklan 2 kohdan perusteella 62,4 miljoonaa Saksan markkaa ei sovellu yhteismarkkinoille. (15) Ks. viimeksi EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (16) Ks. viimeksi EYVL C 74, 10. 1. 1998, s. 9. 13. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 292/35 5. 3 Arviointi sosiaalisista toimenpiteist(cid:228) 5. 4 Arviointi toimintatuista 64) Kuten edell(cid:228) 12 kappaleessa on esitetty, sosiaalisiin toi- menpiteisiin k(cid:228)ytettiin 61,3 miljoonaa Saksan markkaa. 65) AFG:n 249 pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaisiin ty(cid:246)llisyytt(cid:228) edist(cid:228)viin toi- menpiteisiin k(cid:228)ytetty(cid:228) 6,9 miljoonan Saksan markan avustusta ei katsota tueksi (17). 66) Komissio ei hyv(cid:228)ksy Saksan v(cid:228)itett(cid:228), ett(cid:228) sosiaalisuunni- telmaan k(cid:228)ytetyt 28,3 miljoonaa Saksan markkaa kuu- luivat yleisiin toimenpiteisiin, sill(cid:228) toimenpiteet my(cid:246)n- nettiin tietyn yrityksen hyv(cid:228)ksi eik(cid:228) niit(cid:228) toteutettu julki- sista varoista, jotka on tarkoitettu erotuksetta kaikille yrityksille. Siksi sosiaalisten tukien kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 54,4 miljoonaa Saksan markkaa. 67) Kuten edell(cid:228) on jo todettu, kaikki sosiaaliset tuet on arvioitava EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti. EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdan mukaisesti pidet(cid:228)(cid:228)n valtioiden muodossa tai toisessa my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) avustuksia tai tukia yhteismarkkinoille sovel- tumattomina ja ne ovat sen vuoksi kiellettyj(cid:228). Poikkeus- tapaukset vahvistetaan kulloinkin voimassa olevissa ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) tuet on my(cid:246)nnetty ajanjakso- na, ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t olivat voimassa. Komissio korostaa, ett(cid:228) kuudensissa ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) on samansis(cid:228)lt(cid:246)iset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset. jolloin viidennet 68) 69) Jotta sosiaaliset toimenpiteet olisivat voimassa olevien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan tukikelpoisia, ne on kohdis- tettava irtisanottuihin tai ennenaikaiselle el(cid:228)kkeelle siirty- neisiin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin, niiden on liitytt(cid:228)v(cid:228) sellaisen ter(cid:228)s- teollisuuden laitoksen sulkemiseen osittain tai kokonaan, jolla on ollut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llist(cid:228) tuotantoa tukien ilmoittamis- p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n saakka, eiv(cid:228)tk(cid:228) ne saa ylitt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1991 tavanomaisesti suoritettujen maksujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Saksan antamien tietojen mukaan GS:n tuotantokapasi- teetti on ajanjaksona 1989(cid:151)1996 pienentynyt 285 000 tonnista 150 000 tonniin vuodessa. Ter(cid:228)ksen vuotuinen tuotantom(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on laskenut 69 000 tonniin. Vuodesta 1990 vuoden 1996 loppuun yrityksest(cid:228) on kapasiteetin purkamisen vuoksi poistunut noin 4 300(cid:151)5 000 ty(cid:246)n- tekij(cid:228)(cid:228). Varat on k(cid:228)ytetty irtisanomis- ja ennenaikaiselle el(cid:228)kkeelle siirtymisj(cid:228)rjestelmien, lyhennetyn ty(cid:246)ajan ja GS:n entisille ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille tarkoitettujen koulutusmah- dollisuuksien rahoittamiseen. Siksi kaikki sosiaaliset toi- menpiteet oli suunnattu ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille, jotka ovat hiljat- tain poistuneet yrityksest(cid:228). 71) Yritystoiminnasta ajanjaksona 1992(cid:151)1996 aiheutunei- den kustannusten kattamiseen on maksettu osakaslai- noilla rahoitetut 133,8 miljoonaa Saksan markkaa. T(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on eritelty 13(cid:151)16 kappaleessa. 72) Kuten edell(cid:228) on jo esitetty, kaikki n(cid:228)m(cid:228) tuet on arvioi- tava EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti. EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdan mukaisesti pidet(cid:228)(cid:228)n valtioiden muodossa tai toisessa my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) avustuksia tai tukia yhteismarkkinoille soveltumattomina ja ne ovat sen vuoksi kiellettyj(cid:228). Poikkeustapaukset vah- vistetaan kulloinkin voimassa olevissa ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)is- s(cid:228), joissa t(cid:228)llaisia toimintatukia ei sallita. Edell(cid:228) 35(cid:151)41 kappaleessa viitattiin lis(cid:228)ksi t(cid:228)llaisten toimintatukien monik(cid:228)ytt(cid:246)isyyteen ottaen erityisesti huomioon tukien mink(cid:228)(cid:228)nlaisen loogisen ennalta tapahtuvan erottelun puuttuminen. N(cid:228)in ollen ne ovat EHTY:n perustamisso- pimuksen ja ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastaisia. 73) Komissio toteaa, ett(cid:228) osakaslainojen osittaiseen takaisin- maksuun on yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen k(cid:228)ytetty 9,6 miljoo- naa Saksan markkaa. Yrityksen toimintaan my(cid:246)nnettyjen lainojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on n(cid:228)in ollen 124,2 miljoonaa Saksan markkaa. 5. 5 Arviointi yksityist(cid:228)misen aikana toteutetuista toimenpiteist(cid:228) 5. 5. 1 Yhteenveto Saksan esitt(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228) 74) Saksan ilmoitus, ett(cid:228) yksityist(cid:228)miseen ei liittynyt tukia, perustuu kahteen v(cid:228)itteeseen: a) Ensiksi t(cid:228)m(cid:228) ratkaisu oli valtiolliselle osakkaalle/ myyj(cid:228)lle edullisempi, vaikka GMH:n tarjoukseen liit- tyi kustannuksia (negatiivinen kauppahinta), koska GS:n selvitystilasta aiheutuvat kustannukset olisivat olleet korkeammat. Siksi my(cid:246)s yksityinen sijoittaja olisi myynyt GS:n samoin ehdoin. b) Toiseksi GMH:n tarjous oli ilman ehtoja j(cid:228)rjestetyss(cid:228) avoimessa menettelyss(cid:228) saaduista paras. GMH oli t(cid:228)ss(cid:228) menettelyss(cid:228) ainoa myyj(cid:228)n vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)- v(cid:228)n yrityssuunnitelman esitt(cid:228)nyt tarjoaja. Saksa on toistuvasti viitannut komission toimintaperiaattee- seen, jonka mukaan avoimen ja ilman ehtoja j(cid:228)rjes- tetyn yksityist(cid:228)mismenettelyn tuloksena tapahtunut myynti ei ole tukea. 70) T(cid:228)ll(cid:228) perusteella komissio on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) toi- menpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille. 5. 5. 2 GS:n yksityist(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) kustannuksia koskeva v(cid:228)ite (17) Komission 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tty kirje SG (95) D/341. 75) Ensimm(cid:228)isess(cid:228) v(cid:228)itteess(cid:228)(cid:228)n Saksa esitt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yksityist(cid:228)- selvitystilaa edullisempi vaihtoehto minen olisi ollut L 292/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 13. 11. 1999 vaikka myyntihinta olikin negatiivinen. GS:n selvitysti- laan asettaminen olisi aiheuttanut 475 miljoonan Saksan markan bruttokustannukset (18) ja GS:n p(cid:228)(cid:228)oman reali- sointiarvo huomioon ottaen 381 miljoonan Saksan mar- kan nettokustannukset. 76) Yksityist(cid:228)misest(cid:228) aiheutuivat lopulta GS:(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)t yhteens(cid:228) 340 miljoonan Saksan markan kustannukset. Saksa v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yksityist(cid:228)minen oli siksi yh(cid:228) kustan- nuksiltaan edullisempi ratkaisu. N(cid:228)in ollen hinnanm(cid:228)(cid:228)- ritys olisi my(cid:246)s edelleen yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen. 77) Kuten Saksan toimittamasta KPMG:n selvitystilaa koske- vasta kertomuksesta k(cid:228)y ilmi, GS:n selvitystilasta aiheu- tuvat kustannukset ovat 475 miljoonaa Saksan markkaa ja koostuvat seuraavista osista: a) b) sitoumukset: 418 miljoonaa Saksan markkaa (n(cid:228)ist(cid:228) osakaslainoja 196 miljoonaa Saksan markkaa, taat- tuja pankkiluottoja 49 miljoonaa Saksan markkaa, muita sitoumuksia 26 miljoonaa Saksan markkaa ja eri kustannuksia varten tehtyj(cid:228) varauksia 147 mil- joonaa Saksan markkaa; selvitystilamenettelyst(cid:228) aiheutuvat kustannukset: 57 miljoonaa Saksan markkaa ennen kaikkea selvitys- tilamenettelyn aikaisesta toiminnasta ja toiminnan alasajosta johtuvia kustannuksia. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen yhdistetyiss(cid:228) asi- oissa C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja vastaan komissio ((cid:148)Hytasa(cid:148)) (19) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1994 anta- man tuomion mukaan vastuunrajoitusta soveltavan osa- keyhti(cid:246)n yksityinen osakas vastaa kuitenkin sen sitou- muksista vain sen p(cid:228)(cid:228)oman realisointiarvoa vastaavalla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228). Selvitystilaa koskevan kertomuksen mukaisesti sen arvo on 94 miljoonaa Saksan markkaa. T(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on tarkoitettu yrityksen kaikkien sitoumusten t(cid:228)ytt(cid:228)mi- seen Saksan voimassa olevan maksukyvytt(cid:246)myytt(cid:228) kos- kevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisessa j(cid:228)rjestyksess(cid:228). Selvitys- tilasta aiheutuvat kustannukset rajoittuvat n(cid:228)in ollen 94 miljoonaan Saksan markkaan. Luku 475 miljoonaa Saksan markkaa perustuu siihen, ett(cid:228) valtion viranomaiset t(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t kaikki sitoumukset kokonaisuudessaan, mik(cid:228) edellytt(cid:228)isi lis(cid:228)varojen asetta- mista k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistui- men oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n perusteella t(cid:228)m(cid:228) laskelma ei ole oikea. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt, ettei yksityinen sijoittaja harkitsisi p(cid:228)(cid:228)oman ohjaamista myyt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevaan yritykseen, vaikka kysymyksess(cid:228) olisi sen kannattavuus pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) ja sijoittajan oma maine, koska t(cid:228)llaisessa tapauksessa voittoa ei olisi edes pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) (20) odotettavissa ja aiheutuvat kustan- 78) 79) (18) Kertomuksessa kuvataan tilanne 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996. Koska yksityist(cid:228)minen tapahtui vasta helmikuussa 1997, mainittu- jen m(cid:228)(cid:228)rien ja yksityist(cid:228)miseen liittyvien m(cid:228)(cid:228)rien v(cid:228)lill(cid:228) on v(cid:228)h(cid:228)i- nen ero. BMGB on lis(cid:228)ksi t(cid:228)ll(cid:228) v(cid:228)lin tullut kertomuksessa mainitun valtiollisen myyj(cid:228)n (EREL) tilalle. (19) Kok. 1994, s. I-4103. (20) Kuten edell(cid:228), 26 kohta. nukset olisivat p(cid:228)(cid:228)oman myynnist(cid:228) aiheutuvia tappioita suuremmat. 80) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on lis(cid:228)ksi todennut, ett(cid:228) selvitystilamenettely(cid:228) arvioitaessa on erotettava vel- voitteet, joista valtion on otettava vastatakseen osakep(cid:228)(cid:228)- oman omistajana, ja sen velvoitteet valtion viranomaise- na. GS:n tapauksessa Saksa on esitt(cid:228)nyt selvitystilan kokonaiskustannuksiin kuuluvina osakkaan kustannuk- sina joukon kustannuksia, jotka kuuluvat itse asiassa val- tiolle julkisen viranomaisen ominaisuudessa. T(cid:228)llaisia kustannuksia ovat: a) Taattujen pankkiluottojen takaisinmaksu 49 miljoo- nan Saksan markan arvosta. N(cid:228)m(cid:228) takaukset olivat Treuhandanstaltin ja BvS:n antamia. Kumpikin on valtion suoraan omistama liittotasavallan laitos. Ne eiv(cid:228)t olleet yksityist(cid:228)mismenettelyn aikaan valtiollisia osakkaita (ensin EREL ja my(cid:246)hemmin BMGB, jotka my(cid:246)s olivat suoraan valtion valvonnassa olevia liitto- tasavallan laitoksia (21)). Mitk(cid:228)(cid:228)n takausvaateet luo- toista, joiden takaisinmaksu ei olisi ollut mahdollista selvitystilassa olevasta p(cid:228)(cid:228)omasta, eiv(cid:228)t olisi n(cid:228)in ollen kohdistuneet EREL:iin osakkaana vaan ne olisi osoitettu Treuhandanstaltille/BvS:lle valtion laitosten ominaisuudessa. b) Vanhojen sitoumusten kattamiseksi tehdyt 15 mil- joonan Saksan markan varaukset (katso 83 kappale), aiheutuneet 22 miljoonan sosiaalisuunnitelmasta jotka eiv(cid:228)t johtuneet Saksan markan kustannukset, pakollisista velvoitteista, ja 87 miljoonan Saksan markan varaus sijaintipaikan saneerauskustannuksiin (toisin sanoen kaikkien rakennusten purkamiseen, alueen t(cid:228)ydelliseen saneeraukseen ja alueen myyntiin ulkopuolisille ostajille, vaikka alueen myyntihinta olisi korkeintaan 9 miljoonaa Saksan markkaa). GS:n taloudellinen tilanne huomioon ottaen on ep(cid:228)to- denn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) yksityinen sijoittaja olisi k(cid:228)ytt(cid:228)nyt lis(cid:228)- varoja sosiaalisuunnitelman rahoittamiseen. Yksityinen sijoittaja ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n olisi p(cid:228)(cid:228)tynyt saneeraamaan lai- toksen sijaintipaikkaa, kun alueen myyntihinta oli vain 9 lain miljoonaa Saksan markkaa. Vaikka yrityksell(cid:228) oli nojalla selvitystilan yhteydess(cid:228) olisi ohjannut GS:(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)varoja. T(cid:228)llaisista kustannuksista vastaisi valtio. saneerausvelvollisuus, osakas ei 81) Saksa esitt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Saksan lain mukaan osakaslainat kat- sotaan maksukyvytt(cid:246)myystilanteessa yrityksen omaksi p(cid:228)(cid:228)omaksi (niin sanottu (cid:148)korvaava oma p(cid:228)(cid:228)oma(cid:148)), mist(cid:228) seuraa, ett(cid:228) sit(cid:228) ei voi peri(cid:228) ulos selvitystilassa olevasta yrityksest(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi kyseiset osakaslainat ovat p(cid:228)(cid:228)- (21) T(cid:228)m(cid:228)n jaottelun syyn(cid:228) on Treuhandin lakkauttamisesta vuonna 1994 tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jonka kanssa samanaikaisesti luotiin kolme eril- list(cid:228) Treuhandin teht(cid:228)v(cid:228)t kesken(cid:228)(cid:228)n jakanutta organisaatiota. Takaukset siirrettiin BvS:lle ja hallinnointi (cid:151) ja samalla osakkeet (cid:151) puolestaan EREL:ille, my(cid:246)hemmin BMGB:lle. 13. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 292/37 omaa, jonka osakas on antanut yrityksen k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi ja jota ei voi vaatia selvitystilan yhteydess(cid:228) takaisin. Komissio pysyy kannassaan, jonka mukaan Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti vain edell(cid:228) mainittu p(cid:228)(cid:228)oman realisointiarvo, eli 94 mil- joonaa Saksan markkaa, on otettava huomioon selvitys- tilasta aiheutuvana kustannuksena. Mutta vaikka osakas- lainat olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) kokonaan selvitystilasta aiheutu- viin kustannuksiin, n(cid:228)m(cid:228) olisivat vain 292 miljoonaa Saksan markkaa (p(cid:228)(cid:228)oma 94 miljoonaa Saksan markkaa ja osakkaiden osuudet 198 miljoonaa Saksan mark- kaa) (22). 82) Yksityist(cid:228)misest(cid:228) aiheutuneiden 340 miljoonan Saksan markan kustannuksiin verrattuna olisi GS:n asettaminen selvitystilaan ollut yksityist(cid:228)mist(cid:228) edullisempi vaihtoehto. N(cid:228)in ollen yksityinen sijoittaja olisi asettanut yrityksen selvitystilaan. 83) Komissio pit(cid:228)(cid:228) 15 miljoonan Saksan markan ymp(cid:228)rist(cid:246)- kustannusten osalta lis(cid:228)perusteena sit(cid:228), ettei Saksa esitt(cid:228)- nyt mink(cid:228)(cid:228)nlaisia vertailulukuja perustellessaan selvitys- tilaan asettamisen kustannuksia yksityist(cid:228)miskustannuk- siin n(cid:228)hden. Saksa on ilmoittanut, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kustannuk- set tulisivat selvitystilan yhteydess(cid:228) osakkaan maksetta- viksi. Yksityist(cid:228)mistapauksessa vanhoista sitoumuksista johtuvat kustannukset katettiin Sachsenin vapaavaltion poikkeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228). Saksan ilmoittamiin yksityist(cid:228)mis- kustannuksiin ei tosin sis(cid:228)lly varausta aikaisemmin voi- massa olleiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vastuiden kattamiseen. Tasa- puolisen vertailun aikaansaamiseksi olisi ainakin 15 mil- joonan Saksan markan saneerauskustannukset joko j(cid:228)tet- t(cid:228)v(cid:228) huomiotta selvitystilan kustannuksia laskettaessa tai lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) yksityist(cid:228)miskustannusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. K(cid:228)ytett(cid:228)- v(cid:228)ksi annettujen 15 miljoonan Saksan markan sis(cid:228)llytt(cid:228)- minen yksityist(cid:228)miskustannuksiin nostaisi ne 355 mil- joonaan Saksan markkaan. 5. 5. 3 Yksityist(cid:228)mismenettely(cid:228) koskeva v(cid:228)ite 84) Toisen v(cid:228)itteen osalta Saksa on ilmoittanut komissiolle, ett(cid:228) valtiollinen osakas on antanut 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 kahdelle investointipankille (M. M. Warburg & Co ja Freyberg Hambros) toimeksi etsi(cid:228) ostajaehdokasta. julkaisi syyskuussa 1996 muistion, Kumpikin pankki joka sis(cid:228)lsi GS:(cid:228)(cid:228) ja t(cid:228)m(cid:228)n tyt(cid:228)ryhti(cid:246)t(cid:228) WWB:t(cid:228) koskevia tietoja tehd(cid:228). jonka perusteella Yhteens(cid:228) 23 mahdollisesti kiinnostunutta sijoittajaa pyysi lis(cid:228)tietoja. N(cid:228)ist(cid:228) valittiin kolme (GMH, Industrial Technology ja JPS), joilla katsottiin olevan tarvittava tek- ninen ja taloudellinen tausta. N(cid:228)iden ehdokkaiden kanssa aloitettiin kahdenv(cid:228)liset neuvottelut. tarjoukset piti ja botssynopse f(cid:252)r GSW vor Endverhandlungen mit GMH(cid:148)), jota k(cid:228)ytettiin perustana 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1997 tapahtunutta kauppaa koskevan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemi- selle. 86) Saksan antamien tietojen mukaan kauppa ratkesi GMH:n hyv(cid:228)ksi ennen kaikkea siksi, ett(cid:228) se oli ainoa vaaditunlai- sen yrityssuunnitelman esitt(cid:228)nyt yritys. Sen tarjous oli lis(cid:228)ksi sek(cid:228) taloudellisesti ett(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:246)llisesti paras. Saksa on toimittanut GMH:n yrityssuunnitelman ((cid:148)Unterneh- menskonzept Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH(cid:148)). 87) Komissio toistaa sille esitetyn k(cid:228)sityksen, ettei menettely ollut vailla ehtoja. Investointipankkien muistioissa ei pyydetty sitovaa tarjousta. Asiasta mahdollisesti kiinnos- jossa tuneita kehotettiin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yrityssuunnitelma, hakijoiden oli annettava yksityiskohtaisia sitoumuksia ty(cid:246)paikkojen luomiseksi/s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi, tulevien inves- tointien tekemiseksi ja rahoituksen j(cid:228)rjest(cid:228)miseksi. Sen j(cid:228)lkeen valitut osapuolet kutsuttaisiin kahdenv(cid:228)lisiin neuvotteluihin ja otetuilla sitoumuksilla olisi ratkaiseva vaikutus kauppahintaan. Muistioissa viitataan nimen- omaisesti valtiontukien my(cid:246)nt(cid:228)mismahdollisuuteen. Konkreettista tarjousta ei pyydetty, ja tarjousten arvioin- tia varten ei ollut annettu rajoituksia eik(cid:228) enimm(cid:228)israjo- ja. 88) Komissio katsoo lis(cid:228)ksi, ettei menettely ollut avoin. Se perustui asiakirjoihin, joissa ei ollut avointa pyynt(cid:246)(cid:228) tehd(cid:228) tarkkojen ehtojen mukaisia tarjouksia, vaan pel- k(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n kutsu aloittaa yksitt(cid:228)iset neuvottelut sellaisten sitoumusten perusteella, jotka sek(cid:228) myyj(cid:228)n ett(cid:228) hakijan oli hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) ja joista oli tarkoitus ep(cid:228)selv(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)- ritetyin perustein tehd(cid:228) lopulliset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset neuvottelu- prosessin aikana. Lopullisesti hyv(cid:228)ksytyt velvoitteet vaikuttivat neuvotel- tuun kauppahintaan. Kauppaneuvotteluissa ilmenneet johtuivat n(cid:228)in ollen v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) valituista k(cid:228)sityserot menettelytavoista. Komission k(cid:228)sityksen mukaan ei GMH:n esitt(cid:228)m(cid:228) tarjous (yrityssuunnitelma) sis(cid:228)lt(cid:228)nyt sitovaa tarjousta. 89) N(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa, kun tarjousten v(cid:228)liset erot johtuivat valitusta menettelyst(cid:228), GMH sai kolmesta ehdokkaasta ainoana hakijana viimeisen mahdollisuuden osallistua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sneuvotteluihin ja mukauttaa lopullisen kantansa myyj(cid:228)n vaatimuksiin. 85) Saksa on esitt(cid:228)nyt lyhyen yhteenvedon tilanteesta kol- men osapuolen kanssa k(cid:228)ydyiss(cid:228) neuvotteluissa ((cid:148)Ange- (22) Niiden arvon tarkka mittaaminen edellytt(cid:228)isi yrityksen ja sen tule- vaisuudenn(cid:228)kymien perusteellista analysointia. 90) T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) esitettyjen tietojen perusteella komissio katsoo, ettei yksityist(cid:228)minen tapahtunut avoimen ja ilman ehtoja toteutetun menettelyn perusteella. Saksan v(cid:228)itett(cid:228), jonka mukaan kilpailu toteutettiin avoimena ja ilman ennakkoehtoja, ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). L 292/38 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 13. 11. 1999 5. 5. 4 Huomioon otettava GS:lle my(cid:246)nnetyn tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 91) Vakiintunutta k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n noudattaen komissio toteaa, ett(cid:228) koska myynti joita yksityinen sijoittaja ei voisi hyv(cid:228)ksy(cid:228), negatiivinen kauppahinta on kokonaisuudessaan tukea. tapahtui ehdoilla, 92) Negatiivinen kauppahinta koostuu kuitenkin suurim- maksi osaksi veloista vapauttamisesta, lainojen/luottojen kuolettamisesta ja/tai niiden osittaisesta vastuulle ottami- sesta sek(cid:228) luopumisesta avustusten takaisinmaksusta. N(cid:228)iden toimenpiteiden suuruus on jo m(cid:228)(cid:228)ritetty (23). Yksityist(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) tukia laskettaessa on otettava huomioon 17 ja 18 kappaleessa mainitut lis(cid:228)rahoitustoi- menpiteet. Yksityist(cid:228)missopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt myyj(cid:228)n (BMBG) GS:(cid:228)(cid:228)n kohdistuvat velvoitteet ovat yhteens(cid:228) seuraavat: a) 37,5 miljoonaa Saksan markkaa avustuksina inves- tointeihin ja toiminnallisiin tarkoituksiin, b) 16,3 miljoonaa Saksan markkaa lainoina, jotka on maksettava my(cid:246)hemmin yhteisj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuu- luvien aluetukien saannin yhteydess(cid:228) takaisin. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) on kuitenkin maksettu vasta 13 miljoonaa Saksan markkaa. 93) Kaikki n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet taattiin yksityist(cid:228)missopimuk- sessa, joka tuli voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1997. Kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 53,8 miljoonaa Saksan markkaa. Siit(cid:228) on tukina maksettu 50,5 miljoonaa Saksan markkaa. Loput 3,3 miljoonan Saksan markan tuet on vahvistettu yksityist(cid:228)missopimuksessa lainaj(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ksi, mutta niit(cid:228) ei ole viel(cid:228) maksettu. 94) Kulloistenkin m(cid:228)(cid:228)rien jaottelusta Saksa on ilmoittanut, ett(cid:228) vuosina 1997 ja 1998 GS:(cid:228)(cid:228)n on investoitu yhteens(cid:228) 33 miljoonaa Saksan markkaa. T(cid:228)st(cid:228) 1 mil- joona Saksan markkaa kohdistui ter(cid:228)ksen tuotantoalaan, 32 miljoonaa Saksan markkaa EY:n perustamissopimuk- sen soveltamisalaan kuuluviin laitoksiin ja loput 17 mil- joonaa Saksan markkaa osoitettiin toiminnallisiin tarkoi- tuksiin. 5. 5. 5 Arviointi GS:lle my(cid:246)nnetyist(cid:228) tuista 95) Edell(cid:228) 43(cid:151)63 kappaleessa esitetyin perustein voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) ter(cid:228)ksen tuotantoalaan investoidut 1 mil- joona Saksan markkaa ja 17 miljoonan Saksan markan toimintatuet on arvioitava ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. Muihin kuin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamis- inves- alaan kuuluviin (tuotanto)laitoksiin kohdistetut tointituet, joita esimerkiksi yhteisj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvat aluetuet ovat, on arvioitava aluetukiin sovellettavien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien perusteella. 96) Kuudensien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti EHTY:n perus- tamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalle ter(cid:228)steolli- suudelle on kielletty(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) yleisi(cid:228) investointitukia tai toimintatukia. T(cid:228)h(cid:228)n liittyv(cid:228) 18 miljoonan Saksan mar- kan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (1 miljoona Saksan markkaa + 17 miljoonaa Saksan markkaa) on n(cid:228)in ollen EHTY:n perustamissopi- muksen 4 artiklan c kohdan ja kuudensien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen vastainen. 97) Koska Saksa ei ole antanut tietoja yksityist(cid:228)missopimuk- sen mukaisesti viel(cid:228) maksamatta olevan 3,3 miljoonan Saksan markan jaottelusta, ei voida p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tuki k(cid:228)ytett(cid:228)isiin muulla kuin EHTY:n perustamissopi- muksen soveltamisalalla toteutettavien investointien kat- tamiseen. Siksi n(cid:228)m(cid:228) tuet ovat EHTY:n perustamissopi- muksen 4 artiklan c kohdan ja kuudensien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen mukaisesti hiilen ja ter(cid:228)ksen yhteismarkkinoille soveltumattomia. 98) Komissio voi arvioida muihin kuin EHTY:n perustamis- sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin (tuotanto)laitok- siin kohdistetut investointituet asiaa koskevien EY:n perustamissopimuksen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen perusteella. Voimassa olevien aluetukij(cid:228)rjestelmien mukaisesti muiden aluetuki- j(cid:228)rjestelmien kanssa kasaantuneiden tukien sallittu enim- m(cid:228)isbruttointensiteetti on kuitenkin 35 prosenttia. Koska huomioon otettavat investoinnit ovat yhteens(cid:228) 32 miljoonaa Saksan markkaa, 11,2 miljoonan Saksan mar- kan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) yhteismarkkinoille soveltu- vaksi. Loput 20,8 miljoonaa Saksan markkaa ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia tukia. 5. 5. 6 WWB:lle my(cid:246)nnetyt tuet 99) WWB:lle yksityist(cid:228)misen yhteydess(cid:228) my(cid:246)nnetyt lis(cid:228)tuet olivat 4,5 miljoonaa Saksan markkaa tulevien aluetukien ennakkomaksuina. Komissio vahvistaa 23 ja 24 kappa- leeseen viitaten, ett(cid:228) WWB:lle my(cid:246)nnetyt tuet pysyiv(cid:228)t kulloistenkin Treuhand-j(cid:228)rjestelmien rajoissa. N(cid:228)in ollen tuet soveltuvat yhteismarkkinoille. 5. 6 K(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuden siirto (23) GS:n yksityist(cid:228)miskustannuksista (340 miljoonaa Saksan markkaa) yhteens(cid:228) 286 miljoonaa Saksan markkaa johtui ennen yksityist(cid:228)- mist(cid:228) tehdyist(cid:228) sopimuksista: luopuminen osakaslainojen takaisin- maksusta 198 miljoonaa Saksan markkaa, taattujen lainojen kuo- lettaminen ja jatkaminen 53 miljoonaa Saksan markkaa, avustukset sosiaalisiin toimenpiteisiin 28 miljoonaa Saksan markkaa, avustus- ten takaisinmaksusta luopuminen AFG:n 249 pyk(cid:228)l(cid:228)n h kohdan mukaisesti 7 miljoonaa Saksan markkaa ja muut positiot saldon t(cid:228)yteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n saakka. T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) ja uusista tuista (38 mil- joonaa Saksan markkaa ja 16 miljoonaa Saksan markkaa) kertyy kaikkiaan 340 miljoonaa Saksan markkaa. 100) Jotta j(cid:228)senvaltio voisi t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) asianmukaisesti komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, jossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n tukien takaisinmaksusta, sen on toimittava yksityisen velkojan tavoin (ja v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) huolellisesti kuin j(cid:228)senvaltio itse toimisi periess(cid:228)(cid:228)n esimerkiksi vero- tai sosiaalivakuutusmaksuvelkoja). Val- tion sis(cid:228)ist(cid:228) oikeutta on sovellettava samalla tavoin kuin muun puhtaasti valtion sis(cid:228)isen oikeuden perusteella suoritetun perinn(cid:228)n yhteydess(cid:228) ja niin, ettei perint(cid:228) k(cid:228)y mahdottomaksi tai vaikeudu huomattavasti. T(cid:228)m(cid:228) mer- kitsee sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion on periaatteessa pyritt(cid:228)v(cid:228) 13. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 292/39 perim(cid:228)(cid:228)n velat heti ja k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) siin(cid:228) yhteydess(cid:228) kaikkia mahdollisia keinoja niin, ett(cid:228) ulosottotoimenpiteet toteu- tetaan kaikkea k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuteen kuuluvaa tavaraa kos- kevina aina kun se on mahdollista, ja jos yritys ei pysty lopulta maksamaan velkaa takaisin, se on asetettava sel- vitystilaan. tyksen ja ostajan osakkaan ja/tai omistajan henkil(cid:246)lli- syys, ajankohta, jona siirto on tapahtunut (tutkimusten tai virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen taikka lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen j(cid:228)lkeen), ja siirron talou- dellisuus. 101) On mahdollista tai jopa todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) yrityksen koko j(cid:228)ljell(cid:228) oleva k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuus myyt(cid:228)isiin maksuky- vytt(cid:246)myysmenettely(cid:228) seuraavan selvitystilamenettelyn aikana. T(cid:228)t(cid:228) ei ole sin(cid:228)ns(cid:228) pidett(cid:228)v(cid:228) erityisen ongelmalli- sena, koska myynti tapahtuu pes(cid:228)nhoitajan valvonnassa, jonka on pyritt(cid:228)v(cid:228) velkojan edun mukaisesti parhaaseen mahdolliseen tulokseen, ja k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuden myynnist(cid:228) saatava tuotto k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n velkojan vaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)mi- seen. Vaikka saatava tuotto ei ehk(cid:228) ole yrityksen kaikkien velkojen maksuun riitt(cid:228)v(cid:228) eik(cid:228) takaa t(cid:228)ydellist(cid:228) takaisinmaksua, selvitystila- menettely ei kuitenkaan ole kilpailun edellytysten kan- nalta merkitykset(cid:246)n. Kilpaileville yrityksille, joita s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)nvastaiset valtiontuet ovat voineet vahingoittaa, on annettava tilaisuus t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) selvitystilaan joutuneen yrityk- sen j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228) aukko markkinoilla ja lopulta my(cid:246)s hankkia itselleen myyt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oleva k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuus sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) tehokkaammin. k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuden myynnist(cid:228) 102) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa komissio sai menet- telyn aloittamisen j(cid:228)lkeen ja v(cid:228)h(cid:228)n ennen lopullisen p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen tekemist(cid:228) tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) GS:n k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuus oli siirretty yrityksen nykyist(cid:228) arvoa vastaavaan markkina- hintaa alempaan hintaan tai ilman avointa myyntimenet- tely(cid:228) toisille, BvS:n valvonnassa oleville yrityksille. T(cid:228)llai- sen menettelyn tarkoituksena tai seurauksena voisi olla yritys vet(cid:228)(cid:228) kyseinen omaisuus pois komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen vaikutuspiirist(cid:228) ja jatkaa kannattamatonta taloudel- lista toimintaa. T(cid:228)m(cid:228) olisi vastoin j(cid:228)senvaltioiden sitou- musta huolehtia komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) seuraavien vel- voitteiden t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). 103) Kuten kaikessa perinn(cid:228)ss(cid:228) on tavanomaisena velkojana toimivan j(cid:228)senvaltion k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) kaikkia kansallisen lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisia keinoja (cid:151) esimerkiksi velallisen ep(cid:228)rehellisyytt(cid:228) tai ep(cid:228)ilyksi(cid:228) ennen toimeenpanoa teh- dyist(cid:228) sopimuksista koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) (cid:151) jotta perin- t(cid:228)(cid:228) ei voida vastustaa eik(cid:228) mit(cid:228)t(cid:246)id(cid:228). 104) Est(cid:228)(cid:228)kseen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) kiert(cid:228)misen ja varmistaakseen, tapahdu, ettei mink(cid:228)(cid:228)nlaista kilpailun v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)mist(cid:228) komissiolla on lis(cid:228)ksi tarvittaessa velvollisuus vaatia, ettei perint(cid:228)toimia rajoiteta koskemaan alkuper(cid:228)ist(cid:228) tuensaajaa, vaan se on ulotettava my(cid:246)s yritykseen, joka jatkaa alkuper(cid:228)isen yrityksen toimintaa sille siirrettyjen jos tietyt kumpaakin yrityst(cid:228) tuotantov(cid:228)lineiden avulla, koskevat siirt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t seikat antavat aiheen p(cid:228)(cid:228)- tell(cid:228) yritystoiminnan jatkuvan. N(cid:228)ihin seikkoihin, jotka komissio tutkii, kuuluvat esimerkiksi siirron kohde (omaisuusarvot ty(cid:246)voiman siirtyminen, yhdistetyt omaisuusarvot), kauppahinta, alkuper(cid:228)isen yri- ja velvoitteet, 105) Vaikka Saksa on ep(cid:228)virallisesti kielt(cid:228)nyt mainittujen sopimusten toteuttamisen, komissio katsoo v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- m(cid:228)ksi vahvistaa t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228), ett(cid:228) tuensaajan k(cid:228)site ei tarkoita vain GS:(cid:228)(cid:228), vaan my(cid:246)s kaikkia muita yrityk- si(cid:228), joille omaisuusarvoja on voitu siirt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen vaikutusten kiert(cid:228)miseksi. 6 P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t 106) AFG:n 249 pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaiset enint(cid:228)(cid:228)n 6,9 miljoonan Saksan markan toimenpiteet ty(cid:246)llisyytt(cid:228) edist(cid:228)vist(cid:228) toi- menpiteist(cid:228) aiheutuvien kustannusten kattamiseksi eiv(cid:228)t ole tukea. Sosiaalisuunnitelman ja lis(cid:228)toimenpiteiden rahoittamiseen my(cid:246)nnetyt 54,4 miljoonan Saksan mar- kan avustukset ovat EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdan ja sovellettavien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisia. 107) Komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) GS:lle ajanjaksona 1992(cid:151)1999 my(cid:246)nnetyt erinimiset 44,9 miljoonan Saksan markan investointituet soveltuvat yhteismarkkinoille EY:n perus- tamissopimuksen 87 ja 88 artiklan 2 kohdan nojalla. 108) Komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) Saksa on toteuttanut s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisesti joukon GS:(cid:228)(cid:228)n liittyvi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) sek(cid:228) ennen t(cid:228)m(cid:228)n yksityist(cid:228)mist(cid:228) ett(cid:228) yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen. T(cid:228)m(cid:228) koskee kaikkiaan 242,4 miljoonan Saksan markan tukia. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) jakautuu seuraaviin osiin: a) 155,5 miljoonaa Saksan markkaa, joka on arvioitava ja koos- EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti tuu seuraavasti: I 13,3 miljoonaa Saksan markkaa investointitukia ter(cid:228)ksen tuotantoalalle ajanjaksona 1992(cid:151)1996, II 1,0 miljoonaa Saksan markkaa investointitukia ter(cid:228)ksen tuotantoalalle ajanjaksona 1997(cid:151)1998, III 124,2 miljoonaa Saksan markkaa toimintatukia ajanjaksona 1992(cid:151)1996, IV 17,2 miljoonaa Saksan markkaa toimintatukia vuosina 1997 ja 1998. L 292/40 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 13. 11. 1999 N(cid:228)m(cid:228) tuet ovat EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdan ja sovellettavien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastaisia. Saksan on peritt(cid:228)v(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tuet takaisin. b) 83,2 miljoonaa Saksan markkaa (62,4 miljoonaa Saksan markkaa ennen yksityist(cid:228)mist(cid:228) ja 20,8 mil- joonaa Saksan markkaa yksityist(cid:228)misen aikana), jotka koostuvat aluetukiin sovellettavan 35 prosentin enimm(cid:228)isintensiteetin ylitt(cid:228)vist(cid:228) investointituista, on arvioitava EY:n perustamissopimuksen mukaisesti. Tuet eiv(cid:228)t sovellu yhteismarkkinoille EY:n perusta- missopimuksen 87 artiklan ja 88 artiklan 2 kohdan nojalla. Saksan on peritt(cid:228)v(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tuet takaisin. c) 3,3 miljoonaa Saksan markkaa, jonka Saksa aikoo my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) GS:lle ja joka on arvioitava EHTY:n perus- tamissopimuksen mukaisesti. Se on EHTY:n perusta- missopimuksen 4 artiklan c kohdan ja kuudensien ter(cid:228)stukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastainen. Sit(cid:228) ei saa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla Saksan Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH:lle (GS) maksama 6,9 mil- joonan Saksan markan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ty(cid:246)llisyyden edist(cid:228)mist(cid:228) koske- van lain (Arbeitsf(cid:246)rderungsgesetz) 249 pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaisista toi- menpiteist(cid:228) aiheutuneiden kustannusten kattamiseksi ei ole EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdassa tarkoitet- tua tukea. 2 artikla toimenpiteet, Seuraavat hyv(cid:228)ksi yrityksen ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen ty(cid:246)voiman hyv(cid:228)ksi sosiaalisuunnitelman ja soveltuvat hiilen ja ter(cid:228)ksen yhteismarkkinoille: jotka Saksa on toteuttanut GS:n laaditun rahoittamiseksi, lis(cid:228)toimenpiteiden a) GS:n kulloisenkin valtiollisen osakkaan (Treuhandanstalt/ EREL/BMGB) antamina lainoina my(cid:246)nnetty 26,1 miljoonan Saksan markan rahoitus; b) BMGB:n maksama 28,3 miljoonan Saksan markan avustus. 3 artikla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan a kohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvia valtiontukia ovat investointituet, jotka on my(cid:246)nnetty GS:lle enint(cid:228)(cid:228)n 44,9 miljoonan Saksan markan suuruisina ja koostuvat seuraavista erist(cid:228): zulagengesetz) mukaisia 1992(cid:151)1995; investointitukia ajanjaksona c) 32,9 miljoonaa Saksan markkaa, joka koostuu Treuhand- anstalt-laitoksen ja Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte takaa- Sonderaufgaben -laitoksen (BvS) sataprosenttisesti mista pankkiluotoista, GS:n kulloistenkin osakkaiden ajan- jaksona 1992(cid:151)1996 my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) osakaslainoista ja (cid:148)Ge- regionalen Wirt- meinschaftsaufgabe Verbesserung der ajanjaksona schaftsstruktur(cid:148) 1997(cid:151)1999 maksetuista aluetuista. -ohjelmaan kuuluvista 4 artikla Investointituet, jotka on my(cid:246)nnetty GS:lle yhteens(cid:228) enint(cid:228)(cid:228)n 83,2 miljoonan Saksan markan suuruisina ja jotka koostuvat takaamista pankki- Treuhandanstaltin/BvS:n sataprosenttisesti luotoista, GS:n kulloisenkin valtiollisen osakkaan (Treuhandan- stalt/EREL/BMGB) ajanjaksona 1992(cid:151)1996 my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) osa- kaslainoista ja yksityist(cid:228)missopimukseen kuuluvista avustuksista sek(cid:228) regionalen vuosina Wirtschaftsstruktur(cid:148) 1997(cid:151)1999 maksetuista aluetuista, eiv(cid:228)t sovellu yhteismarkki- noille. (cid:148)Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der kuuluvista -ohjelmaan 5 artikla Saksan GS:n hyv(cid:228)ksi toteuttamat yhteens(cid:228) enint(cid:228)(cid:228)n 155,5 mil- joonan Saksan markan suuruiset toimenpiteet, jotka koostuvat enint(cid:228)(cid:228)n 14,3 miljoonan Saksan markan investointituista ja enint(cid:228)(cid:228)n 141,2 miljoonan Saksan markan toimintatuista (joista 17,0 miljoonaa Saksan markkaa oli yksityist(cid:228)missopimukseen kuuluvaa avustusta ja 124,2 miljoonaa Saksan markkaa rahoi- tusta Treuhandanstaltin/BvS:n sataprosenttisesti takaamilla lai- noilla ja GS:n kulloisenkin valtiollisen osakkaan (Treuhandan- stalt/EREL/BMGB) my(cid:246)nt(cid:228)mill(cid:228) osakaslainoilla), ovat hiilen ja ter(cid:228)ksen yhteismarkkinoille soveltumattomia valtiontukia. 6 artikla Tuet, jotka Saksa aikoo my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) GS:lle Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH:n osakkeiden myynnist(cid:228) Georgsmarienh(cid:252)tte GmbH:lle 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1997 tehdyn sopimuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteens(cid:228) 3,3 miljoonan Saksan markan jotka ovat ennakkomaksua my(cid:246)hemmin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isin(cid:228) lainoina, saatavista aluetuista, eiv(cid:228)t sovellu hiilen ja ter(cid:228)ksen yhteismark- kinoille. 7 artikla a) 8,4 miljoonaa Saksan markkaa osana vuoden 1994 (cid:148)Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirt- schaftsstruktur(cid:148) -ohjelmaa; 1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen ja tuensaajalle s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisesti maksettujen tukien perimiseksi takaisin. b) 3,6 miljoonaa Saksan markkaa verohelpotuksina my(cid:246)nnet- tyj(cid:228) investointien tukemista koskevan lain (Investitions- 2. Tuet on maksettava takaisin kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisten menettelyjen mukaisesti, ellei t(cid:228)m(cid:228) ole kansallisen 13. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 292/41 lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n nojalla mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa. Takaisinperitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tukeen sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n korko alkaen siit(cid:228) p(cid:228)i- v(cid:228)st(cid:228), jona tuki asetettiin tuensaajan/tuensaajien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, tuen todelliseen takaisinperint(cid:228)(cid:228)n asti, ja korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa k(cid:228)ytettyyn viitekorkoon. 9 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi to- teuttamansa toimenpiteet. 3. T(cid:228)ss(cid:228) artiklassa tuensaajalla ei tarkoiteta vain GS:(cid:228)(cid:228), vaan lopulta my(cid:246)s kaikkia muita yrityksi(cid:228), joille omaisuusarvoja on siirretty niin, ett(cid:228) siirrosta aiheutuu 1 kohdan vaikutuksen mit(cid:228)t(cid:246)ityminen. 10 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:228) 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999. 8 artikla Walzwerk Burg GmbH on voimassa olevan tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n edunsaaja. Siksi sen osalta ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) muista toimenpiteist(cid:228). Komission puolesta Monika WULF-MATHIES Komission j(cid:228)sen