title: Komission tiedonanto - Terästeollisuuden ennusteohjelma vuoden 1999 toiselle puoliskolle ja koko vuodelle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 206/7 TER˜STEOLLISUUDEN ENNUSTEOHJELMA VUODEN 1999 TOISELLE PUOLISKOLLE JA KOKO VUODELLE (1999/C 206/04) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO joka on syyn(cid:228) Euroopan Maailmantalouden heikentyminen, unionin taloudellisen kehityksen ennustetulle merkitt(cid:228)v(cid:228)lle hi- dastumiselle vuonna 1999, n(cid:228)ytt(cid:228)isi tasoittuvan vuoden kulu- essa. Onkin mahdollista, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n talouden kasvun heiken- tyminen rajoittuu vuoden 1999 ensimm(cid:228)iseen puoliskoon, koska sen j(cid:228)lkimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla on odotettavissa pient(cid:228) elpymist(cid:228), mik(cid:228) parantaa teollisuustuotannon n(cid:228)kymi(cid:228). Vuoden ensimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla havaittua talouden heikkene- mist(cid:228), jota pahensi varastojen yleinen ehtyminen, seuraisi n(cid:228)in ollen teollisuustoiminnan ja erityisesti ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien toimia- lojen vauhdittuminen. Ennustettavissa oleva kysynn(cid:228)n elpymi- nen lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) tuotannon laskusta johtuva tarjon- nan rajallisuus, varastojen palautuminen ja tuontipaineiden v(cid:228)- heneminen yhdess(cid:228) luovat yhteis(cid:246)n ter(cid:228)smarkkinoille olosuh- teet, jotka mahdollistavat hintojen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n vahvistumi- sen. Vaikeudet yhteis(cid:246)n ter(cid:228)ksen vienniss(cid:228) yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden markkinoille sek(cid:228) riski kainsainv(cid:228)lisen tarjonnan k(cid:228)(cid:228)n- tymisest(cid:228) protektionististen toimenpiteiden tiukentuessa luovat kuitenkin ep(cid:228)varmuutta EU:n ter(cid:228)smarkkinoiden pysyv(cid:228)n tasa- painon suhteen. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa kaikkien yhteis(cid:246)n ter(cid:228)smark- kinoiden toimijoiden olisi seurattava tarkkaan tulevaa kehityst(cid:228). N(cid:228)iden tarkistusten taustalla on useita maailmantalouden huo- noon tilaan liittyvi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228), vaikkakin tilannetta tasapainottaa ainakin osittain se, EU-maiden tulokset ovat paremmat kuin mit(cid:228) ennusteet lupaavat Yhdysvaltojen taloudesta. Talouden perustekij(cid:228)t Euroopan unionissa ovat kuitenkin edel- leen vakaat, koska inflaatiopaineita ei ole, korkoprosentti on eritt(cid:228)in alhainen ja kuluttajien luottamus talouteen on vahva. Merkit maailmantalouden asteittaisesta elpymisest(cid:228) antavatkin ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n talouden kasvun heikentyminen olisi lyhytkestoista ja talous l(cid:228)htisi osittaiseen nousuun vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskon kynnyksell(cid:228). ja laiteinvestoinnit v(cid:228)henev(cid:228)t eniten Kysynn(cid:228)n osalta vienti vuonna 1999, kun taas kulutus ja rakennusalan investoinnit pysyv(cid:228)t kaikkein vakaimpina. Kaikesta huolimatta investoinnit kasvavat 3,7 prosenttia vuonna 1999 (4,9 prosenttia vuonna 1998) ja yksityisen kulutuksen kasvu asettuu 2,6 prosenttiin. Inflaatio on ollut jatkuvassa laskussa vuodesta 1991 ja oli 1,5 prosenttia vuonna 1998. Kehitys jatkuu vuonna 1999 inflaa- tion asettuessa todenn(cid:228)k(cid:246)isesti 1,3 prosenttiin, mik(cid:228) on alhaisin luku vuosikymmeniin. 1. EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLINEN TILANNE Kev(cid:228)(cid:228)n 1999 talousennusteet vahvistavat bkt:n kasvaneen 2,9 prosenttia EU:ssa ja 3 prosenttia euroalueella vuonna 1998, kuten viime syksyn edellisess(cid:228) ennusteessa luvattiin. Ty(cid:246)llisyys kasvoi 1,1 prosenttia vuonna 1998, mik(cid:228) on korkein luku sitten vuoden 1990. Sen oletetaan kasvavan edelleen vuonna 1999, mutta kasvun hidastumisen johdosta my(cid:246)s sen vauhti tulee hidastumaan. N(cid:228)iden kasvulukujen taustalla on EU:n voimakas sis(cid:228)inen ky- synt(cid:228), vaikka kansainv(cid:228)lisen toimintaymp(cid:228)rist(cid:246)n heikkenemi- sest(cid:228) johtuen yhteis(cid:246)n talouden kasvu hidastui vuoden 1998 j(cid:228)lkimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla seurauksena viennin v(cid:228)henemisest(cid:228), mik(cid:228) puolestaan vaikutti teollisuustuotantoon ja investointei- hin. Koska vuodelle 1999 ennustettu tuotannon lasku on v(cid:228)liaikai- nen, sen ei pit(cid:228)isi johtaa ty(cid:246)paikkojen merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)henemi- seen. Niinp(cid:228) ty(cid:246)tt(cid:246)myysluku pienenisi 0,4 prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228), jolloin ty(cid:246)ss(cid:228)k(cid:228)yv(cid:228)st(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) 9,6 prosenttia olisi ty(cid:246)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) (10 prosenttia vuonna 1998). Vuoden 1999 viimeisimpien ennusteiden mukaan yhteis(cid:246)n ta- lous kasvaa hitaammin kuin vuoden 1998 syksyll(cid:228) tehdyiss(cid:228) ennusteissa arvioitiin. Bkt:n kasvuennuste EU:ssa ja euroalueella onkin nyt 2,1 ja 2,2 prosenttia, mik(cid:228) tarkoittaa, ett(cid:228) kasvu on pienentynyt 0,3 ja 0,4 prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228). Edellisvuoteen verrat- tuna kasvu on pienentynyt 0,8 prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228). Talousarvion tervehdytt(cid:228)misess(cid:228) viime vuosina saavutettujen merkitt(cid:228)vien tulosten ansiosta Euroopan unionin julkistalouden keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) on saatu pienenem(cid:228)(cid:228)n vuoden 1993 6,1 prosentista 2,3 prosenttiin vuonna 1997 ja edelleen 1,5 prosenttiin bkt:st(cid:228) vuonna 1998. Vuonna 1999 julkistalouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)isi olevan edelleen 1,5 prosenttia, vaikka kasvu on hidastunut ja julkistaloutta on sopeutettu aiempaa vaatimat- tomammin. C 206/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 7. 1999 2. TER˜SMARKKINOIDEN NYKYTILANNE JA N˜KYM˜T 2. 1 RAAKATER˜KSEN TUOTANTO EUROOPAN UNIONISSA Yhteis(cid:246)n ter(cid:228)stuotanto alkoi vuoden 1998 elokuussa osoittaa heikkenemisen merkkej(cid:228), kun se sit(cid:228) ennen oli kuukausi toi- sensa j(cid:228)lkeen kasvanut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. Kehityksen nopea muutos johti siihen, ett(cid:228) vuoden puoliv(cid:228)liss(cid:228) noteerattu noin 7 prosen- tin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen kasvu mit(cid:228)t(cid:246)ityi koko vuoden osalta. Markkinaolosuhteiden huomattava heikentyminen toisen vuosi- puoliskon aikana sek(cid:228) varastojen pienent(cid:228)minen laskivat ter(cid:228)k- sen tuotantoa niin voimakkaasti (cid:150) 10 prosenttia marraskuussa ja 21 prosenttia joulukuussa (cid:150) ett(cid:228) vuoden 1998 kokonaistuo- tanto j(cid:228)i vuoden 1997 tasolle (157,6 miljoonaa tonnia eli + 0,1 prosenttia), mik(cid:228) on 1,5 prosenttia v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin edellisen ohjelman arvio (1). Vuoden 1999 kolmena ensimm(cid:228)isen(cid:228) kuukautena yhteis(cid:246)n te- r(cid:228)stuotannon lasku jatkui merkitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228), ja ensimm(cid:228)isen vuosi- nelj(cid:228)nneksen yhteenlaskettu lasku oli vuoden 1998 vastaavaan jaksoon verrattuna l(cid:228)hes 10 prosenttia. Huhti- ja toukokuussa tuotanto oli viel(cid:228) selv(cid:228)ss(cid:228) laskussa, ja vaikka laskusuhdanne hidastuisikin, vuoden ensimm(cid:228)isen puo- liskon tuotanto j(cid:228)(cid:228) arviolta 76,5 miljoonaan tonniin, joka on 9,7 prosenttia v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin vuoden 1998 ensimm(cid:228)isen puo- liskon tuotanto. Varastojen pienenemisen ja vuoteen 1998 varrattuna pienem- pien tuontim(cid:228)(cid:228)rien j(cid:228)lkeen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin silt(cid:228), ett(cid:228) vuoden 1999 j(cid:228)lkimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla yhteis(cid:246)n ter(cid:228)stuotanto l(cid:228)htee nousuun. N(cid:228)iden tekij(cid:246)iden yhteisvaikutusten ja k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)sekto- reiden kysynn(cid:228)n odotettavissa olevan voimistumisen pit(cid:228)isi no- peuttaa tuotantovauhtia niin, ett(cid:228) vuoden j(cid:228)lkimm(cid:228)isell(cid:228) puo- liskolla tuotanto nousisi 78,5 miljoonaan tonniin, mik(cid:228) vastaa noin 4,5 prosentin kasvua vuoden 1998 j(cid:228)lkipuoliskoon n(cid:228)h- den. Vuositasolla unionin ter(cid:228)stuotannon pit(cid:228)isi nousta 155 miljoo- naan tonniin, mik(cid:228) tarkoittaa 2,6 prosentin laskua edellisvuo- teen verrattuna ja on prosentin v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin edellisess(cid:228) arviossa (1). Tuotannossa vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla odotet- tavan k(cid:228)(cid:228)nteen pit(cid:228)isi n(cid:228)ky(cid:228) tuotantov(cid:228)lineiden nykyist(cid:228) pa- rempana hy(cid:246)dynt(cid:228)misen(cid:228). Varovaisuutta on kuitenkin noudatettava edelleen, koska maa- ilmanmarkkinoilla tapahtuu jatkuvasti heilahteluja, joiden syyn(cid:228) on ylitarjonta tietyill(cid:228) maantieteellisill(cid:228) alueilla. T(cid:228)m(cid:228) siit(cid:228)kin huolimatta, ett(cid:228) unionin tar(cid:228)skauppaan kohdistuvien maa- ilmanmarkkinoiden h(cid:228)iri(cid:246)tilojen vaikutusten pit(cid:228)isi olla v(cid:228)h(cid:228)i- sempi(cid:228) kuin vuonna 1998. (1) EYVL C 24, 29. 1. 1999. Liitteen(cid:228) olevassa taulukossa 1 (cid:148)Raakater(cid:228)ksen tarjonta ja ky- synt(cid:228)(cid:148) tehd(cid:228)(cid:228)n yhteenveto Euroopan unionin ter(cid:228)ksen kulutuk- sen, ulkomaankaupan, tuotannon ja varastojen m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja suuntauksista ja esitet(cid:228)(cid:228)n lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) arvioita vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla ja koko vuonna odotettavissa olevasta kehityk- sest(cid:228). 2. 2 VUODEN 1999 ENSIMM˜ISEN PUOLISKON JA KOKO VUODEN N˜KYM˜T Yhteis(cid:246)n talouden huomattavan taantumisen vuonna 1999, mink(cid:228) syyn(cid:228) on kansainv(cid:228)linen talouskriisi, jonka vaikutukset ulottuvat kauppaan, teollisuustuotantoon ja investointiin, pit(cid:228)isi j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) lyhytkestoiseksi, ja vuoden j(cid:228)lkipuoliskolla on odotetta- vissa pient(cid:228) elpymist(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten voidaan olettaa, ett(cid:228) pitk(cid:228)(cid:228)n jatkuneen va- rastojen v(cid:228)henemiskehityksen p(cid:228)(cid:228)ttyminen ja ulkoisen toimin- taymp(cid:228)rist(cid:246)n asteittainen paraneminen palauttavat teollisuuden luottamuksen. N(cid:228)in teollisuuden sis(cid:228)iset tilaukset lis(cid:228)(cid:228)ntyisiv(cid:228)t ja kotitalouksien kulutus kasvaisi, mitk(cid:228) osaltaan vahvistaisivat kokonaiskysynt(cid:228)(cid:228). Lis(cid:228)ksi tilanteen paraneminen erityisesti Aa- sian markkinoilla, hyv(cid:228) ulkoisten tilausten kanta sek(cid:228) vahva dollari voivat edist(cid:228)(cid:228) viennin hidasta elpymist(cid:228) vuoden aikana edellytt(cid:228)en, ettei ulkoista protektionismia vahvisteta entisest(cid:228)(cid:228)n. Huhtikuussa todettu teollisuuden luottamusta kuvaavan indi- kaattorin parantuminen ennakoi talousel(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)hitt(cid:228)ist(cid:228) vil- kastumista vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla kuluttajien luottamuk- sen pysyess(cid:228) vahana. N(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa teollisen tominnan ja erityisesti t(cid:228)rkeimpien ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien teollisuudenalojen pit(cid:228)isi asteittain voimistua (cid:150) vuoden 1999 alkuun asti niiden ter(cid:228)ksen kysynt(cid:228)(cid:228) hillitsi tarve pienent(cid:228)(cid:228) varastoja. Ter(cid:228)ksen tuottajat ovat viimeaikaisissa tapaamisissa kuitenkin ilmaisseet huolensa toisaalta siit(cid:228), ett(cid:228) todettavissa oleva kulutus on laskenut huomattavasti, mutta ennen kaikkea tuonnista ja er(cid:228)iden yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden toteuttamista tai suun- nittelemista protekionistisista toimenpiteist(cid:228). Ne pelk(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t vie- tivirtojen mahdollista k(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) yhteis(cid:246)n markkinoille, mik(cid:228) est(cid:228)isi ter(cid:228)ksen sis(cid:228)markkinahintojen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n nousun. N(cid:228)iss(cid:228) tapaamisissa ter(cid:228)skauppiaat ovat puolestaan olleet varo- vaisen optimistisia, koska ne pit(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)nteisen(cid:228) yhteis(cid:246)n te- r(cid:228)smarkkinoille nyt ennustettua kehityssuuntaa. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) paitsi silt(cid:228), ettei yhteis(cid:246)n markkinoilla en(cid:228)(cid:228) ole muiden kuin perinteisten tuojamaiden ter(cid:228)st(cid:228) tai ett(cid:228) se on nopeasti poistu- massa. 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 206/9 Niinp(cid:228) t(cid:228)rkeimpien ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien teollisuudenalojen (joista osa analysoidaan tarkemmin t(cid:228)ss(cid:228) ohjelmassa) toiminnan asteit- taisesta vilkastumisesta voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) ter(cid:228)stuotteiden kulutus nousisi vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla. Esimerkiksi auto- teollisuus, jonkinasteisista vientiongelmista, nauttii edelleen voimakkaasta sis(cid:228)isest(cid:228) kysynn(cid:228)st(cid:228). S(cid:228)hk(cid:246)tekniikka- ja elektroniikkateollisuus n(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t jatkavan hyv(cid:228)(cid:228)n malliin. Koneenrakennusteollisuudessa vientivaikeudet ovat suurempia, joten sen nousu on hitaampaa, kun taas rakennusalalla kasvu vahvistuu pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). joka k(cid:228)rsii johon N(cid:228)iden tuotteiden markkinatilanteen huononeminen, edellisess(cid:228) ennusteessa varauduttiin, voidaan n(cid:228)in ollen vahvis- taa, tosin sen merkitys on syyt(cid:228) suhteuttaa l(cid:228)ht(cid:246)tilanteeseen, joka oli erinomainen. Lis(cid:228)ksi on muistettava, ett(cid:228) n(cid:228)kym(cid:228)t n(cid:228)i- den teollisuudenalojen toiminnan asteittaiselle vilkastumiselle on ter(cid:228)sputkien valmistusta lukuun ottamatta hyv(cid:228)t, koska tuontim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat laskussa ja varastot eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hene ja erityisesti koska k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)sektorit ovat kehittyneet hyv(cid:228)(cid:228)n suun- taan, mik(cid:228) ennakoi kysynn(cid:228)n vahvistumista l(cid:228)hikuukausina. Niinp(cid:228) koko vuotta 1999 ajatellen asianomaisten teollisuudena- lojen tulosten pit(cid:228)isi j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) vain v(cid:228)h(cid:228)n vuoden 1998 lukuja pienemmiksi, paitsi ter(cid:228)sputkien valmistajien osalta, joiden ti- lanne on eritt(cid:228)in huono. T(cid:228)m(cid:228) vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla tapahtuva toiminnan vilkas- tuminen antaa hyv(cid:228)t mahdollisuudet tilanteen paikkaamiseen. Varastojen v(cid:228)henemisest(cid:228) johtunut kysynn(cid:228)n huomattava lasku vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla voi kuitenkin aiheuttaa sen, ett(cid:228) ter(cid:228)ksen kulutus koko vuoden 1999 osalta j(cid:228)(cid:228) hieman pienemm(cid:228)ksi kuin vuoden 1998 kulutus. Varastojen v(cid:228)henemisen loppumisen pit(cid:228)isi johtaa ter(cid:228)ksen ky- synn(cid:228)n voimistumiseen vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla, mink(cid:228) puolestaan pit(cid:228)isi hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)markkinoita. N(cid:228)in ollen ter(cid:228)ksen markkinatilanteen pit(cid:228)isi vuoden aikana jossain m(cid:228)(cid:228)rin parantua. T(cid:228)m(cid:228) auttaisi osaltaan nostamaan as- teittain ter(cid:228)ksen hintaa, mik(cid:228) on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) alalle investoi- dun p(cid:228)(cid:228)oman tuoton takaamiseksi. Liitteen(cid:228) olevissa taulukoissa 2 ja 2 a on annettu t(cid:228)rkeimpien ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen toimintaa koskevat tunnusluvut vuo- den 1999 j(cid:228)lkipuoliskolle ja koko vuodelle. Kyseisiin lukuihin on kuitenkin suhtauduttava varauksella, koska ne perustuvat asianomaisten alojen toimittamiin tietoihin, joista ei vallitse yksimielisyytt(cid:228). 2. 2. 1 Peruster(cid:228)steollisuus Peruster(cid:228)steollisuuteen kuuluvien teollisuudenalojen toiminta on kokonaisuudessaan hidastunut huomattavasti sen j(cid:228)lkeen, kun vuoden 1998 alun noususuhdanne katkesi saman vuoden j(cid:228)lkipuoliskolla. Vuoden 1999 alkukuukausista l(cid:228)htien n(cid:228)iden toimialojen tuotteiden kysynt(cid:228) ja hinnat ovat olleet laskussa johtuen varastojen v(cid:228)henemisen ja Euroopan unionin talouden kehityksen yleisen hidastumisen yhteisvaikutuksista. Vaikka t(cid:228)r- keimm(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)sektorit ovat t(cid:228)m(cid:228)n pitk(cid:228)(cid:228)n jatkuneen lasku- suhdanteen aikana p(cid:228)(cid:228)sseet m(cid:228)(cid:228)rien osalta jatkuvasti hyviin tuloksiin, peruster(cid:228)steollisuuden tuotteiden kysynn(cid:228)n ja hinto- jen voimakas lasku ovat johtaneet kasvavaan pessimismiin ky- seisill(cid:228) aloilla ja erityisesti ter(cid:228)sputkien valmistajien keskuu- dessa. A. Ter(cid:228)sputkien valmistus tulokset Kuten edellisess(cid:228) ohjelmassa ennustettiin, vuoden 1998 alku- puoliskon erinomaiset ter(cid:228)sputkien vientim(cid:228)(cid:228)rien osalta mit(cid:228)t(cid:246)ityiv(cid:228)t l(cid:228)hes kokonaan kyseisten tuotteiden mark- kinoiden romahdettua vuoden j(cid:228)lkipuoliskolla. Ter(cid:228)sputkien ko- konaistuotanto EU:ssa kasvoikin vuonna 1998 ainoastaan noin 1,9 prosenttia, ja sekin oli yksinomaan suurten hitsattujen put- kien tuotannon huomattavan kasvun ansiota. Kasvu selittyi aiemmin tehdyill(cid:228) vientisitoumuksilla, joita ei sittemmin ole uusittu. Vuoden 1999 alkupuoliskolla ter(cid:228)sputkien tuotantoa koettelivat voimakkaat tuontipaineet ja erityisesti halpatuonti, (cid:246)ljy- ja kaasualan matalasuhdanne sek(cid:228) varastojen v(cid:228)henemisen kohtalokkaat seuraukset. Tilanne johti siihen, ett(cid:228) alan tuotan- tokapasiteetin jo valmiiiksi eritt(cid:228)in alhainen k(cid:228)ytt(cid:246)aste laski entisest(cid:228)(cid:228)n ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) jouduttiin siirt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n osa-aikaisiksi. Yhteis(cid:246)n putkenvalmistusteollisuuden nykytilannetta voidaan luonnehtia dramaattiseksi, koska n(cid:228)k(cid:246)piiriss(cid:228) ei ole mink(cid:228)(cid:228)n- laisia merkkej(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kyseisten tuotteiden markkinatilanne muuttuisi lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Vuoden 1998 j(cid:228)lkipuoliskolla alkanut saumattomien putkien kysynn(cid:228)n lasku, joka johtuu tilausten peruuntumisista, (cid:246)ljy-yh- ti(cid:246)iden uusien hankkeiden puutteesta ja (cid:246)ljyntuottajamaihin tarkoitettujen putkituotteiden varastojen v(cid:228)henemisest(cid:228), jatkui vuoden 1999 alkupuoliskolla ilman pys(cid:228)htymisen merkkej(cid:228). Vuoden j(cid:228)lkipuoliskolta yhteis(cid:246)n tuottajat eiv(cid:228)t uskalla toivoa enemp(cid:228)(cid:228) kuin markkinatilanteen vakiintumista (cid:150) vuodelle 1999 arvioitu noin 25 prosentin lasku tuotannossa n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sen sijaan v(cid:228)(cid:228)j(cid:228)(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)lt(cid:228). Pienten hitsattujen putkien (halkaisija alle 406,4 mm) tuotan- nossa on puolestaan odetettavissa toiminnan asteittaista vilkas- tumista vuoden 1999 aikana, vaikka markkinaedellytykset ovat- kin huonontuneet loppuvuodesta 1998 alkaen. T(cid:228)rkeimpien k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)sektorien hyvien n(cid:228)kymien, varastojen t(cid:228)yttymisen ja tuonnin heikkenemisen ansiosta koko tuotannon laksu j(cid:228)(cid:228) mahdollisesti vain 2 prosenttiin. C 206/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 7. 1999 Suurten hitsattujen putkien (halkaisija yli 406,4 mm) tuotanto- n(cid:228)kym(cid:228)t ovat sen sijaan eritt(cid:228)in huonot. Vuonna 1998 toimin- taa pystyttiin viel(cid:228) pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yll(cid:228) aiemmin tehtyjen vientisopi- musten ansiosta, mutta uusien kansainv(cid:228)listen investointihank- keiden puuttuessa vuoden 1999 tuotanto tulee todenn(cid:228)k(cid:246)isesti laskemaan. Osa-aikaty(cid:246)tt(cid:246)myys alalla yleistyy, kun harvojen tuotannossa olevien tilausten p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228) halutaan siirt(cid:228)(cid:228) tuon- nemmaksi, jotta tehtaita ei jouduttaisi sulkemaan kokonaan. Koska varastotilanne on kuitenkin vaikuttanut sek(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n alan ett(cid:228) varsinaisen ter(cid:228)steollisuuden alan suhdannevaihteluihin, loppuvuodesta 1998 l(cid:228)htien alalle tulleet uudet tilaukset ovat v(cid:228)hentyneet. T(cid:228)m(cid:228) ei tosin voi olla kuin v(cid:228)liaikaista seurausta tarpeesta t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) varastot, koska valssaamojen p(cid:228)(cid:228)asiallisen asi- akkaan eli autoteollisuuden toiminta on edelleen eritt(cid:228)in vil- kaista. Koska tilausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on viime kuukausina kuitenkin laskenut voimakkaasti, on mahdollista, ett(cid:228) alan myynti vuonna 1999 laskee 10 prosenttia vuoden 1998 m(cid:228)(cid:228)riin verrattuna, mik(cid:228) vastaa paluuta vuoden 1996 tasolle. B. Langanvet(cid:228)minen ja kirkkaaksi vet(cid:228)minen Langan vet(cid:228)misen alan tuotteiden myyntim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t nousivat vuonna 1998 yhteens(cid:228) noin 3 prosenttia huolimatta vuoden j(cid:228)lkipuoliskolla tapahtuneesta huomattavasta laskusta. Vuonna 1998 n(cid:228)iden tuotteiden ulkomaankaupassa EU:hun suuntautuva tuonti kasvoi selv(cid:228)sti, mutta my(cid:246)s vienniss(cid:228) yhteis(cid:246)st(cid:228) oli val- tavaa kasvua. Vuoden 1998 j(cid:228)lkipuoliskolta havaittavissa ollut lasku jatkui vuoden 1999 alkupuoliskolla erityisesti ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)va- rastojen ehtymisen yleistyess(cid:228). Markkinaedellytysten paranemi- sesta vuoden j(cid:228)lkipuoliskolla on kuitenkin merkkej(cid:228), ja koko vuoden 1999 tuotantom(cid:228)(cid:228)rien laskun arvioidaan j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n 2 pro- senttiin. Alan toiminnan pit(cid:228)isikin l(cid:228)hikuukausina olla hyviss(cid:228) asemissa johtuen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)sektorien hyvist(cid:228) n(cid:228)kymist(cid:228), tuonnin odotettavissa olevasta laskusta ja viennin n(cid:228)k(cid:246)piiriss(cid:228) olevasta noususta, mik(cid:228) puolestaan johtuu dollarin vahvistumisesta ja Yhdysvaltojen talouden kasvun jatkumisesta. Laskusuhdanne onkin synnytt(cid:228)nyt pessimismi(cid:228) valssausalalla, miss(cid:228) tuotantoa on pakko v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) siirt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) osa- aikaiseksi samaan aikaan kun tuonnin ja vaihtoehtoisten tuot- teiden aiheuttama kilpailu yhteis(cid:246)n markkinoilla est(cid:228)(cid:228) selv(cid:228)sti- kin hintojen korottamisen. Valssaamot suhtautuvatkin avoimen ep(cid:228)ilev(cid:228)sti n(cid:228)kymien parantumiseen eritt(cid:228)in lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Leveiden tuotteiden profilointi oli vuonna 1998 yleisesti ottaen vakaata, ja poimulevyjen tuotanto jopa parani hieman, koska niit(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n entist(cid:228) enemm(cid:228)n tietyntyyppisten rakennusten kunnostust(cid:246)iss(cid:228). Kirkkaaksi vet(cid:228)misen alalla vuosi 1998 osoittaa 7(cid:150)8 prosentin kasvua vientim(cid:228)(cid:228)riss(cid:228) autoteollisuuden vahvan kysynn(cid:228)n ansi- osta. EU:n ter(cid:228)skauppa t(cid:228)ll(cid:228) alalla on kasvanut huomattavasti: tuonnissa kasvua on 20 prosenttia ja yhteis(cid:246)n vienniss(cid:228) on n(cid:228)ht(cid:228)viss(cid:228) vastaava kehityssuunta. Vuoden 1999 alussa alkanut niin langanvet(cid:228)misen kuin kirkkaaksi vet(cid:228)misen alojen tuottei- den tuotantom(cid:228)(cid:228)rien laksu (cid:150) 8(cid:150)10 prosenttia (cid:150) n(cid:228)ytt(cid:228)isi johtu- van enemm(cid:228)nkin varastojen uudelleen t(cid:228)yttymisest(cid:228) kuin kulu- tuksen todellisesta laskusta. Kuten muillakin peruster(cid:228)steollisuuden aloilla, sek(cid:228) sandwich- paneelien ett(cid:228) poimulevyjen kysynt(cid:228) ja hinnat ovat asteittain heikentyneet vuoden 1998 puoliv(cid:228)list(cid:228) alkaen. Laskusuhdan- teen syyn(cid:228) ei kuitenkaan ole yksinomaan tuonti, vaan my(cid:246)s varastojen v(cid:228)heneminen ja joidenkin k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitusten osalta paluu vaihtoehtoisten, edullisempien tuotteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)- m(cid:228)ntyyppisten profiloitujen tuotteiden kysynt(cid:228) laski my(cid:246)s vuo- den 1999 alussa. Koska Euroopan rakennusala on kuitenkin hitaassa nousussa, koko vuoden 1999 osalta alalla voidaan odottaa vuotta 1998 vastaavia tuloksia eli kapasiteetin k(cid:228)ytt(cid:246)- aste olisi edelleen vain 60 prosenttia. Vaikka autoteollisuuden toiminta vakiintuisikin, vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla kysynn(cid:228)n odotetaan elpyv(cid:228)n, koska k(cid:228)ytt(cid:228)jien varstojen ehtymiskehityksen pys(cid:228)htyminen mahdollistaa vuo- den 1998 j(cid:228)lkipuoliskoa suuremmat toimitukset. Kirkkaaksi ve- dettyjen tuotteiden myyntim(cid:228)(cid:228)rien laskun vuoden 1998 toimi- tuksiin verrattuna pit(cid:228)isi n(cid:228)in ollen j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) koko vuoden 1999 osalta 5 prosenttiin. Toisin kuin muut peruster(cid:228)steollisuuden alat, pitkien tuotteiden profilointi on kehittynyt vuonna 1998 ennusteita paremmin, ja toimitusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on noussut noin 15 prosenttia. T(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)yt- t(cid:228)isi selittyv(cid:228)n sill(cid:228), ett(cid:228) viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana nousu on ollut huomattavasti v(cid:228)h(cid:228)isemp(cid:228)(cid:228) ja koska talouden suhdannevaihtelujen vaikutus alaan on ollut v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). C. Kylm(cid:228)valssaus ja -profilointi Kylm(cid:228)valssausteollisuuden kapeiden ter(cid:228)snauhojen tuotanto vuonna 1998 oli varsin merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) olkoonkin, ettei se vastan- nut edellist(cid:228) ennustetta. Ala pit(cid:228)(cid:228) vuotta 1998 parhaana sodan- j(cid:228)lkeisen(cid:228) vuotena: vaikka myyntim(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kasvoi ainoastaan 3 prosenttia, absoluuttinen kannattavuus oli parempi kuin kos- kaan aiemmin. joka sai alkunsa vuoden 1998 loppu- Kysynn(cid:228)n laskusuunta, puolella, voimistui vuoden 1999 alkuun asti. Alan toiminnan hidastumisen pit(cid:228)isi kuitenkin rajoittua vuoden 1999 alkupuo- liskoon niin, ett(cid:228) koko vuoden vientim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t j(cid:228)isiv(cid:228)t ainoastaan 2(cid:150)3 prosenttia alhaisemmiksi kuin vuonna 1998. Alan pirstou- tumiskehitys kannustaa sulautumista, mik(cid:228) mahdollistaa suur- ten tuotantolaitosten suuntautumisen entist(cid:228) enemm(cid:228)n kan- sainv(cid:228)lisille markkinoille. Alan pienten tuotantolaitosten pit(cid:228)isi sen sijaan erikoistua, mik(cid:228)li ne mieliv(cid:228)t s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) elinkelpoisuu- tensa nykytilanteessa, jossa kapasiteetin k(cid:228)ytt(cid:246)aste on alhainen. 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 206/11 2. 2. 2 Rakennusalan n(cid:228)kym(cid:228)t Rakennusala on elpym(cid:228)ss(cid:228) useita vuosia kest(cid:228)neen matalasuh- danteen j(cid:228)lkeen. Kokonaisuudessaan EU:n rakennusalan tuo- tanto kasvoi vuonna 1998 noin 2 prosenttia, ja kasvun odote- taan vahvistuvan vuonna 1999. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s silt(cid:228), ett(cid:228) vuonna 1999 alan toiminta vahvistuu kaikissa EU-maissa lukuun otta- matta Tanskaa, miss(cid:228) rakennusalan alam(cid:228)ki jatkuu. My(cid:246)s Sak- sassa rakennusala n(cid:228)ytt(cid:228)isi vihdoin selvinneen lamasta, vaikka uusien osavaltioiden ylitarjonta hidastaakin kehityst(cid:228) jonkin verran. ter(cid:246)inniss(cid:228) tapahtuisikin tulevina kuukausina v(cid:228)hitt(cid:228)ist(cid:228) laskua, joka olisi seurausta suhdanteessa sittemmin tapahtuneesta v(cid:228)- h(cid:228)isest(cid:228) muutoksesta, vuoden 1999 tulos j(cid:228)(cid:228) joka tapauksessa eritt(cid:228)in hyv(cid:228)ksi. Jo nyt n(cid:228)ht(cid:228)viss(cid:228) oleva rekister(cid:246)intien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lasku kuluvana vuonna j(cid:228)(cid:228)nee noin 2 prosenttiin aiemmin ar- vioidun 4 prosentin sijasta. T(cid:228)m(cid:228) tarkistus perustuu Espanjan hyviin suhden(cid:228)kymiin, jotka ennakoivat rekister(cid:246)intien lis(cid:228)(cid:228)n- tyv(cid:228)n voimakkaasti t(cid:228)n(cid:228)kin vuonna, ja ajoneuvojen rekister(cid:246)in- tien v(cid:228)henemiseen Italiassa, mik(cid:228) kannustustoimenpiteiden p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228) huolimatta on odotettua v(cid:228)h(cid:228)isemp(cid:228)(cid:228). Asuntorakentamisen alalla kehitys on useimmissa maissa nou- susuuntainen johtuen siit(cid:228), ett(cid:228) kotitalouksien tulot ovat nous- seet ja korot ovat laskeneet; ainoastaan Tanskassa yksityisasun- tojen tuotanto on laskussa. Erityisen vilkasta uusien asuntojen rakentaminen on Ranskassa, Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa, Alankomaissa, Belgiassa, Ruotsissa ja Saksassa. Muu kuin asuntorakentaminen jatkaa yksityissektorin ansiosta voimistumistaan vuonna 1999 (cid:150) julkisten investointien ei us- kota parhaimmillaankaan johtavan kuin tilanteen vakiintumi- seen nelj(cid:228) vuotta kest(cid:228)neen matalasuhdanteen j(cid:228)lkeen huoli- matta julkisen sektorin hyvist(cid:228) n(cid:228)kymist(cid:228) Espanjassa, Italiassa, Alankomaissa ja Ruotsissa. ja vesirakennust(cid:246)iden alalla tapahtui pient(cid:228) kasvua Maa- vuonna 1998 Espanjan, Italian, Ranskan, Alankomaiden ja Ruotsin hyvien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisten tulosten ansiosta. Vuonna 1999 kehitys jatkuu my(cid:246)nteisen(cid:228), koska alan n(cid:228)kym(cid:228)t edell(cid:228) maini- tuissa maissa ovat erinomaiset ja koska erityisesti Saksassa ti- lanne on selv(cid:228)sti parantunut. 2. 2. 3 Autoalan markkinat EU:ssa rekister(cid:246)itiin vuonna 1998 ennustettua huomattavasti enemm(cid:228)n autoja, yhteen(cid:228) 7 prosenttia enemm(cid:228)n kuin vuonna 1997. Kasvu oli huomattavasti suurempaa kuin odotetut 4 pro- senttia, mik(cid:228) olisi vakiinnuttanut autoalan markkinoiden nou- susuhdanteen viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana havai- tulle keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iselle tasolle. Yhteis(cid:246)n ajoneuvotuotanto kasvoi vuonna 1998 noin 8 pro- senttia, mik(cid:228) on viel(cid:228) enemm(cid:228)n kuin valmistettujen henkil(cid:246)- autojen ja kevyiden hy(cid:246)tyajoneuvojen 16 miljoonan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lli- nen enn(cid:228)tys. Viennin vahvuus ja odotettavissa oleva rekiste- r(cid:246)intien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)h(cid:228)inen lasku EU:n eri markkinoilla huomi- oon ottaen henkil(cid:246)autojen ja kevyiden hy(cid:246)tyajoneuvojen koko- naistuotanto EU:ssa laskee vuonna 1999 arviolta noin 2,5 pro- senttia vuoteen 1998 verrattuna, mutta vastaa kuitenkin m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n yli 15,5:(cid:228) miljoonaa ajoneuvoa. 2. 3 TER˜STUOTTEIDEN TUONTI- JA VIENTIN˜KYM˜T 2. 3. 1 Euroopan unionin ulkomaankaupan tilastot T(cid:228)m(cid:228)n ohjelman laatimishetkell(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat alakohtai- set tiedot kattavat koko vuoden 1998 ja kaikki EU-maat, tosin er(cid:228)(cid:228)t niist(cid:228) ovat jo toimittaneet vuoden 1999 alkukuukausia koskevia tilastotietoja. Kaiken kaikkiaan tiedot on toimitettu aiempaa nopeammin. Ter(cid:228)stuotteiden ulkomaankauppaa koskevien tilastojen mukaan yhteis(cid:246)n ter(cid:228)stuonti kasvoi vuonna 1998 noin 46 prosenttia vuoden 1997 tuontim(cid:228)(cid:228)riin verrattuna, kun taas yhteis(cid:246)n vienti supistui samaan aikaan noin 20 prosenttia. Tuonti laski mer- kitt(cid:228)v(cid:228)sti vuoden 1998 kahtena viimeisen(cid:228) kuukautena oltuaan vuoden alkupuoliskolla voimakkaassa nousussa, mik(cid:228) syvensi suhdannevaihteluja. Tilastot vahvistavat kuitenkin ilmi(cid:246)m(cid:228)isen kasvun yhteis(cid:246)n markkinoille vuonna 1998 suuntautuneessa tuonnissa. Erityisen paljon ter(cid:228)stuotteita tuotiin Aasiasta: raa- kater(cid:228)ksen(cid:228) mitattuna tuonti vastasti l(cid:228)hes 4:(cid:228) miljoonaa ton- nia, mik(cid:228) on noin kahdeksan kertaa enemm(cid:228)n kuin vuonna 1997. EU:n markkinoiden yleinen aliarviointi, jonka syyn(cid:228) on sis(cid:228)isen kysynn(cid:228)n h(cid:228)mm(cid:228)stytt(cid:228)v(cid:228) ja odottamaton voimakkuus, uudet mallit ja edullisemmat hinnat, on osoitus siit(cid:228), kuinka autoalan kehitys on ollut p(cid:228)invastainen kuin useimmilla muilla aloilla syksyst(cid:228) 1998 asti vallinnut pys(cid:228)htyneisyyden tila. Sen sijaan viennin osalta EU:n ulkomaankauppatilastot vuodelta 1998 kertovat koko vuoden jatkuneesta laskusta. Vienti Aasiaan laski 59 prosenttia, kun taas Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maihin suuntautuva yhteis(cid:246)n vienti kasvoi. Vuoden 1999 ensimm(cid:228)isten viiden kuukauden aikana uusien autojen rekister(cid:246)inti jatkui vilkkaana: toukokuun lopussa keski- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen yhteenlaskettu lis(cid:228)ys oli 7,6 prosenttia, Espanjassa jopa 22 ja Ranskassa 12 prosenttia. Vaikka ajoneuvojen rekis- Yhteis(cid:246)n ter(cid:228)skauppa sen ulkopuolisten maiden kanssa olikin vuonna 1998 t(cid:228)ynn(cid:228) mullistuksia, joiden johdosta hinnat sis(cid:228)- markkinoilla romahtivat ja EU:n ulkomaankaupan tase, joka perinteisesti on ollut ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)inen, oli nyt ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)inen noin 1,5 miljoonaa tonnia. C 206/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 7. 1999 Ensimm(cid:228)isten tietojen perusteella EU:n ter(cid:228)stuonti supistuu edelleen vuoden 1999 alkupuoliskolla johtuen ter(cid:228)ksen kysyn- n(cid:228)n v(cid:228)liaikaisesta laskusta, mink(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiallisena syyn(cid:228) on kaup- piaiden ja k(cid:228)ytt(cid:228)jien tarve v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) varastojaan. T(cid:228)m(cid:228) voi joh- taa yhteis(cid:246)n tuonnin jyrkemp(cid:228)(cid:228)n laskuun, jonka koko vuoden 1999 osalta arvioidaan olevan noin 15 prosenttia vuoden 1998 korkeaan tuontitasoon verrattuna. selta vuosipuoliskolta alkaen on odotettavissa nykyisten kan- sainv(cid:228)lisiin markkinoihin kohdistuvien paineiden lieventymist(cid:228). Niinp(cid:228) ter(cid:228)ksen hinnoissa, tuotannon viime kuukausien huomattava lasku, pit(cid:228)isi tapahtua asteittaista nousua nyt k(cid:228)ynniss(cid:228) olevan vakiintumisen j(cid:228)lkeen. joihin on vaikuttanut Edell(cid:228) kuvatussa tulevaisuudenn(cid:228)kym(cid:228)ss(cid:228) ei ole otettu huomi- oon protektionististen toimenpiteiden mahdollista voimistu- mista, mik(cid:228) voisi vaikuttaa keskeisimpien markkinoiden kuten EU:n ter(cid:228)skauppaan. Vientipuolella n(cid:228)ytt(cid:228)isi sen sijaan silt(cid:228), ett(cid:228) paineet maailmanmarkkinoilla v(cid:228)henev(cid:228)t seurauksena tiettyjen Aasian maiden talouksien asteittaisesta elpymisest(cid:228) ja dollarin vakaudesta rahoitusmarkkinoilla. N(cid:228)in ollen on odotettavissa, ett(cid:228) vaikka yhteis(cid:246)n ter(cid:228)svienti vuonna 1999 ei varsinaisesti kasvaisikaan, sen pit(cid:228)isi vakiintua edellisvuoden tasolle. Tilannetta yhteis(cid:246)n ter(cid:228)smarkkinoilla heikent(cid:228)(cid:228) kansainv(cid:228)lisen tilanteen ep(cid:228)varmuus ja kriisin jatkuminen eri maantieteellisill(cid:228) alueilla, eik(cid:228) se t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) osoita mink(cid:228)(cid:228)nlaisia vakiintumisen merkkej(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio kehottaa edelleen asianomaisia osapuolia sopeuttamaan toimiaan markkinarealiteettien mukai- siksi, jotta n(cid:228)kym(cid:228)t paranisivat pian ja jotta markkinoiden va- kaus voitaisiin taata pysyv(cid:228)sti kaikkien toimijoiden etujen mu- kaisesti. Komissio vahvistaa, ett(cid:228) se on valmis puuttumaan kaik- kien toimijoiden laittomaan ja kansainv(cid:228)lisen kaupan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastaiseen toimintaan. Tavoitteena on turvata yhteis(cid:246)n etu te- r(cid:228)salalla. 2. 3. 2 Maailmantalouden kehitys vuonna 1999 Maailmantalouden kasvua vuonna 1999 koskevia ennusteita on jouduttu tarkistamaan alasp(cid:228)in kansainv(cid:228)lisen suhdannekehityk- sen heikennytty(cid:228) vuonna 1998 johtuen Aasian kriisin levi(cid:228)mi- sest(cid:228) erityisesti Ven(cid:228)j(cid:228)lle ja Latinalaiseen Amerikkaan. Yhdysvalloissa julkistetut erinomaiset kasvuluvut, suhdanteiden paraneminen EU:ssa vuoden aikana ja tilanteen vakiintuminen Aasiassa pit(cid:228)isi kuitenkin hillit(cid:228) maailmantalouden hidastumista vuonna 1999 niin, ett(cid:228) kasvua kertyisi noin 2 prosenttia, kun vuoden 1998 kasvuennuste oli 2,4 prosenttia. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa ennen kaikkea Yhdysvallat mutta my(cid:246)s EU ovat edelleen maailmantalouden ainoat vakaan kasvun keskuk- set Latinalaisen Amerikan ja IVY-maiden talouksien taantuessa. N(cid:228)m(cid:228) suhdannevaihtelut huomioon ottaen maailmanlaajuinen ter(cid:228)ksen kulutus voi t(cid:228)n(cid:228) vuonna laskea noin 3 prosenttia. Koska vuoden 1998 aikana kertyneiden ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)varastojen ar- vioidaan kuitenkin ehtyv(cid:228)n vuoden 1999 alkupuoliskolla, toi- Huolimatta kansainv(cid:228)lisess(cid:228) ter(cid:228)skaupassa t(cid:228)n(cid:228) vuonna tapah- t(cid:228)rkeimp(cid:228)n(cid:228) tuneesta huomattavasta v(cid:228)hennyksest(cid:228), syyn(cid:228) on tiettyjen alueiden aiempaa suurempi omavaraisuus, kaikkein avoimimpiin markkinoihin kohdistuu edelleen vaka- vien h(cid:228)iri(cid:246)iden uhka, jos tietyt vientivirrat suuntautuvat pro- tektionismin seurauksena toisaalle. jonka 2. 3. 2. 1 Yhdysvallat Yhdysvaltain talous jaksaa h(cid:228)mm(cid:228)stytt(cid:228)(cid:228) pitk(cid:228)(cid:228)n jatkuneella vahvalla kasvullaan: bkt:n arvellaan kasvaneen vuonna 1998 keskim(cid:228)(cid:228)rin noin 3,9 prosenttia, mutta viimeisen vuosinelj(cid:228)n- neksen kasvuksi on arvioitu yli 6 prosenttia. Vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) vuosinelj(cid:228)nneksell(cid:228) Yhdysvaltojen talous kasvoi edelleen 4(cid:150)5 prosenttia, ja suuntaus n(cid:228)ytt(cid:228)isi jat- kuvan inflaation ollessa edelleen hallinnassa ja kuluttajien luot- tamuksen pysyess(cid:228) vahvana. Niinp(cid:228) tulevina kuukausina odo- tettavissa oleva kasvuvauhdin hidastuminen ei vaikuta maan talouden (cid:150) jonka t(cid:228)m(cid:228)nvuotiseksi kasvuksi on arvioitu 2(cid:150)2,5 prosenttia (cid:150) asemaan maailman vetovoimaisimpina markki- noina. Noususuuntaiset n(cid:228)kym(cid:228)t (cid:150) erityisesti asuntorakentamisen ja autojen myynnin elpyminen (cid:150) viittaavat siihen, ett(cid:228) ter(cid:228)ksen kulutus Yhdysvalloissa on t(cid:228)n(cid:228) vuonna samansuuruista kuin vuonna 1998. Sen sijaan uuden kapasiteetin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta johtuva tuotannon ennakoitavissa olevan nousun yhdess(cid:228) va- rastojen v(cid:228)hent(cid:228)mistarpeen kanssa luulisi v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)n ter(cid:228)ksen tuontia tuntuvasti ja siten pienent(cid:228)v(cid:228)n vuoden 1998 poikkeuk- sellisen suurta kaupan alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228), jonka taustalla on Yhdysval- loissa jatkuvasti vahvistuva protektionismi. 2. 3. 2. 2 Japani Japanin talous, joka vuonna 1998 oli viel(cid:228) laman kourissa ja jonka bkt on laskenut 2,5 prosenttia, n(cid:228)ytt(cid:228)isi vuoden 1999 kuluessa vakiintuvan asteittain hallituksen toteuttamien toimen- piteiden ansiosta. Yksityisten investointien v(cid:228)h(cid:228)isyydest(cid:228) huoli- matta erityisesti asuntorakentamisen alalla kysynn(cid:228)n pit(cid:228)isi nousta julkisen sektorin investointien ja veroalennusten ansi- osta. My(cid:246)s teollisuustuotanto hy(cid:246)tyy n(cid:228)ist(cid:228) toimenpiteist(cid:228): se onkin kasvussa, ja ter(cid:228)ksen kulutuksen ennakoidaan kasvavan vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) vuoden alku- puoliskolla tapahtuneen varastojen mukauttamisjakson j(cid:228)lkeen Japanin ter(cid:228)stuotannon pit(cid:228)isi vakiintua ja ter(cid:228)ksen vientim(cid:228)(cid:228)- rien v(cid:228)henty(cid:228) kotimaisen kysynn(cid:228)n asteittaisen kasvun joh- dosta. Viimeisimpien ennusteiden mukaan talouden ja varsin- kaan ter(cid:228)ssektorin ei koko vuosi 1999 huomioon ottaen kui- tenkaan uskota paranevan vuoden 1998 lukuihin verrattuna. 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 206/13 2. 3. 2. 3 Kiinan ja Kaakkois-Aasian talouskehtiys Ensimm(cid:228)iset merkit Kaakkois-Aasian talousmahtien elpymisest(cid:228) ilmaantuivat vuoden 1998 lopulla, ja vuoden 1999 osalta alu- een keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen kasvu ylt(cid:228)(cid:228) positiivisen puolelle tehdasteol- lisuuden odotettavissa olevien hyvien tulosten ansiosta. Ter(cid:228)k- sen kulutuksen alueella pit(cid:228)isi nousta kotimaisen tuotannon ohella noin 2 prosenttia vuonna 1999. Ter(cid:228)skaupassa alueen maiden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) pysyy kuitenkin entisell(cid:228)(cid:228)n, koska er(cid:228)(cid:228)t ter(cid:228)s- teollisuuden investoinnit eiv(cid:228)t toteudu suunnitellussa aikatau- lussa. Etel(cid:228)-Korean eritt(cid:228)in suotuisa kehitys on avainasemassa koko alueen elpymisess(cid:228), joka on parhaillaan k(cid:228)ynniss(cid:228). Kiinassa suhdannen(cid:228)kym(cid:228)t ovat hyv(cid:228)t: vuonna 1998 talous kasvoi 7,5 prosenttia ja vuodelle 1999 odotetaan 6,5 prosentin kasvua. Investoinnit ja kulutus kotimarkkinoilla ovat maan ta- louden kannalta edelleenkin ratkaisevassa asemassa. Vuoden j(cid:228)lkimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla tuotannon pit(cid:228)isikin vilkastua sek(cid:228) koneenrakennusteollisuudessa ett(cid:228) tie- ja vesirakentamisen ja teollisen rakentamisen aloilla. Ulkomaankauppa sen sijaan k(cid:228)r- sii jatkossakin sellaisten heikon valuutan maiden harjoittamasta kilpailusta. Ter(cid:228)ksen kulutus Kiinassa voisikin kasvaa vuonna 1999 noin 4 prosenttia, mik(cid:228) viittaa siihen, ett(cid:228) tuotannon odotettavissa olevasta kasvusta huolimatta tuonti lis(cid:228)(cid:228)ntyy hie- man. 2. 3. 2. 4 Latinalaisen Amerikan maat Aasian talouskriisi ja Ven(cid:228)j(cid:228)n rahoituskriisi ovat j(cid:228)tt(cid:228)neet syv(cid:228)t j(cid:228)ljet Latinalaisen Amerikan maiden talouksiin erityisesti vuo- den 1998 j(cid:228)lkipuoliskolla. Brasilian valuutan devalvointi tilan- teessa, jossa maan talous oli jo laskussa, vaikuttaa alueen t(cid:228)r- keimpien kauppakumppanien liiketoimintaan t(cid:228)n(cid:228) vuonna. Vai- kutukset ovat sit(cid:228) luokkaa, ett(cid:228) alueen talous taantuu vuonna 1999, vaikka esimerkiksi Argentiinassa, Chiless(cid:228) ja Perussa ta- louden ennustetaan elpyv(cid:228)n hyvin vuoden j(cid:228)lkipuoliskolla. Te- r(cid:228)ksen kulutus, johon on vaikutanut Brasilian realin devalvoin- nin seurauksena huimasti kohonnut korkoaste, on laskenut kai- kissa Latinalaisen Amerikan maissa vuonna 1999, samoin koti- maan tuotanto. N(cid:228)iden n(cid:228)kymien perusteella alueen ulkomaan- kaupan positiivisen taseen pit(cid:228)isi kaventua ottaen huomioon, ett(cid:228) kansainv(cid:228)lisill(cid:228) markkinoilla ei juurikaan ole kysynt(cid:228)(cid:228) yli- j(cid:228)(cid:228)m(cid:228)tarjonnalle. 2. 3. 2. 5 Suhdanteet KIE- ja IVY-maissa Valtaosassa Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maita (KIE-maat) vuonna 1994 alkanut talouden elpyminen jatkui vuonna 1998, vaikka joissakin alueen maissa kehitys hidastui huomattavasti. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) kokonaiskasvu j(cid:228)(cid:228) alle prosenttiin. ty(cid:228) hy(cid:246)tym(cid:228)(cid:228)n entist(cid:228) enemm(cid:228)n kansainv(cid:228)lisen tilanteen para- nemisesta vuoden j(cid:228)lkipuoliskolla, mik(cid:228) saattaa hieman nostaa ter(cid:228)ksen kulutusta kotimaan tuotannon hyv(cid:228)ksi. Ven(cid:228)j(cid:228)n talous taantui uudelleen vuonna 1998 sen j(cid:228)lkeen, kun talous vuonna 1997 osoitti jonkinlaisia elpymisen merkkej(cid:228). Vuonna 1999 maan talous on edelleen laskusuuntainen. Ven(cid:228)j(cid:228)n rahoituskriisi on vaikuttanut muiden IVY-maiden talo- uksiin vieden ne mukanaan laskukierteeseen. Alueen ter(cid:228)stuotanto n(cid:228)ytt(cid:228)isi laskevan edelleen vuonna 1999 erityisesti siit(cid:228) syyst(cid:228), ett(cid:228) kotimarkkinoiden tarpeet ylitt(cid:228)ville varastoille ei juurikaan ole kansainv(cid:228)list(cid:228) kysynt(cid:228)(cid:228). 2. 4 HINTAKEHITYS kulutus Ter(cid:228)ksen maailmanlaajuinen huomattavasti vuonna 1998 johtuen kriisitilanteesta monilla alueilla. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena ylitarjonta ja kansainv(cid:228)lisen kaupan h(cid:228)iri(cid:246)t romah- duttivat ter(cid:228)ksen hinnat, mutta vuoden 1999 aluessa lasku kui- tenkin pys(cid:228)htyi. laski Maailmanmarkkinoilla litte(cid:228)t tuotteet menettiv(cid:228)t arvostaan 25(cid:150)40 prosenttia vuoden 1998 ensimm(cid:228)isen nelj(cid:228)nneksen ja alkuvuoden 1999 v(cid:228)lisell(cid:228) jaksolla. Samanaikaisesti pitkien tuotteiden arvo laski 15(cid:150)35 prosenttia. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin silt(cid:228), ett(cid:228) laskusuhdanne on p(cid:228)(cid:228)ttynyt. Tuot- teesta riippuen onkin jo muutaman kuukauden ajan ollut n(cid:228)- kyviss(cid:228) joko hintojen vakiintumista ja betoniter(cid:228)stankojen ja kuumavalssattujen kelojen osalta jopa varovaista nousua. Yhdysvalloissa ter(cid:228)ksen hinnanlasku on noudattanut saman- laista k(cid:228)yr(cid:228)(cid:228) kuin EU:ssa. Yhdysvaltojen talouden dynamismin sek(cid:228) toteutettujen tai aiottujen kauppapoliittisten toimenpitei- den (polkumyynti(cid:228) koskevat ja tukien vastaiset valitukset, tuon- tikiinti(cid:246)t jne. ) ansiosta yleisen hintakehityksen suunta kuitenkin k(cid:228)(cid:228)ntyi vuoden 1998 alussa. L(cid:228)hes kaikkien tuotteiden hinnat ovat Yhdysvalloissa t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) noin 15(cid:150)20 prosenttia korke- ammat kuin yhteis(cid:246)n markkinoilla. KIE-maiden talouskasvu saattaa hieman vahvistua vuoden 1999 kuluessa, mutta sen ei oleteta ylitt(cid:228)v(cid:228)n 1,5 prosentin keski- arvoa. Asianomaisten maiden talouksien pit(cid:228)isi kuitenkin pys- Japanissa ja Etel(cid:228)-Koreassa kansallisten valuuttojen vahvistumi- nen on nostanut markkinahintoja jonkin verran. Maiden hinta- taso on kuitenkin edelleen alhaisempi kuin EU:ssa, vaikka ero onkin kaventumassa. C 206/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 7. 1999 Yhteis(cid:246)n markkinoilla tuontipaineiden alentuminen ja tuotan- non lasku ovat mahdollistaneet tarjonnan ja kysynn(cid:228)n palautu- misen tasapainoon. Hintojen ennenn(cid:228)kem(cid:228)t(cid:246)n alentuminen vuonna 1998 n(cid:228)ytt(cid:228)isikin p(cid:228)(cid:228)ttyneen vuoden 1999 alussa. Te- r(cid:228)ksen hinta on hiljattain vakiintunut, ja erityisesti kuumavals- sattujen kelojen ja pitkien kevyiden tuotteiden, kuten valssilan- gan, betoniter(cid:228)stankojen ja kauppater(cid:228)stankojen, hinnat ovat vihdoin l(cid:228)hteneet nousuun. on ollut v(cid:228)litt(cid:246)mi(cid:228) vaikutuksia yhteis(cid:246)n tuottajien toimituk- siin. Samanaikaisesti yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden tarjonta luo voimakkaita paineita markkinoiden yleiseen hintata- soon, joka on jatkanut laskemistaan vuoden 1999 ensim- m(cid:228)isell(cid:228) nelj(cid:228)nneksell(cid:228). Hintojen pit(cid:228)isi kuitenkin nousta l(cid:228)hikuukausina kahden my(cid:246)nteisen tekij(cid:228)n vaikutuksesta: autoteollisuuden kysynt(cid:228) on jatkuvasti voimakasta ja kuu- mavalssattujen kelojen hinnat ovat nousussa. Tulevien kuukausien hintakehityksen osalta on todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Yhdysvaltojen suunnittelemilla tai aloittamilla kauppapoliit- tisilla toimenpiteill(cid:228) onnistutaan tavoitteeksi asetetussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)a- jassa rajoittamaan Yhdysvaltojen markkinoille suuntautuvaa tuontia. T(cid:228)m(cid:228) voisi aiheuttaa tiettyjen vientituotteiden suuntau- tumisen EU:n markkinoille, jolloin tarjonnan ja kysynn(cid:228)n v(cid:228)lille hiljattain palautunut mutta viel(cid:228) herkk(cid:228) tasapaino voisi vaaran- tua. Kaikki muut tekij(cid:228)t huomioon ottaen on kuitenkin toden- n(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n markkinoilla alkanut hintojen varovai- nen nousukehitys vahvistuu vuoden 1999 aikana. 2. 5 TUOTEKOHTAISET SUUNTAUKSET Levytuotteet (cid:151) Kuumavalssatut kelat Vuoden 1998 vaikeuksien j(cid:228)lkeen kuumavalssattujen kelo- jen markkinatilanne on parantunut huomattavasti. Kehitys on seurausta tuonnin laskusta, mik(cid:228) johtuu polkumyynti(cid:228) koskevien ja tukien vastaisten menettelyjen aloittamisesta, dollarin vahvistumisesta suhteessa euroon, mik(cid:228) edist(cid:228)(cid:228) vienti(cid:228), sek(cid:228) tukkukauppiaiden ja alan palvelukeskusten va- rastojen v(cid:228)henemisest(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tarjonnan ja kysynn(cid:228)n v(cid:228)lisen tasapainon korjaantuminen onkin nostanut hintoja hieman vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) nelj(cid:228)nneksell(cid:228) (cid:150) kehitys, jonka toisen nelj(cid:228)nneksen kurssit vahvistavat. (cid:151) Kylm(cid:228)valssatut levyt Kylm(cid:228)valssattujen levyjen kysynt(cid:228) on hyv(cid:228), k(cid:228)ytt(cid:228)jien ja tukkukauppiaiden varastot ovat palautuneet hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)lle tasolle ja tuonti on laskenut voimakkaasti. Mutta vaikka n(cid:228)m(cid:228) tekij(cid:228)t suosivatkin hintojen nousua, vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) nelj(cid:228)nneksell(cid:228) hinnat ovat asettuneet enn(cid:228)tys- m(cid:228)isen alhaiselle tasolle. Suuntaus voi kuitenkin k(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) toisella nelj(cid:228)nneksell(cid:228) markkinatilanteen tervehtymisen seu- rauksena. Vienniss(cid:228) on kuitenkin jatkuvasti ongelmia, koska maailmanmarkkinahinnat eiv(cid:228)t tuota voittoa. (cid:151) Kvarttolevyt tuontikiinti(cid:246)t Levyjen vientimarkkinoihin kohdistuu t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) voimak- kaita paineita, ja Yhdysvaltojen harjoittamilla kauppapoliit- tisilla toimilla (polkumyynti, jne. ) pyrit(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kansainv(cid:228)lisi(cid:228) kauppavirtoja muualle. Yhteis(cid:246)n markkinoilla kysynt(cid:228) on hyv(cid:228) lukuun ottamatta suurien hitsattujen putkien osasektoria, joka k(cid:228)rsii edelleen (cid:246)ljyteol- lisuuden taantumasta. Eurooppalaisten tuottajien tekem(cid:228)t valitukset tiettyjen yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden harjoitta- masta polkumyynnist(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t kuitenkin jo osaltaan laskeneen raskaiden levyjen tuontia yhteis(cid:246)n markkinoille. T(cid:228)m(cid:228)n sek(cid:228) varastojen v(cid:228)henemisen kulutuksen mukaisille tasoille pit(cid:228)isikin johtaa hintakehityksen suunnanmuutok- seen vuoden 1999 toiselta nelj(cid:228)nnekselt(cid:228) alkaen. Pitk(cid:228)t tuotteet (cid:151) Raskaat profiiliter(cid:228)kset ja palkit N(cid:228)iden tuotteiden tuonti kasvoi huomattavasti vuonna 1998 ja jatkuu voimakkaana varsinkin KIE-maista ja Etel(cid:228)- Koreasta. Kysynt(cid:228) kaikilla yhteis(cid:246)n markkinoilla on kuiten- kin vahva ja varastotasot ovat palautuneet normaaleiksi. N(cid:228)in ollen onkin odotettavissa, ett(cid:228) palkkien hinnat nouse- vat toisen vuosinelj(cid:228)nneksen toimituksista alkaen. Viennin osalta Aasian maiden kysynt(cid:228) on heikko ja siihen kohdistuu suuria hintapaineita. Yhteis(cid:246)n tuottajia kaupan- k(cid:228)ynti alueella ei n(cid:228)in ollen kiinnosta. Toisaalta ylitarjonta Yhdysvaltojen markkinoilla on asteittain vienyt hintoja alas siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) Yhdysvaltojen viranomaisten harjoitta- mien kauppapoliittisten toimien uhka saattaa hyvinkin ra- joittaa kyseisille markkinoille p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) vuoden 1999 aikana. (cid:151) Valssilanka (cid:151) Pinnoitetut levyt Kaakkois-Aasian kriisin vaikutukset tuntuvat edelleen yhtei- s(cid:246)n markkinoilla. Niist(cid:228) vakavin on ylitarjonnan jatkumi- nen. Pinnoitettujen levyjen tuonnin voimakkaalla kasvulla Sis(cid:228)markkinoilla autoteollisuuden hyv(cid:228) tilanne (korkea- laatuinen valssilanka), rakennusalan osittainen elpyminen (valssilanka hitsattuja ristikkoja varten) ja varastojen palau- tuminen normaalitasolle mahdollistavat hintojen osittaisen vahvistumisen vuoden mittaan. Maailmanmarkkinoilla kil- 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 206/15 pailu sen sijaan on kovaa, eiv(cid:228)tk(cid:228) hinnat tuota aina voittoa. Talouden elpymisen merkit Kaakkois-Aasiassa viittaavat kui- tenkin siihen, ett(cid:228) korealaisen valssilangan asema vienti- jolloin hintapaineetkin helpottuvat. markkinoilla kutistuu,, Alkuvuoden lamaa markkinoilla seurasi ensin tilanteen vakiin- tuminen, ja jo huhtikuussa tilanne oli aavistuksen parempi. Vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla kysynn(cid:228)n ja hintojen oletetaan jatkavan vahvistumistaan. (cid:151) Betoniter(cid:228)stangot Betoniter(cid:228)stangot ovat ensimm(cid:228)inen tuote, jonka vuoden 1998 laskusuuntainen hintakehitys on k(cid:228)(cid:228)ntynyt vuoden 1999 alusta. L(cid:228)hes kaikilla EU:n p(cid:228)(cid:228)markkinoilla vallitsevan vahvan kysynn(cid:228)n ja rakennusalalla alkaneen elpymisen pi- t(cid:228)isi mahdollistaa suuntauksen jatkumisen tai jopa vauhdit- tumisen l(cid:228)hikuukausina. Vientipuolella tilanne on sen sijaan huomattavasti keh- nompi, koska kaikkien tuottajamaiden (KIE-maat, Ven(cid:228)j(cid:228), Turkki, Kaakkois-Aasian maat jne. ) synnytt(cid:228)m(cid:228)n kilpailun johdosta hinnat ovat eritt(cid:228)in alhaiset. (cid:151) Kauppater(cid:228)stangot Kuten muidenkin pitkien kevyiden tuotteiden kohdalla, kauppater(cid:228)stankojen varastot ovat v(cid:228)hentyneet huomatta- vasti, kulutus on vilkastumassa ja hinnat ovat uudelleen nousussa. Viime viikkoina havaittu romuraudan tilap(cid:228)inen hinnannousu on nostanut tuotantokustannuksia, mutta sen pit(cid:228)isi osaltaan vahvistaa kyseisten tuotteiden hintojen nou- susuhdannetta. 2. 6 YHTEENVETO RAAKATER˜KSEN TILANTEESTA VUODEN 1999 J˜LKIPUOLISKOLLA JA KOKO VUOTTA KOSKEVIEN ENNUSTEI- DEN TARKISTUS N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n talous k(cid:228)rsii t(cid:228)n(cid:228) vuonna kansain- v(cid:228)lisen tilanteen huononemisen kielteisist(cid:228) vaikutuksista enem- m(cid:228)n kuin vuonna 1998. T(cid:228)m(cid:228)n ulkoisen tekij(cid:228)n aiheuttama kasvun huomattava hidastuminen EU:ssa j(cid:228)(cid:228) kuitenkin lyhyt- kestoiseksi, koska jo vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla talouden odotetaan asteittain voimistuvan maailmantalouden ennustetta- vissa olevan elpymisen vaikutuksesta. Teollisuustuotannon elpymisen, josta on ollut merkkej(cid:228) vuoden 1999 alkukuukausien j(cid:228)lkeen, on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vahvistua vuoden ai- kana ja luoda n(cid:228)in hyv(cid:228)t edellytykset ter(cid:228)ksen kysynn(cid:228)n vir- koamiselle. Onkin todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) varastojen normalisoitumisen ja tuonnin v(cid:228)henemisen vaikutukset yhdistettyin(cid:228) uusien tilausten asteittaiseen lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen parantavat yhteis(cid:246)n ter(cid:228)smarkkinoi- den edellytyksi(cid:228), jotka t(cid:228)m(cid:228)n vuoden ensimm(cid:228)isen nelj(cid:228)nnek- sen loppuun asti olivat eritt(cid:228)in huonot. Ulkomaisen protektionismin voimistuminen voi kuitenkin luoda varjonsa yhteis(cid:246)n ter(cid:228)smarkkinoiden suotuisille n(cid:228)ky- mille, koska kauppavirtojen mahdollinen k(cid:228)(cid:228)ntyminen yhteis(cid:246)n markkinoille voisi h(cid:228)irit(cid:228) niiden tasapainoa. Raakater(cid:228)ksen tarjontaa ja kysynt(cid:228)(cid:228) erittelev(cid:228)ss(cid:228) taulukossa 1 esitettyjen n(cid:228)kymien perusteella todellinen kulutus voisi vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla ylt(cid:228)(cid:228) 78,5 miljoonaan tonniin, mik(cid:228) vas- taa 1,9 prosentin kasvua vuoden 1998 vastaavaan jaksoon ver- rattuna. Todettavissa oleva kulutus olisi sekin 78,5 miljoonaa tonnia varastojen v(cid:228)henemiskehityksen p(cid:228)(cid:228)ttymisen seurauk- sena ja vastaisi 3,2 prosentin nousua. Kun otetaan huomioon tuonnin vakiintuminen ja viennin v(cid:228)h(cid:228)inen kasvu vuoden 1998 j(cid:228)lkipuoliskon m(cid:228)(cid:228)riin verrattuna, tuotannon tasapainopisteeksi ennustetaan 78,5 miljoonaa tonnia, mik(cid:228) vastaa 4,5 prosentin kasvua yhteis(cid:246)n edellisvuoden j(cid:228)lkipuoliskon ter(cid:228)stuotantoon verrattuna. Huonon alkupuoliskon j(cid:228)lkeen vuoden j(cid:228)lkimm(cid:228)isell(cid:228) puolis- kolla odotettavissa olevien parannusten perusteella voidaan en- nustaa, ett(cid:228) todellinen kulutus koko vuonna 1999 laskee 1,4 prosenttia vuoteen 1998 verrattuna eli j(cid:228)(cid:228) 156 miljoonaan tonniin. Varastojen v(cid:228)h(cid:228)inen pieneneminen huomioon ottaen ter(cid:228)ksen todettavissa oleva kulutus tulee olemaan 154 miljoo- naa tonnia, mik(cid:228) on 4,5 prosenttia v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin vuonna 1998. Kun otetaan huomioon tuonnissa tapahtunut noin 15 prosentin lasku ja viennin v(cid:228)h(cid:228)inen kasvu, tuotannon tasapai- nopisteeksi arvioidaan 155 miljoonaa tonnia, mik(cid:228) vastaa 2,9 prosentin laskua edellisvuoteen verrattuna. 3. RAAKA-AINEET 3. 1 ROMURAUDAN MARKKINAT Eri maiden taloudellisen tilanteen heikkenemist(cid:228) seurannut te- r(cid:228)stuotannon maailmanlaajuinen lasku johti romuraudan ky- synn(cid:228)n ja hintojen yleiseen laskuun koko vuoden 1998 ajan. Vuoden 1999 alussa t(cid:228)m(cid:228)n ter(cid:228)steollisuuden raaka-aineen hin- nat nousivat hieman Yhdysvaltojen ja yhteis(cid:246)n markkinoilla. Vuoden 1999 aikana odotetaan asteittaista elpymist(cid:228) eri teki- j(cid:246)ist(cid:228) johtuen. Niist(cid:228) t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ovat Korean ja Turkin teke- mien tilausten lis(cid:228)(cid:228)ntyminen, uusien s(cid:228)hk(cid:246)teknist(cid:228) valmistusta- paa k(cid:228)ytt(cid:228)vien ter(cid:228)stehtaiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto erityisesti Yhdysval- loissa, merikuljetusten kustannusten lasku loppuvuodesta 1998 tapahtuneen (cid:228)killisen nousun j(cid:228)lkeen ja ter(cid:228)stuotteiden hintojen nousu. C 206/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 7. 1999 3. 2 RAUTAMALMI Nelj(cid:228)n per(cid:228)kk(cid:228)isen nousuvuoden j(cid:228)lkeen rautamalmin hinta laski vuonna 1998 Aasian kriisin aiheuttamasta kysynn(cid:228)n las- kusta johtuen. Kriisin vaikutukset maailman ter(cid:228)steollisuuteen ovat syv(cid:228)llek(cid:228)yvi(cid:228), koska sen seurauksena ter(cid:228)ksen hinnat ovat laskeneet kaikkialla. Viel(cid:228) vuoden 1999 alussa ter(cid:228)ksest(cid:228) oli ylitarjontaa kysynn(cid:228)n ollessa suhteellisen heikkoa. Tilanne on johtanut mukautuksiin ter(cid:228)ksen kansainv(cid:228)lisess(cid:228) tuotannossa ja neuvotteluihin rauta- malmin hinnan alentamisesta: vuonna 1999 hinnat ovat keski- m(cid:228)(cid:228)rin 11 prosenttia alhaisemmat kuin vuonna 1998. Ter(cid:228)ksen kysynn(cid:228)n odotetaan jossain m(cid:228)(cid:228)rin elpyv(cid:228)n vuoden johtaa maa- 1999 j(cid:228)lkipuoliskon alusta alkaen, mink(cid:228) pit(cid:228)isi ilmanlaajuisen ter(cid:228)stuotannon ja rautamalmin kulutuksen as- teittaiseen kasvuun. T(cid:228)ll(cid:246)in rautamalmin hintoja voitaisiin hie- man mukauttaa vastaamaan paremmin vuoden 2000 ter(cid:228)s- markkinoiden olosuhteita. Esipelkistettyjen tuotteiden markkinat ovat k(cid:228)rsineet romu- ja valuraudan, joiden hinnat ovat laskeneet ilmi(cid:246)m(cid:228)isell(cid:228) tavalla, aiheuttamasta kilpailutilanteesta. Vaikutukset ovat rajoittuneet siihen, ett(cid:228) suorapelkistysrautaa on markkinoilla vain v(cid:228)h(cid:228)n, koska kyseinen raaka-aine menee l(cid:228)hes kokonaisuudessaan tuottajien omaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Tilanne ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n est(cid:228)nyt kansainv(cid:228)lisen tuotantokapasiteetin kasvamista, mik(cid:228) 10 mil- joonan tonnin lis(cid:228)yksen j(cid:228)lkeen on yli 40 miljoonaa tonnia, ja vuoden 1999 aikana on tarkoitus ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n uutta ka- pasiteettia 5 miljoonan tonnin edest(cid:228). joka vuonna 1998 kasvoi Sinkin maailmanlaajuinen kulutus, 9,7 prosenttia, saattaa t(cid:228)n(cid:228) vuonna kasvaa 2,2 prosenttia 8,05 miljoonaan tonniin. Euroopassa sinkin kulutuksen ei koko vuoden 1999 osalta uskota kasvavan kuin 1,7 prosenttia. Sinkin maailmanlaajuinen tuotanto, joka vuonna 1998 kasvoi 2,2 prosenttia, saattaa t(cid:228)n(cid:228) vuonna kasvaa 2,1 prosenttia 8,2 miljoonaan tonniin. Laskusuhdanteen j(cid:228)lkeen sinkin hinnat ovat nousseet hieman yli 1 000 dollariin tonnilta, ja sen uskotaan pysyv(cid:228)n muuttu- mattomana vuoden 1999 loppuun asti. Koko vuoden osalta International Nickel Group arvioi nikkelin tarjonnan ja kysynn(cid:228)n kansainv(cid:228)lisen tasapainon 1,04 miljoo- naksi tonniksi. Sen saavuttamiseksi nikkelin maailmanlaajuisen tuotannon pit(cid:228)isi vuonna 1999 nousta 2 prosenttia ja kulutuk- sen 3 prosenttia vuoteen 1998 verrattuna. Yhteis(cid:246)n markki- noilla nikkelin kulutuksen vuonna 1999 pit(cid:228)isi kasvaa enem- m(cid:228)n eli 412 000 tonniin, mik(cid:228) vastaa 8 prosentin nousua vuo- teen 1998 verrattuna. Nikkelin hinta on ollut nousussa vuoden alusta alkaen johtuen l(cid:228)nsimaiden vahvasta ter(cid:228)ksen kysynn(cid:228)st(cid:228), Lontoon metalli- p(cid:246)rssiss(cid:228) myynniss(cid:228) olevien varastojen jatkuvasta v(cid:228)henemi- sest(cid:228) sek(cid:228) ilmoitetuista tuotantov(cid:228)hennyksist(cid:228). Nikkelin kurssin voidaankin olettaa vakiintuvan vuoden 1999 loppuun men- ness(cid:228). 3. 3 FERROSEOKSET Markkinaolosuhteiden huononnuttua asteittain vuoden 1998 j(cid:228)lkipuoliskolla ferroseosten kysynt(cid:228) l(cid:228)hti vuoden 1999 alku- puoliskolla nousuun, ja suuntaus n(cid:228)ytt(cid:228)isi jatkuvan vuoden lop- puun asti. Tarjonnan v(cid:228)heneminen markkinoilla, mik(cid:228) on seu- rausta tuotannon laskusta, on mahdollistanut laskukehityksen katkaisemisen hinnoissa, jotka sittemmin ovat vakiintuneet. Vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla markkinoiden tasapainon odote- taan s(cid:228)ilyv(cid:228)n tyydytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) (cid:150) voidaan odottaa, ett(cid:228) ferroseosten hinnat pysyv(cid:228)t vakaina tai jopa nousevat hieman. 4. TY(cid:214)LLISYYS Ty(cid:246)llisyystilanne muuttuu jatkuvasti kaikkialla Euroopassa eri- tyisesti siksi, ett(cid:228) tekniikka kehittyy jatkuvasti ja koska yritysten on s(cid:228)ilytett(cid:228)v(cid:228) kilpailukykyns(cid:228). N(cid:228)ist(cid:228) samoista syist(cid:228) my(cid:246)s ter(cid:228)steollisuus tarvitsee entist(cid:228) enemm(cid:228)n eritt(cid:228)in p(cid:228)tevi(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228), jotka pystyv(cid:228)t mukau- tumaan tiukentuneisiin vaatimuksiin. Tehokas henkil(cid:246)st(cid:246)hal- linto onkin nyky(cid:228)(cid:228)n keskeinen menestystekij(cid:228) entist(cid:228) kansain- v(cid:228)lisemmill(cid:228) ja kilpailukykyisemmill(cid:228) ter(cid:228)smarkkinoilla. Sa- malla tulevia muutoksia ennakoivan strategian laatimista pide- t(cid:228)(cid:228)n eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228), koska sen avulla yritykset voivat asteit- tain sopeuttaa toimintaansa. 3. 4 TINA, SINKKI JA NIKKELI Tinan tuotanto nousi vuoden 1998 aikana noin 5 prosenttia vuoteen 1997 verrattuna, mutta sen todettavissa oleva kulutus laski 3 prosenttia. Vuoden alussa tilanne vakiintui, ja vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla on odotettavissa, ett(cid:228) vienti Kiinasta las- kee, mink(cid:228) johdosta markkinoiden pit(cid:228)isi tasapainottua ja tinan hintojen nousta. Ter(cid:228)steollisuuden ty(cid:246)voima on siis entist(cid:228) erikoistuneempaa, mik(cid:228) on Euroopan unionin kilpailuedun mukaista, jollainen sill(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)isi olevan korkealuokkaisten tuotteiden valmistuk- sessa. Teollisuuden muutokset, jotka johtavat tuotantomenetel- mien automatisointiin, yritysten keskittymiskehitys yhdess(cid:228) Aa- sian talouskriisin ja Yhdysvaltojen harjoittamien protektionistis- ten toimenpiteiden kanssa kuitenkin lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t yhteis(cid:246)n ter(cid:228)steol- lisuuden ty(cid:246)voimaan kohdistuvia uhkia. Ty(cid:246)paikkojen v(cid:228)hene- 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 206/17 misen ohella jo vuosia tarjolla ollut mahdollisuus siirty(cid:228) var- haisel(cid:228)kkeelle on selv(cid:228)sti vinouttanut ik(cid:228)pyramidia EU:n ter(cid:228)s- teollisuudessa ja johtanut yritysten taitotiedon h(cid:228)vi(cid:228)miseen. Koska j(cid:228)rjestelyst(cid:228) j(cid:228)senvaltioille aiheutuvat kustannukset ovat korkeat, nyky(cid:228)(cid:228)n suositaan vaihtoehtoisia, toisinaan t(cid:228)ysin uu- dentyyppisi(cid:228) j(cid:228)rjestelyj(cid:228), jotta ty(cid:246)paikkojen v(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) joh- tuvia sosiaalisia vaikutuksia voitaisiin mahdollisimman tehok- kaasti lievent(cid:228)(cid:228) ja samanaikaisesti rajoittaa yritysten taitotiedon h(cid:228)vi(cid:228)mist(cid:228). Ty(cid:246)paikkojen nettov(cid:228)hennys vuonna 1999 on viimeisimpien ennusteiden mukaan noin 11 000. Luku kertoo markkinoiden vaikeuksista, vaikkei sit(cid:228) voikaan verrata ty(cid:246)paikkojen v(cid:228)hene- miseen niin(cid:228) vuosina, jolloin ter(cid:228)steollisuus oli syv(cid:228)ss(cid:228) kriisiss(cid:228). Komissio aikoo jatkaa sosiaalipolitiikkansa soveltamista niihin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin, joita alan rakenneuudistustoimenpiteet tai sulke- miset koskettavat. Kaikkia EHTYn perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisissa, uudelleensopeutta- mista koskevissa kahdenv(cid:228)lisiss(cid:228) sopimuksissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) toi- menpiteit(cid:228), jonka rahoituk- seen Euroopan sosiaalirahasto voi osallistua, jatketaan perusta- missopimuksen 23. hein(cid:228)kuuta 2002 tapahtuvaan raukeami- seen saakka. lukuun ottamatta koulutustukea, Ne 11 000 ty(cid:246)paikkaa, joiden on arvioitu h(cid:228)vi(cid:228)v(cid:228)n vuonna 1999, eiv(cid:228)t kuitenkaan vastaa sit(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228), jotka voivat saada EHTYn tukea, koska er(cid:228)(cid:228)t j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t osal- listu uudelleensopeuttamispolitiikkaan ja my(cid:246)s siksi, ett(cid:228) uudel- leensopeuttamistukea vuonna 1999 my(cid:246)nnett(cid:228)ess(cid:228) otetaan huomioon my(cid:246)s edellisvuonna h(cid:228)vinneet ty(cid:246)paikat. EHTYn korjaavaan talousarvioon on varattu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja perinteisen tuen my(cid:246)nt(cid:228)miseksi hiili- ja ter(cid:228)steollisuuden uudelleensopeut- tamiseen 75 miljoonan euron arvosta. LIITE Taulukko 1 Raakater(cid:228)ksen tarjonta ja kysynt(cid:228) (1) EU-15 Toteutunut Arvio Ennuste 1995 1996 1997 Vuoden 1998 1. vuosi- puolisko Vuoden 1998 2. vuosi- puolisko (R1) 1998 (R1) Vuoden 1999 1. vuosi- puolisko Vuoden 1999 2. vuosi- puolisko 1999 (miljoonaa tonnia) K(cid:228)yt(cid:228)jien todettavissa oleva kulutus (a) Tukkukauppiaiden rastomuutokset (b) va- Todettavissa oleva kulu- tus Tuonti EU-15 Vienti EU-15 Tuottajien varastomuu- tokset Tuotanto 142,6 139,4 149,8 1,3 (cid:150) 4,0 1,0 145,6 135,4 150,8 12,2 28,0 14,4 24,0 16,5 21,6 5,0 81,2 4,0 85,2 11,7 10,0 77,0 158,2 (cid:150) 1,0 3,0 76,0 9,6 9,7 161,2 21,3 19,7 4,0 (cid:150) 1,0 1,0 (cid:150) 1,0 0,0 155,7 147,2 159,4 84,5 75,1 159,6 77,5 (cid:150) 2,0 75,5 9,0 10,0 0,0 76,5 78,5 156,0 0,0 78,5 9,0 10,0 (cid:150) 2,0 154,0 18,0 20,0 (cid:150) 1,0 (cid:150) 1,0 78,5 155,0 (R1) Tarkistettu toteutuneiden lukujen perusteella. (R2) Tarkistettu osittain. (a) T(cid:228)m(cid:228) luku on l(cid:228)hell(cid:228) todellista kulutusta. Se sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) kaikkien maiden myyjien varastomuutokset Saksaa, Ranskaa, Yhdistynytt(cid:228) kuningaskuntaa ja Benelux-maita lukuun ottamatta sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jien ter(cid:228)svarastojen muutokset. (b) Saksan, Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Benelux-maiden tukkukauppiaiden varastomuutokset. (1) Lopputuotteiden muuntokerroin raakater(cid:228)kseksi: 1,11. C 206/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 7. 1999 Taulukko 2 Toiminnan tunnusluvut (cid:150) EU-12 (1) (kausivaihtelujen vaikutusta ei ole otettu huomioon) Ala Jakso Vuoden 1999 1. puolisko II/1998 = 100 Vuoden 1998 2. puolisko II/1997 = 100 1999 1998 = 100 1998 1997 = 100 Metalliteollisuus Koneenrakennus Elektronikkateollisuus Autoteollisuus Muut liikennev(cid:228)lineet Rakennusala, maa- ja vesirakennus 102,9 102,4 103,5 101,6 104,7 103,8 104,6 103,4 105,8 115,3 107,0 100,8 104,5 104,8 106,0 109,1 104,5 101,3 103,3 102,2 104,3 103,1 106,8 102,2 (1) Ter(cid:228)ksen kulutuksen alakohtaisten tietojen puuttuessa It(cid:228)vallan, Suomen ja Ruotsin osalta tunnusluvut perustuvat 12 j(cid:228)senvaltiota k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis(cid:246)n odotettuun kehitykseen. Ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen toimintaa kuvaavat suhdeluvut on saatu painottamalla ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) aloja edustavien j(cid:228)rjest(cid:246)jen toimittamia kansallisia tietoja. Tiettyjen maiden tietojen puuttuessa luvut on osittain arvioitu. L(cid:228)hde: Euroopan komissio. Taulukko 2 a T(cid:228)rkeimpien maiden ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen suuntaukset (1) (Toiminnan tunnusluvut (2)) J(cid:228)senvaltio Saksa Ranska Italia Yhdistynyt kuningaskunta Espanja Ala/Tunnusluku II/1999 1999 II/1999 1999 II/1999 1999 II/1999 1999 II/1999 1999 Metalliteollisuus Koneenrakennus Elektroniikkateollisuus Autoteollisuus Muut liikennev(cid:228)lineet Rakennusala, maa- ja vesirakennus 102,0 101,0 102,0 100,0 106,0 102,0 106,5 106,0 106,5 117,0 107,9 97,3 103,0 104,0 104,0 101,0 105,0 102,0 103,0 103,0 105,0 102,0 106,0 102,0 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 109,0 109,5 112,2 110,2 110,2 107,0 108,0 107,5 112,0 109,0 110,0 106,7 (1) L(cid:228)hde: ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen kansalliset j(cid:228)rjest(cid:246)t. (2) Kunkin maan osalta: (cid:151) ensimm(cid:228)inen sarake: toiminnan tunnusluku vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolla (vuoden 1998 j(cid:228)lkipuolisko = 100) (cid:151) toinen sarake: toiminnan tunnusluku vuonna 1999 (1998 = 100). 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 206/19 Taulukko 3 Ter(cid:228)steollisuuden ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n muutokset (harjoittelijat mukaan luettuina) Maa Ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (tuhatta) It(cid:228)valta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Suomi Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU-15 (2) (Vertailukuukausi) (Viimeisin kuukausi) (1) 12,5 (joulukuu 1997) 12,2 (joulukuu 1998) 20,4 (joulukuu 1997) 20,3 (joulukuu 1998) 1,2 (joulukuu 1997) 1,2 (joulukuu 1998) 81,3 (joulukuu 1997) 79,7 (joulukuu 1998) 2,1 (tammikuu 1998) 2,0 (tammikuu 1999) 22,8 (joulukuu 1997) 38,3 (joulukuu 1997) 7,8 (joulukuu 1997) 0,4 (joulukuu 1996) 22,5 (joulukuu 1998) 38,0 (joulukuu 1998) 8,0 (joulukuu 1998) 0,4 (joulukuu 1997) 38,0 (joulukuu 1997) 38,4 (joulukuu 1998) 4,3 (marraskuu 1997) 4,2 (marraskuu 1998) 12,0 (joulukuu 1997) 11,9 (joulukuu 1998) 1,8 (joulukuu 1997) 1,8 (joulukuu 1998) 13,5 (tammikuu 1998) 13,3 (tammikuu 1999) 35,2 (joulukuu 1997) 32,5 (joulukuu 1998) 291,6 (1997) 286,4 (1998) L(cid:228)hde: Eurostat. (1) Tuoreimmat k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat tiedot. (2) Koska vertailujakso ei ole kaikkien maiden kohdalla sama, t(cid:228)m(cid:228) keskiarvo on ainoastaan suuntaa-antava. Muutos (%) (cid:150) 2,4 (cid:150) 0,5 0,0 (cid:150) 2,0 (cid:150) 4,8 (cid:150) 1,3 (cid:150) 0,8 2,6 0,0 1,1 (cid:150) 2,3 (cid:150) 0,8 (cid:150) 10,0 (cid:150) 1,5 (cid:150) 7,7 (cid:150) 1,8 P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla vastustamatta ilmoitettua keskittym(cid:228)(cid:228) (Tapaus N:o IV/M. 1493 (cid:150) United Technologies/Sundstrand) (1999/C 206/05) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 25. toukokuuta 1999 olla vastustamatta edell(cid:228) mainittua keskittym(cid:228)(cid:228) ja julistaa, ett(cid:228) se soveltuu yhteismarkkinoille. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s perustuu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielell(cid:228), ja se julkistetaan sen j(cid:228)lkeen, kun siit(cid:228) on poistettu kaikki sen mahdollisesti sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t liikesalaisuudet. Se on saatavissa: (cid:151) paperipainoksena Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimiston myyntitoimistoista (ks. luettelo viimeisell(cid:228) sivulla), (cid:151) elektronisessa muodossa Celex-tietokannan (cid:148)CEN(cid:148)-versiona asiakirjanumerolla 399M1493. Celex on Euroopan yhteis(cid:246)n oikeuden asiakirjojen automaattinen k(cid:228)sittelyj(cid:228)rjestelm(cid:228); lis(cid:228)tietoja tilauksista osoit- teella: EUR-OP Information, Marketing and Public Relations (OP/4B) 2, rue Mercier L-2985 Luxembourg Puhelin (352) 29 29-42455, telekopio (352) 29 29-42763