title: Arbetsordning för samarbetsrådet EU-Kazakstan av den 20 juli 1999 - Arbetsordning för samarbetskommittén EU-Kazakstan

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Kyrgyzstan
cooperation policy
rules of procedure

formats: html pdf print

text: 16. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 244/51 ARBETSORDNING FÖR SAMARBETSRÅDET EU–KIRGIZISTAN av den 20 juli 1999 (1999/617/EG) SAMARBETSRÅDET HAR FASTSTÄLLT FÖLJANDE ARBETSORDNING med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan (1), vilket undertecknades i Bryssel den 9 februari 1995, nedan kallat avtalet, särskilt artiklarna 75–79 i detta, och av följande skäl: Avtalet trädde i kraft den 1 juli 1999. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ordförandeskap I alla övriga fall skall en medlem som önskar låta sig företrädas meddela ordföranden namnet på sin företrädare före det aktu- ella sammanträdet. Den som företräder en medlem av samarbetsrådet skall utöva den ordinarie medlemmens alla rättigheter. Artikel 4 Delegationer Samarbetsrådets medlemmar för åtföljas av tjänstemän. Före varje sammanträde skall samarbetsrådets ordförande underrättas om den planerade sammansättningen av parternas delegationer och om cheferna för dessa. Samarbetsrådet får inbjuda icke medlemmar att närvara vid sammanträdena för att informera om särskilda ämnen. Ordförandeskapet i samarbetsrådet skall innehas växelvis i tolv månader åt gången av en medlem i Europeiska unionens råd, på gemeskapernas och deras medlemsstaters vägnar och av en medlem i Republiken Kirgizistans regering. Den första ordfö- randeskapsperioden skall dock indelas den dag det förste i samarbetsrådet hålls och avslutas den 31 sammanträdet december samma år. Artikel 5 Sekretariat En tjänsteman från generalsekretariatet vid Europeiska unio- nens råd och en tjänsteman från Republiken Kirgizistans beskickning vid Europeiska gemenskaperna skall gemensamt fungera som samarbetsrådets sekreterare. Artikel 2 Sammanträden Artikel 6 Handlingar Samarbetsrådet skall sammanträda regelbundet på ministernivå en gång om året. Om parterna är överens om det kan samar- betsrådet hålla särskilda sammanträden på begäran av någon av parterna. Om parterna inte enas om något annat skall varje samman- samarbetsrådet hållas på den vanliga platsen för träde i sammanträden i Europeiska unionens råd vid en tidpunkt som de båda parterna enas om. Samarbetsrådets sammanträden skall sammankallas gemensamt av samarbetsrådets sekreterare. Artikel 3 Företrädare Medlemmarna i samarbetsrådet kan låta sig företrädas om de är förhindrade att delta. Varje medlem kan normalt företrädas av chefen för beskick- ningen vid Europeiska gemenskaperna eller chefen för den ständiga representationen vid Europeiska unionen eller en högre tjänsteman. (1) EGT L 196, 28. 7. 1999, s. 46. När överläggningarna i samarbetsrådet skall föras med utgångs- i ett skriftligt underlag skall de båda sekreterarna punkt numrera och skicka ut dessa handlingar som samarbetsrådets handlingar. Artikel 7 Korrespondens All korrespondens till samarbetsrådet eller till samarbetsrådets samarbetsrådets båda ordförande skall vidarebefordras sekreterare. till De båda sekreterarna skall se till att korrespondensen vidarebe- fordras till samarbetsrådets ordförande och förekommande fall skickas ut som sådana handlingar som avses i artikel 6 till samarbetsrådets övriga medlemmar. Den korrespondens som skickas ut skall sändas till kommissionens generalsekretariat, till EU-medlemsstaternas ständiga representationer och till Repu- bliken Kirgizistans beskickning vid Europeiska gemenskaperna. Korrespondens från samarbetsrådets ordförande skall sändas till mottagarna av respektive sekreterare, och förekommande fall skickas ut som sådana handlingar som avses i artikel 6 till övriga medlemmar i samarbetsrådet under de adresser som anges i föregående stycke. L 244/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 9. 1999 Artikel 8 Dagordning för sammanträdena 1. En preliminär dagordning för varje sammanträde skall upprättas av samarbetsrådets sekreterare på grundval av förslag från de båda parterna. Respektive sekreterare skall översända den till de mottagare som anges i artikel 7 senast femton dagar före sammanträdets början. innehålla de punkter med Den preliminära dagordning skall avseende på vilka en begäran om upptagande på dagordningen har kommit någon av de båda sekreterarna tillhanda senast 21 dagar före sammanträdets början, dock får punkterna föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlaget har översänts till sekreterarna senast den dag den preliminära dagordningen skall avsändas. Dagordningen skall godkännas av samarbetsrådet i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som finns upptagna på den preliminära dagordningen kan föras upp på dagord- ningen om de båda parterna är ense om detta. I samförstånd med parterna kan de tidsfrister som anges i förkortas för att hänsyn skall kunna tas till 2. första stycket omständigheterna i ett särskilt fall. Artikel 9 Protokoll De två sekreterarna skall snarast möjligt gemensamt upprätta ett utkast till protokoll från varje sammanträde. I protokollet skall i allmänhet för varje punkt på dagordningen anges — de handlingar som lagts fram för samarbetsrådet, — de uttalanden som någon medlem av samarbetsrådet begärt att få tagna till protokollet, — de rekommendationer som lämnats, de uttalanden som överenskommits samt de slutsatser som angits om särskilda punkter. Protokollet skall också innehålla en förteckning över de medlemmar i samarbetsrådet eller företrädare för dessa som deltog i sammanträdet. skall föreläggas till protokoll samarbetsrådet Utkastet för godkännande senast vid dess nästa sammanträde. Utkastet till protokoll kan också godkännas skriftligt av båda parter. Efter godkännandet skall två giltiga exemplar av protokollet under- tecknas av de båda sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall översändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7. Artikel 10 Rekommendationer Samarbetsrådet 1. gemensam överenskommelse mellan parterna. avge skall rekommendationer efter Mellan sammanträdena får samarbetsrådet avge rekommenda- tioner genom skriftligt förfarande om båda parter är överens om detta. Ett skriftligt förfarande består av en skriftväxling mellan de båda sekreterarna, som skall handla i samförstånd med parterna. 2. Samarbetsrådets rekommendationer enligt artikel 75 i avtalet skall benämnas ”rekommendation” samt åtföljas av serienummer, datum för antagande och en beskrivning av ämnet. Samarbetsrådets rekommendationer skall bestyrkas av de båda sekreterarna och två giltiga exemplar skall undertecknas av cheferna för de båda parternas delegationer. Rekommendationerna skall översändas som samarbetsrådets handlingar till var och en av de mottagare som anges i artikel 7. Artikel 11 Offentlighet Om parterna inte beslutar något annat skall samarbetsrådets sammanträden inte vara offentliga. Varje part får besluta om offentliggörande av samarbetsrådets rekommendationer i sina respektive officiella publikationer. Artikel 12 Språk Samarbetsrådets officiella språk skall vara parternas officiella språk. Samarbetsrådet skall normalt överlägga på grundval av hand- lingar som har utarbetats på dessa språk. Artikel 13 Utgifter Europeiska gemenskaperna och Republiken Kirgizistan skall var och en för sig stå för de utgifter som uppkommer till följd av deras deltagande i samarbetsrådets sammanträden, när det gäller såväl utgifter för personal, resor och uppehälle som utgifter för porto och telekommunikationer. Utgifter för tolkning under sammanträdena och för översätt- ning och mångfaldigande av handlingar skall betalas av Euro- peiska gemenskaperna, med undantag av utgifter i samband med tolkning eller översättning från något av Europeiska gemenskapernas språk till kirgiziska eller ryska, som Repu- bliken Kirgizistan skall stå för. Övriga utgifter för den praktiska organisationen av sammanträ- dena skall den part som är värd för sammanträdet stå för. Artikel 14 Kommittén 1. En samarbetskommitté inrättas härmed i enlighet med artikel 77 i avtalet, med uppgift att biträda samarbetsrådet när det fullgör sina uppgifter. Den skall bestå av företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission och företrädare för medlemmarna i Europeiska unionens råd, å ena sidan, och av företrädare för Republiken Kirgizistans regering, å andra sidan, normalt på hög tjänstemannanivå. 16. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 244/53 Samarbetskommittén skall förbereda samarbetsrådets sammanträden och överläggningar, i förekom- 2. mande fall övervaka genomförandet av samarbetsrådets rekommendationer och i allmänhet se till att kontinuiteten i partnerskapet bibehålls och att avtalet fungerar väl. Den skall behandla varje fråga som hänskjuts till den av samarbetsrådet samt varje annan fråga som kan uppkomma under det dagliga genomförandet av avtalet. Den skall lägga fram förslag till rekommendationer för samarbetsrådet för antagande. 3. Samarbetskommitténs arbetsordning biläggs denna arbetsordning. Utfärdad i Bryssel den 20 juli 1999. På samarbetsrådets vägnar Ordförande L 244/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 9. 1999 BILAGA ARBETSORDNING FÖR SAMARBETSKOMMITTÉN EU-KIRGIZISTAN Artikel 1 Ordförandeskap Artikel 6 Dagordning för sammanträdena Ordförandeskapet i samarbetskommittén skall innehas växelvis i tolv månader åt gången av en företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapernas och deras medlemsstaters vägnar, och av en företrädare för Republiken Kirgizistans regering. Den första ordförandeskapsperioden skall inledas den dag det första sammanträdet i samarbetsrådet hålls och avslutas den 31 december samma år. Under denna period och därefter för varje tolvmånadersperiod skall ordförande- skapet i samarbetskommittén innehas av den part som innehar ordförandeskapet i samarbetsrådet. Artikel 2 Sammanträden Samarbetskommittén skall sammanträda en gång om året och, när omständigheterna kräver det, med parternas samtycke. Varje sammanträde i samarbetskommittén skall hållas vid en tidpunkt och på en plats som parterna har kommit överens om. Samarbetskommitténs gemensamt av de båda sekreterarna. sammanträden skall sammankallas Artikel 3 Delegationer Före varje sammanträde skall samarbetskommitténs ordförande underrättas om den planerade sammansättningen av parternas delegationer och om cheferna för dessa. Artikel 4 Sekretariat En tjänsteman från Europeiska gemenskapernas kommission och en tjänsteman från Republiken Kirgizistans regering skall sekreterare. fungera som samarbetskommitténs gemensamt All korrespondens till och från samarbetskommitténs ordfö- rande enligt denna bilaga skall översändas till samarbetskom- mitténs sekreterare och till samarbetsrådets sekreterare och ordförande samarbetskommitténs medlemmar. behov samt vid till Artikel 5 Offentlighet Om inte parterna beslutar något annat kommitténs sammanträden inte vara offentliga. skall samarbets- 1. En preliminär dagordning för varje sammanträde skall upprättas av samarbetskommitténs sekreterare. Den skall över- sändas till samarbetsrådets ordförande och sekreterare samt till samarbetsrådets medlemmar före sammanträdets början. femton senast dagar Den preliminära dagordningen skall innehålla de punkter med avseende på vilka en begäran om upptagande på dagordningen före har kommit ordföranden tillhanda senast 21 dagar sammanträdets början, dock får punkterna föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlaget har översänts till sekreterarna senast den dag den preliminära dagordningen skall avsändas. Dagordningen skall godkännas av samarbetskommittén i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som finns upptagna på den preliminära dagordningen kan föras upp på dagordningen om båda parter är överens om detta. 2. Om båda parterna är överens, kan de tidsfrister som anges i första stycket förkortas för att hänsyn skall kunna tas till omständigheterna i ett särskilt fall. Samarbetskommittén får anmoda experter att närvara vid informera om särskilda 3. kommitténs sammanträden för att ämnen. Artikel 7 Protokoll Protokoll skall föras vid varje sammanträde och grundas på ordförandens sammanfattning av de slutsatser som samarbets- kommittén har kommit fram till. Efter att ha godkänts av samarbetskommittén skall protokollet undertecknas av ordföranden och av sekreterarna samt arki- veras av parterna. En kopia av protokollet skall översändas till samarbetsrådets ordförande och sekreterare samt till samarbets- kommitténs medlemmar. Artikel 8 Rekommendationer Samarbetskommittén får endast lämna rekommendationer i de särskilda fall då den har fått befogenhet från samarbetsrådet enligt artikel 77. 2 i avtalet. I sådana fall skall dessa handlingar benämnas ”rekommendation” samt åtföljas av serienummer, datum för antagande och beskrivning av ämnet. Rekommenda- tioner skall lämnas efter gemensam överenskommelse mellan parterna. 16. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 244/55 Samarbetskommitténs rekommendationer skall översändas till samarbetsrådets ordförande och sekreterare samt till samarbets- kommitténs medlemmar. Varje part får besluta om offentlig- görande av samarbetskommitténs rekommendationer i sina respektive officiella publikationer. Samarbetskommitténs rekommendationer skall undertecknas av ordföranden och sekreterarna. Utgifter för tolkning under sammanträdena och för översätt- ning och mångfaldigande av handlingar skall Europeiska gemenskaperna stå för, med undantag av utgifter i samband med tolkning eller översättning från något av Europeiska gemenskapernas språk till kirgiziska eller ryska, som Repu- bliken Kirgizistan skall stå för. Övriga utgifter för den praktiska organisationen av sammanträ- dena skall den part som är värd för sammanträdena stå för. Artikel 9 Ugifter Europeiska gemenskaperna och Republiken Kirgizistan skall var och en för sig stå för de utgifter som uppkommer till följd av deras deltagande i samarbetskommitténs samt dess underkom- mittéers och arbetsgruppers sammanträden, när det gäller såväl utgifter för personal, resor och uppehälle som utgifter för porto och telekommunikationer. Artikel 10 Underkommittéer Samarbetskommittén får inrätta underkommittéer samt fast- ställa deras uppdrag. Dessa skall anses arbeta under ledning av samarbetskommittén, till vilken de skall rapportera efter varje sammanträde. Underkommittéerna får inte lämna rekommen- dationer. Samarbetskommittén får ändra underkommittéernas uppdrag eller inrätta ytterligare underkommittéer som stöd i sitt arbete


title: 1999/595/CE: Decisão da Comissão, de 20 de Julho de 1999, relativa à repartição indicativa da dotação financeira comunitária anual a título das medidas de pré-adesão em matéria de agricultura e desenvolvimento rural [notificada com o número C(1999) 2431]

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
accession to the European Union
aid to agriculture
distribution of aid
financial aid
rural development

text: 27. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 226/23 II (Actos cuja publicação não é uma condição da sua aplicabilidade) COMISSÃO DECISÃO DA COMISSÃO de 20 de Julho de 1999 relativa à repartição indicativa da dotação financeira comunitária anual a título das medidas de pré-adesão em matéria de agricultura e desenvolvimento rural [notificada com o número C(1999) 2431] (1999/595/CE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1268/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999 (1), relativo ao apoio comu- nitário, a medidas de pré-adesão em matéria de agricultura e desenvolvimento rural nos países candidatos da Europa Central e Oriental durante o período de pré-adesão, e, nomeadamente, o seu artigo 11. o, (1) (2) (3) Considerando que, nas perspectivas financeiras para o período entre 2000 e 2006, acordadas pelo Conselho Europeu na sua sessão de Berlim de 24 e 25 de Março de 1999 e retomadas no Acordo Interinstitucional de 6 de Maio de 1999 sobre a disciplina orçamental e a melhoria dos procedimentos orçamentais, foi fixado o limite financeiro para os três instrumentos de pré- -adesão; que o montante reservado a título do mesmo regulamento se eleva a um montante anual constante de 520 milhões de euros, a preços de 1999; que, de qual- quer modo, as dotações financeiras comunitárias são limitadas pelas dotações aprovadas pela autoridade orça- mental; Considerando que compete à Comissão comunicar aos países candidatos a decisão sobre a dotação financeira indicativa dos recursos disponíveis que lhes é atribuída; Considerando que é conveniente que a dotação finan- ceira dos recursos comunitários disponíveis tenha em conta a população agrícola, a superfície agrícola, o produto interno bruto em paridade de poder de compra (1) JO L 161 de 26. 6. 1999, p. 87. (4) (5) e a situação territorial específica, em conformidade com o n. o 3 do artigo 7. o do referido regulamento; Considerando que os países destinatários preparam e apresentam à Comissão o plano previsto no n. o 1 do artigo 4. o do referido regulamento; que o conhecimento do montante da dotação financeira atribuída pela Comissão é uma condição prévia à elaboração do plano; Considerando que é conveniente lembrar que o benefício da ajuda comunitária, a título do instrumento de pré- -adesão agrícola, está subordinado ao respeito, pelo país candidato, de disposições, nomeadamente financeiras constantes de um protocolo de financiamento estabele- cido entre a Comunidade e os países beneficiários, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1. o A afectação indicativa por país beneficiário do montante máximo da dotação financeira comunitária anual, a título do Regulamento (CE) n. o 1268/1999, é apresentado em anexos em conformidade com a presente decisão. Os montantes são expressos em preços constantes de 1999. A repartição é fixada para o período de 2000 a 2006. Será revista, se for caso disso, em aplicação do artigo 15. o do Regulamento (CE) n. o 1268/1999 do Conselho. As dotações serão adaptadas, se necessário, em função das dotações aprovadas pela autoridade orçamental. L 226/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 8. 1999 Os Estados-Membros são os destinatários da presente decisão. Artigo 2. o Feito em Bruxelas, em 20 de Julho de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão 27. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 226/25 Repartição indicativa por país beneficiário do montante máximo anual em euros, a preços de 1999, da dotação financeira comunitária ANEXO Países beneficiários Dotação anual em euros (a preços de 1999) Bulgária República Checa Estónia Hungria Lituânia Letónia Polónia Roménia Eslovénia Eslováquia 52 124 000 22 063 000 12 137 000 38 054 000 29 829 000 21 848 000 168 683 000 150 636 000 6 337 000 18 289 000 Total 520 000 000


title: Reglamento (CE) n° 1581/1999 de la Comisión, de 20 de julio de 1999, por el que se modifican las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 188/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 7. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1581/1999 DE LA COMISIÓN de 20 de julio de 1999 por el que se modifican las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece una organización común de mercados en el sector del azúcar (1), cuya última modifica- ción la constituye el Reglamento (CE) no 1148/98 de la Comi- sión (2), y, en particular, el párrafo segundo del apartado 4 de su artículo 19, (1) (2) Considerando que el Reglamento (CE) no 1535/1999 de la Comisión (3) ha fijado las restituciones aplicables a la exportación para el azúcar blanco y el azúcar en bruto; Considerando que la aplicación de las modalidades mencionadas en el Reglamento (CE) no 1535/1999 a los datos de que dispone la Comisión conduce a modificar las restituciones a la exportación actualmente en vigor, con arreglo al anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se modificarán, con arreglo a los importes consignados en el anexo, las restituciones a la exportación de los productos contemplados en la letra a) del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1785/81, sin perfeccionar o desnaturali- zados, fijadas en el anexo del Reglamento (CE) no 1535/1999. El presente Reglamento entrará en vigor el 21 de julio de 1999. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de julio de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) DO L 178 de 14. 7. 1999, p. 22. 21. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 188/9 del Reglamento de la Comisión, de 20 de julio de 1999, por el que se modifican las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar ANEXO Código del producto Importe de la restitución 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 42,32 41,82 42,32 41,82 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4600 — EUR/1 % de sacarosa × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,00 45,46 45,46 1701 99 90 9100 0,4600 — EUR/1 % de sacarosa × 100 kg — (1) El presente importe será aplicable al azúcar en bruto de un rendimiento del 92 %. Si el rendimiento del azúcar en bruto exportado se aparta del 92 %, el importe de la restitución aplicable se calculará con arreglo a lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 17 bis del Reglamento (CEE) no 1785/81. (2) Fijación suspendida por el Reglamento (CEE) no 2689/85 de la Comisión (DO L 255 de 26. 9. 1985, p. 12), modificado por el Reglamento (CEE) no 3251/85 (DO L 309 de 21. 11. 1985, p. 14)


title: Reglamento (CE) n° 1589/1999 de la Comisión de 20 de julio de 1999 relativo a la fijación de los precios de venta mínimos para la carne de vacuno puesta en venta con arreglo a la licitación a que se refiere el Reglamento (CE) n° 1437/1999

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price
selling price

text: L 188/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 7. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1589/1999 DE LA COMISIÓN de 20 de julio de 1999 relativo a la fijación de los precios de venta mínimos para la carne de vacuno puesta en venta con arreglo a la licitación a que se refiere el Reglamento (CE) no 1437/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 805/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la carne de bovino (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1633/98 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 7, (1) (2) Considerando que determinadas cantidades de carnes de vacuno fijadas por el Reglamento (CE) no 1437/1999 de la Comisión (3) han sido puestas a la venta mediante licitación; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 9 del Reglamento (CEE) no 2173/79 de la Comi- sión (4), cuya última modificación la constituye el Regla- mento (CE) no 2417/95 (5), los precios de venta mínimos para la carne puesta a la venta mediante licitación se deberán fijar teniendo en cuenta las ofertas que se hayan recibido; (3) Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de la carne de bovino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios de venta mínimos de la carne de vacuno para la licitación prevista por el Reglamento (CE) no 1437/1999 cuyo plazo de presentación de ofertas expiró el 12 de julio de 1999, se fijan en el anexo del presente Reglamento. El presente Reglamento entrará en vigor el 21 de julio de 1999. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de julio de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) DO L 210 de 28. 7. 1998, p. 17. (3) DO L 166 de 1. 7. 1999, p. 64. (4) DO L 251 de 5. 10. 1979, p. 12. (5) DO L 248 de 14. 10. 1995, p. 39. 21. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 188/27 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Hinterviertel ESPAÑA FRANCE ITALIA NEDERLAND ÖSTERREICH — Cuartos traseros — Quartiers arrière — Quarti posteriori — Achtervoeten — Hinterviertel 1 450 1 562 1 516 1 533 — 1 700 b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött UNITED KINGDOM — Intervention shank (INT 11) — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention fillet (INT 15) — Intervention rump (INT 16) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention forequarter (INT 24) IRELAND — Intervention silverside (INT 14) — Intervention fillet (INT 15) — Intervention rump (INT 16) — Intervention striploin (INT 17) FRANCE — Flanchet d'intervention (INT 18) 792 2 500 3 176 2 864 — 3 007 5 071 828 2 626 1 155 667 1 262 2 831 13 436 3 082 7 310 800 L 188/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 7. 1999 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47)


title: Komission asetus (EY) N:o 1598/1999, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1999, asetuksessa (EY) N:o 1279/98 säädettyjä naudanlihan tariffikiintiöitä koskevien, heinäkuussa 1999 esitettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä Puolan tasavallan, Unkarin tasavallan, Tsekin tasavallan, Slovakian, Bulgarian ja Romanian osalta

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
beef
import licence
tariff quota

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 188/51 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1598/1999, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1999, asetuksessa (EY) N:o 1279/98 säädettyjä naudanlihan tariffikiintiöitä koskevien, heinäkuussa 1999 esitettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä Puolan tasavallan, Unkarin tasavallan, Tšekin tasavallan, Slovakian, Bulgarian ja Romanian osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka kaudella myönnettävissä olevat määrät kyseisten kuuden maan osalta, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Puolan tasavallalle, Unkarin tasavallalle, Tšekin tasavallalle, Slovakian tasavallalle, Bulgarialle ja Romanialle neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3066/95 säädettyjen naudan- lihan tariffikiintiöiden soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1279/98 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) asetuksen (EY) N:o 1279/98 1 ja 2 artiklassa vahvistetaan Puolasta, Unkarista, Tšekin tasavallasta, Slovakiasta, Romaniasta ja Bulgariasta peräisin olevan tuoreen jäähdytetyn tai jäädytetyn naudanlihan sekä Puolan osalta jalostettujen tuotteiden painona ilmaistu vastaava lihamäärä, joka voidaan tuoda erityisedelly- tyksin 1 päivästä heinäkuuta 30 päivään syyskuuta 1999; Tšekin tasavallasta ja Romaniasta peräisin olevan tuoreen, jäähdytetyn tai jäädytetyn naudanlihan määrät, joille tuontitodistuksia on haettu, ovat sellaiset, että kokonaisuudessaan; hakemukset Puolasta ja Unkarista peräisin olevaa naudanlihaa ja Puolasta peräisin olevia jalostettuja tuotteita koskevia hakemuksia on kuitenkin vähennettävä suhteellisesti mainitun asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti, hyväksyä voidaan edellisessä kohdassa asetuksen (EY) N:o 1279/98 2 artiklassa säädetään, että jos täsmennetyn kiintiökauden ensimmäisellä, toisella tai kolmannella kaudella jätetyissä ovat tuontikilpailuhakemuksissa pyydetyt määrät pienemmät kuin käytettävissä olevat määrät, jäljellä olevat määrät lisätään seuraavalla kaudella käytettävissä oleviin määriin; ottaen huomioon ensimmäisen kauden jäljellä olevat määrät olisi täsmennettävä 1 päivästä loka- kuuta 31 päivään joulukuuta 1999 ulottuvalla toisella ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kaikki asetuksessa (EY) N:o 1279/98 tarkoitettujen kiinti- 1. öiden mukaisesti 1 päivän heinäkuuta ja 30 päivän syyskuuta 1999 väliselle ajanjaksolle esitetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään seuraavasti: a) 96,2623 prosenttia haetuista määristä CN-koodeihin 0201 ja 0202 kuuluvien Unkarista peräisin olevien tuotteiden osalta; b) 100 prosenttia haetuista määristä CN-koodeihin 0201 ja 0202 kuuluvien Tšekin tasavallasta ja Romaniasta peräisin olevien tuotteiden osalta; c) 1,3694 prosenttia haetuista määristä CN-koodeihin 0201, 0202, 1602 50 31 ja 1602 50 39 kuuluvien Puolasta peräisin olevien tuotteiden osalta. 2. Asetuksen (EY) N:o 1279/98 2 artiklassa tarkoitetulle jaksolle 1 päivästä lokakuuta 31 päivään joulukuuta 1999 käytettävissä olevat määrät ovat seuraavat: a) CN-koodeihin 0201 ja 0202 kuuluva naudanliha: — 2 730 tonnia Unkarista peräisin olevaa lihaa, — 1 039 tonnia Tšekin tasavallasta peräisin olevaa lihaa, — 840 tonnia Slovakiasta peräisin olevaa lihaa, — 120 tonnia Bulgariasta peräisin olevaa lihaa, — 884 tonnia Romaniasta peräisin olevaa lihaa, b) 2 880 tonnia CN-koodeihin 0201 ja 0202 kuuluvaa Puolasta peräisin olevaa naudanlihaa tai 1 345,79 tonnia CN-koodeihin 1602 50 31 ja 1602 50 39 kuuluvia Puolasta peräisin olevia jalostettuja tuotteita. 2 artikla (1) EYVL L 176, 20. 6. 1998, s. 12. Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä heinäkuuta 1999. L 188/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 7. 1999 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen


title: 2000/262/EY: Komission päätös, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1999, valtiontuesta, jonka Italia on myöntänyt Inma-nimiselle telakalle julkisen holding-yhtiön Itainvestin (ent. Gepi) kautta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2532) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
control of State aid
financial loss
restriction on competition
shipbuilding

text: 4. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 83/21 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1999, valtiontuesta, jonka Italia on myöntänyt Inma-nimiselle telakalle julkisen holding-yhtiön Itainvestin (ent. Gepi) kautta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2532) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/262/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensim- mäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut (1) asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Julkista yhtymää Gepiä (josta on tullut Itainvest 12 päivänä syyskuuta 1997 ja josta jäljempänä käytetään tätä uutta nimeä) koskevan 17 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn komission päätöksen (2) täytäntöönpanon valvonnan yhteydessä konsernin johto on tunnustanut myöntäneensä vuonna 1997 konsernin kokonaan omistamalle Inma-telakalle noin 100 miljardia Italian liiraa (51,6 miljoonaa euroa) rahoitusta telakan vuosina 1996—1997 syntyneiden tappioiden kattamiseksi. Komissio on lähettänyt Italian viranomaisille 1 päivänä lokakuuta 1998 virallisen tietopyynnön. Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa on toimittanut 9 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä komission pyytämät tiedot ja yrityksen tilinpäätöstiedot vuosilta 1992—1997. (2) Komissio on ilmoittanut Italian viranomaisille 19 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa Italian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle huomautuksensa Italian tarkoitettu menettely. (1) EYVL C 63, 5. 3. 1999, s. 2. (2) EYVL C 5, 9. 1. 1997, s. 3. L 83/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 4. 4. 2000 pysyvän edustuston kirjeellä nro 3896, joka on päivätty 2 päivänä maaliskuuta 1999. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä tuista. Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Se on toimittanut huomautukset Italialle lausuntoa varten ja saanut lausunnon 30 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. (3) (4) (5) (6) II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA Inma-telakan tuloslaskelman tarkastelu on osoittanut ennen kaikkea, että yrityksen tilikausi 1996 on päättynyt 21,4 miljardia Italian liiraa (11 miljoonaa euroa) tappiollisena. Hallintoneuvosto on pyytänyt yrityksen pääomistajaa Itainvestiä kattamaan kyseisen tappion luopumalla luottojen takai- sinperimisestä. Marraskuun 13 päivänä 1997 pidetty osakkaiden yhtiökokous on päättänyt kattaa tappiot 4,68 miljardin Italian liiran (2,4 miljoonan euron) lainmukaisilla ja erityisillä varauksilla ja Itainvestin toteuttamalla 16,7 miljardin liiran (8,6 miljoonan euron) pääomansiirrolla. Koska 30 päivänä marraskuuta 1997 tehty tilinpäätös osoitti yrityksen tappioiden olevan jo 81,89 miljardia Italian liiraa (42,3 miljoonaa euroa), 24 päivänä maaliskuuta 1998 pidetyssä yhtiökokouksessa on päätetty kattaa nämä tappiot ja korottaa yrityksen pääomaa 35 miljardiin Italian liiraan (18 miljoo- naan euroon). Pääosakkeenomistaja merkitsi 99 prosenttia korotuksesta, mutta maksoi osuudestaan heti vain kolme kymmenesosaa. Yhden prosentin merkitsi Itainvestin omistama Nuovi Cantiere Apuania (jäljempänä ’NCA’) -telakka, joka maksoi osuutensa kokonaan. Kesäkuun 23 päivänä 1998 joka oli pidetty varsinainen ja ylimääräinen yhtiökokous vahvisti vuoden 1997 tilinpäätöksen, yhteensä 103,7 miljardia Italian liiraa (53,5 miljoonaa euroa) tappiollinen. Lisäksi yhtiökokous päätti kattaa tilikauden vielä kattamatta olevan tappion eli 21,8 miljardia liiraa (11,2 miljoonaa euroa). Itainvestin toimenpide oli siis yhteensä 155,4 miljardin Italian liiran (80,2 miljoonan euron) suuruinen. Samoista tilinpäätöstiedoista kävi myös ilmi, että Italian toimivaltaiset viranomaiset (kauppalaivasto- ministeriö ja myöhemmin liikenne- ja merenkulkuministeriö) olivat myöntäneet useita tukia seuraa- vien lakien nojalla: 14 päivänä elokuuta 1982 annettu laki nro 599, 22 päivänä maaliskuuta 1985 annettu laki nro 111, 14 päivänä kesäkuuta 1989 annettu laki nro 234 ja 24 päivänä helmikuuta 1994 annettu laki nro 132. Vaikka komissio oli hyväksynyt tukien myöntämisen laivanrakennukselle kyseisten lakien nojalla, kunkin tukitoimenpiteen täsmällinen peruste jäi sille epäselväksi. Komissio epäilee, voiko Inma-telakka saada tukea, koska se kuuluu lain nro 234/1989 nojalla perustettuun erityisrekisteriin, jonka Italian hallitus on perustanut helpottaakseen alan kapasiteetin valvontaa. Inma-telakka ei kuulunut suuriin telakoihin, joiden lain nro 111/1985 nojalla toteutetun rakenneuudistuksen (4) sekä siihen liittyvän uudelleenrahoituksen (5) komissio oli hyväksynyt, eikä pieniin ja keskisuuriin telakoihin, joiden uudelleenrahoitus oli toteutettu erikseen (6). Komissio on aloittanut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn näiden seikkojen vuoksi ja ennen kaikkea koska se katsoo, että Itainvestin toteuttaman toimenpiteen julkisia varoja saavan julkisen yrityksen tappioiden kattaminen ja tarkoituksena on ollut pääomapohjan vahvistaminen. Näin ollen kyseessä olisi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen valtiontuki. Kyseiset tuet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä niillä suositaan tiettyä yritystä. Koska kyseessä oli laivanrakennusteollisuusyritys, tuki oli tutkittava laivan- rakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetun neuvoston direk- tiivin 90/684/ETY (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/73/EY (8), nojalla, ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan nojalla, jossa säädetään, että ”Laivanrakennuksen ja -muuntamis- toiminnan ylläpidon helpottamiseen tarkoitettuja tukia, mukaan lukien tappioiden kattamiseen, pelastamiseen ja muuhun toimintaan tarkoitetut toimintatuet, jotka eivät suoraan liity III osaston kattamiin rakennemuutostoimenpiteisiin, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jos niiden määrä suoraan yksittäisille laivanrakennus- ja muuntosopimuksille myönnetyn tuotantotuen kanssa yhteen laskettuna 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti ei ole suurempi kuin prosenttiosuutena tuen saajan laivanrakennus- ja -muuntoalalla tekemästä liikevaihdosta ilmaistava katto”. (3) Katso alaviite 1. (4) Tuki 193/84, 17 päivänä heinäkuuta 1985 päivätty kirje SG (85) D/9151. (5) Katso alaviite 4. (6) Tuki 192/87, 21 päivänä helmikuuta 1989 päivätty kirje SG (89) D/2375. (7) EYVL L 380, 31. 12. 1990, s. 27. Kyseisen direktiivin soveltamista on jatkettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 3094/95, EYVL L 332, 31. 12. 1995, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2600/97, EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 18. (8) EYVL L 351, 31. 12. 1994, s. 10. 4. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 83/23 (7) (8) (9) (10) Komissio on pyytänyt, että sille toimitetaan kaikki tarpeelliset tiedot sen tutkimiseksi, ovatko nyt myönnetyt erilaiset toiminta- ja investointituet direktiivin 90/684/ETY säännösten sekä muiden asiaan liittyvien komission päätösten mukaisia, ja onko Inma-telakka niiden nojalla tukikelpoinen. Komissio on lisäksi suhtautunut varauksellisesti siihen, että useimmat yrityksen saamista pankkilai- noista on katettu Itainvestin myöntämin takauksin ja että suuri osa telakan viime vuosina harjoitta- masta liiketoiminnasta on käyty joko kokonaan tai osittain Inman määräysvallassa olevien varusta- mojen kanssa (erityisesti Pugliola Stargas, Tellaro di Navigazione ja Corsica Ferries). III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET Tanskan viranomaiset ovat menettelyn yhteydessä toimittaneet huomautuksensa 21 päivänä touko- kuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, jossa ne korostavat erityisesti laivanrakennusteollisuuden maailman- laajuisia kapasiteettiongelmia ja muistuttavat Tanskassa viime vuosina lähinnä liikakapasiteetin vuoksi suljetuista telakoista. Tämän tapauksen osalta Tanskan viranomaiset toteavat, että mikäli käy ilmi, ettei Inma-telakka ole tukikelpoinen, tuet on perittävä takaisin. Lisäksi ne ovat yhtä mieltä komission kanssa siitä, että voimassa olevan lainsäädännön vastaisesti myönnetty valtiontuki on kiellettävä. IV ITALIAN HUOMAUTUKSET Italian viranomaiset ovat toimittaneet 2 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä nro 3896 yksityiskohtaisen, vuodesta 1987 alkavan vuosittaisen erittelyn kaikista myönnetyistä tuista. Selvityk- sessä on eritelty kunkin sopimuksen tai investoinnin määrä, korko, jolla tuki on myönnetty, sekä oikeusperusta. Inma-telakan sisällyttämisestä erityiseen telakkarekisteriin Italian viranomaiset ovat todenneet, että kyseisestä rekisteristä on todellakin säädetty laissa 234/1989, mutta sitä koskeva ministeriön täytäntöönpanoasetus on annettu vasta helmikuussa 1992 ja rekisteriä on alettu soveltaa toukokuun ja syyskuun 1993 välillä. Lain nojalla vain kyseiseen rekisteriin sisällytetyt telakat voivat saada tukia, joten kyseisiä tukia on voitu myöntää vasta vuodesta 1993 alkaen. Inma on aina luokiteltu keskisuureksi laivanrakennustelakaksi. Sitä ei ollut sisällytetty luetteloon, johon komissio viittaa kirjeessään, koska se ei voinut hyötyä lain nro 111/1985 mukaisista uudelleenrahoitustoimen- piteistä sen vuoksi, että siltä oli tuolloin tilattu ainoastaan muuntamistöitä ja vaikuttikin siltä, että telakka halusi erikoistua muuntamistoimintaan. Näin ollen ainoastaan kyseisessä luettelossa mainitut telakat saattoivat saada uudelleenrahoitusta, mutta niille ei voitu myöntää lain nro 234/1989 mukaista tukea vielä vuosina 1987—1988. (11) Lisäksi Italian viranomaiset ovat huomauttaneet, että Itainvestin toteuttama telakan tappioiden kattamiseksi suunnattu toimenpide oli yhteensä vain 120,4 miljardia Italian liiraa (62,2 miljoonaa euroa), josta vuodelle 1996 osoitettiin 16,7 miljardia liiraa (8,6 miljoonaa euroa) ja vuodelle 1997 103,7 miljardia liiraa (53,5 miljoonaa euroa). Lisäksi 35 miljardin liiran (18 miljoonan euron) pääomansiirtoa ei ollut saatettu loppuun. (12) Vuosien 1997—1998 tappioiden kattamisesta Italian viranomaiset toteavat, että Itainvest on toteut- tanut ne toimenpiteet, jotka telakan ainoan osakkeenomistajan oli tässä tilanteessa pakko toteuttaa. Tässä yhteydessä viranomaiset kertaavat Inma-telakan kehitystä. Vuodesta 1980 yritys on jatkuvasti toteuttanut markkinoiden edellyttämiä mukauttamis- ja raken- neuudistustoimenpiteitä, joihin kuului myös yrityksen palveluksessa olevien työntekijöiden määrän vähentäminen 622 henkilöstä 221 työntekijään. Erityisesti vuodet 1992—1995 olivat yritykselle voitollisia ja tilikauden 1995 päättyessä yritys kirjasi 85 miljoonan Italian liiran (0,085 miljoonan euron) nettovoiton. Maaliskuussa 1997, jolloin oli jo voitu todeta vuoden 1996 tilinpäätöksen 21 miljardin Italian liiran (11,2 miljoonan euron) tappiot, Itainvest käynnisti välittömästi tilintarkastuksen. Siinä havaittiin johdon tehneen virheitä, jotka liittyivät erityisesti joulukuussa 1995 saatujen tilausten hankintaan ja toteuttamiseen. Helmikuussa 1998 toteutettu yrityksen 30 päivänä marraskuuta 1997 vallinneen tilanteen arviointi paljasti yrityksen 81,9 miljardin liiran (42,3 miljoonan euron) tappiot, joiden vuoksi Inman toimitus- johtaja erotettiin ja häntä vastaan aloitettiin oikeusmenettely. Tässä yhteydessä päätettiin kattaa tappiot ja suorittaa uusi tilintarkastus. Pyrkimyksenä oli sulauttaa Inma-telakka NCA-telakkaan, jonka osakkeenomistajiin Itainvest kuuluu. L 83/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 4. 4. 2000 Kesäkuussa 1998 varsinainen ja ylimääräinen osakkaiden yhtiökokous on todennut, että neuvonan- taja on suhtautunut kielteisesti Inman ja NCA-telakan yhdistämiseen, ja se on vahvistanut helmi- kuussa tehdyn tilikauden 1997 tappioiden kattamista koskeneen päätöksen; tällä välin tappiot olivat kasvaneet 103 miljardiksi Italian liiraksi (55,3 miljoonaksi euroksi). Sen jälkeen kun neuvonantaja oli ilmaissut kielteisen kantansa telakoiden yhdistämiseen, julkaistiin telakan ostamista koskenut kiinnostuksenilmaisupyyntö. Kesäkuussa 1998 saapuneista tarjouksista vain yksi oli varteenotettava. Kun yrityksen todellinen tilanne oli selvinnyt, vaikutti kuitenkin siltä, ettei telakalle löydetä ostajaa. Lopulta 6 päivänä marraskuuta 1998 osakkeenomistajien yhtiökokous päätti asettaa telakan selvitystilaan. Se nimitti selvitysmiehen, jonka tehtävänä oli toimittaa saadut tilaukset, koska niiden toteuttaminen oli jo edistynyt pitkälle ja koska haluttiin välttää suuremmat vahingot, jotka telakalle olisi aiheutunut toiminnan lopettamisesta välittömästi. Vahinkoja olisi kasvattanut myös se, että telakka olisi menettänyt näitä sopimuksia varten pyydetyn rahoituksen. On arvioitu, että Itainvestille olisi aiheutunut yhteensä 325—350 miljardin Italian liiran (168—181 joissa on otettu huomioon ennen kaikkea Itainvestin velvoitteet miljoonan euron) kustannukset, saattaa loppuun kaksi toteutettavana ollutta tilausta (Tirrenia ja Finanziaria Marittima Stolt-Nielsen), aiempiin tilauksiin (Corsica Ferries ja Pugliola) liittyneet takaukset sekä juoksevia kuluja varten tehdyt takaukset. Nämä takaukset on eritelty seuraavassa taulukossa: miljardia Italian liiraa miljoonaa euroa Aiemmat tilaukset 32,440 16,753 Joulukuussa 1995 saadut tilaukset 175,915 90,852 Juoksevat kulut 15,510 8,010 Yhteensä 223,865 115,616 Lisäksi Itainvestin oli vastattava myös muista velvoitteista ja mahdollisista vahingoista. (13) (14) (15) joiden mukaan viime vuosina saadut uusien alusten tilaukset olivat Komission huomautuksista, peräisin Inman kokonaan tai osin omistamilta varustamoilta, Italian viranomaiset ovat todenneet seuraavaa: Tellaro di Navigazione -yritys (selvitystilassa 28 päivästä kesäkuuta 1999) on lopettanut toimintansa, eikä sen tilaamia viittä alusta ole rakennettu. Pugliola-yritys otti nimiinsä kaksi alusti- lausta toiselta varustamolta, joka oli jättänyt velvoitteensa täyttämättä. Toinen aluksista oli myyty edelleen tavanomaisin markkinaehdoin yksityiselle toiminnanharjoittajalle ja toinen on vuokrattu ilman miehistöä samalle toiminnanharjoittajalle, joka aikoo ostaa aluksen vuonna 2000. Corsica Feries on ranskalainen täysin Inmasta riippumaton yritys. Inma on ainoastaan osallistunut vähemmis- töosakkaana Corsica Ferriesin kahden tytäryrityksen pääomaan. Kumpikin tytäryritys on tilannut yhden matkustaja-aluksen. Ensimmäinen osakkuus on myyty vuonna 1998 ja toinen myydään vuonna 2000. Italian viranomaiset katsovat, että Itainvest on toiminut oikein ja arvioinut perusteellisesti yrityksen kriisin. Näin se on rajoittanut annetuista takauksista mahdollisesti syntyvät kustannukset mahdolli- simman alhaisiksi ja varmistanut, että yrityksen omaisuuden myynnistä saadaan paras mahdollinen tulos. Itainvest on siis Italian viranomaisten mukaan toiminut yksityisen sijoittajan tavoin ja pyrkinyt ennen kaikkea minimoimaan tappionsa. Lisäksi se oli välittömästi päättänyt hakeutua selvitystilaan heti kun se oli pyrkimyksistä huolimatta joutunut toteamaan, ettei yritystä saatu myytyä. Kyseiset rahoitustoimenpiteet eivät näin ollen ole luonteeltaan valtiontukea, sillä direktiivin 90/ 684/ETY 1 artiklan d alakohdassa tuen käsitteestä suljetaan pois jäsenvaltioiden laivanrakennus- ja korjausyrityksille, joita ne suoraan tai epäsuorasti valvovat, myöntämät rahoitustoimenpiteisiin kuuluvat tukiosat, joita markkinatalouden tavanomaisessa käytännössä pidetään yritykselle makset- tuna riskipääomana. 4. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 83/25 (16) Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamista julkisiin teollisuusyrityksiin koskevan komission tiedonannon (9) mukaan komissio toteaa, että julkisen osakkeenomistajan tekemien päätösten taloudellisia perusteita ja näin ollen yksityisen sijoittajan periaatteen noudattamista arvioidaan sen tilanteen nojalla, joka on vallinnut rahoituspäätöstä tehtäessä. (17) On selvää, että ”emoyhtiö voi tiettynä ajankohtana ottaa kantaakseen jonkin tytäryhtiönsä tappiot mahdollistaakseen sen toiminnan lakkauttamisen parhaiden mahdollisten edellytysten mukaisesti. Sellaisia päätöksiä voidaan perustella sekä välillisen aineellisen edun saavuttamisella että myös muilla syillä, kuten yritysryhmän yrityskuvan säilyttämisellä tai sen toiminnan uudelleen suuntaamisella” (10). (18) Komissio on lisäksi myöntänyt, ettei sen tarvitse valtiontukien kohdalla soveltaa sääntöjä tiukasti ja teoreettisesti; jokaisen investointipäätöksen kohdalla on sovellettava riittävän laajaa arviointimargi- naalia, kunhan riskejä arvioidaan riittävästi ja objektiivisesti ottaen huomioon investointipäätöksen tekohetkellä vallinnut tilanne, kuten yksityinen sijoittaja tekisi (11). V ARVIOINTI TUESTA (19) (20) Koska kyseessä on laivanrakennus- ja korjaustoimintaa harjoittava yritys, kyseessä olevia tukia on tarkasteltava direktiivin 90/684/ETY ja laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sään- töjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/ 98 (12) nojalla. Tutkittuaan myöntämisajankohdan perusteella tehdyn erittelyn Italian hallituksen vuodesta 1987 alkaen myöntämistä direktiivin 90/684/ETY 4 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvista tuotan- totuista ja 6 artiklan soveltamisalaan kuuluvista investointituista komissio on voinut todeta, että kyseiset tuet noudattavat seuraavien Italian lakien säännöksiä: laki nro 599/1982 (kaudella 1981— 1983 myönnetyt tuet), laki nro 111/1985 (kausi 1984—1986), laki nro 234/1989 (kausi 1977— 1990) ja laki nro 132/1994 (kausi 1991—1998). Komissio on hyväksynyt kyseiset tukiohjelmat. Mainituissa laeissa säädetään investointituista, joiden enimmäisintensiteetti on 20—40 prosenttia investoinnista, ja edellytetään, että kyseinen investointi on osa rakenneuudistussuunnitelmaa. Inma- telakka on toteuttanut vuosina 1982—1998 rakenneuudistuksen, jonka yhteydessä työntekijöiden määrää on supistettu 65 prosentilla, josta 50 prosenttia vuosina 1982—1992. Vuosina 1987—1998 yhteensä 49,3 miljardin Italian liiran (25,5 miljoonan euron) investointien yhteydessä on myönnetty 9,1 miljardia liiraa (4,7 miljoonaa euroa) investointitukea, eli tuen keskimääräinen intensiteetti kyseisellä kaudella on ollut 18,5 prosenttia. Tukiohjelmien soveltamisesta ei tarvinnut ilmoittaa ennalta erikseen. Komissio huomauttaa kuitenkin, että koska yrityksen tilinpäätökseen kirjatut luvut ovat voineet osin maksujen myöhästymisen vuoksi olla epäselviä, mikä puolestaan on johtunut siitä, että yhteisön sääntöjen voimaantulon ja niihin liittyvien kansallisten toimenpiteiden toteuttamisen välillä on kulunut aikaa, ja koska tuet on maksettu suurelta osin vasta investointien toteuttamisen jälkeen, investointituista, joiden soveltuvuudesta komissio on esittänyt epäilyjä, olisi pitänyt ilmoittaa jälkikäteen direktiivin 90/684/ETY 12 artiklan mukaisen valvontamenettelyn yhteydessä kyseisen direktiivin liitteessä olevan taulukon N:o 3 avulla. Sopimusta tukevasta rahoitustuesta komissio toteaa, että kaikki sopimukset, joille kyseistä tukea on myönnetty, vastaavat niitä sopimuksia, joista on tehty valvontaraportteja. Se huomauttaa kuitenkin, että laivanrakennussopimuksille C. 4138 ja C. 4139 (Pugliola Stargas -varustamo), C. 4248 ja C. 4249 (Corsica Ferries) ja C. 4260, C. 4261 ja C. 4262 (Stolt-Nielsen) tukea on myönnetty tai sitä myönnetään sopimusten allekirjoituspäivänä voimassa olevan enimmäismäärän mukaan, kuten direktiivin 90/684/ETY 4 artiklan 1 kohdassa säädetään. (21) Toimenpidettä, jonka julkinen konserni Itainvest on emoyhtiönä toteuttanut tytäryhtiönsä Inman hyväksi, on arvioitava asetuksen (EY) N:o 1540/98 perusteella. Kyseisen asetuksen 1 artiklassa täsmennetään, että ”Joulukuun 31 päivään 2000 saakka laivanrakennus- ja laivakonversiosopimuk- (9) EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3, 28 kohta. Komissio on hyväksynyt uudelleen tämän Euroopan yhteisöjen tuomio- istuimen asiassa C-325/91, Ranska v. komissio, 16. 6. 1993 antamalla tuomiolla (Kok. 1993, s. I-3283) peruuttaman tiedonannon tehtyään siihen asiaankuuluvat muutokset direktiivin 93/84/ETY antamisen jälkeen, EYVL L 254, 12. 10. 1993, s. 16. (10) Asia C-303/88, Italia v. komissio, tuomio 21. 3. 1991 (Kok. 1991, s. I-1433, 21 kohta). (11) Katso alaviite 9, tiedonannon 28 ja 29 kohta. (12) EYVL L 202, 18. 7. 1998, s. 1. L 83/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 4. 4. 2000 sille, mutta ei laivankorjaussopimuksille, myönnettävää tuotantotukea voidaan pitää yhteismarkki- noille soveltuvana sillä edellytyksellä, että yksittäiselle sopimukselle myönnettyjen kaikkien tukimuo- tojen yhteismäärä (mukaan lukien kaikkien varustamolle tai kolmannelle osapuolelle myönnettyjen tukien avustusekvivalentti) ei ylitä avustusekvivalenttina laskettuna tuen yhteistä enimmäismäärää, joka ilmaistaan prosenttiosuutena tukea edeltävästä sopimusarvosta. Niiden laivanrakennussopi- musten osalta, joiden tukea edeltävä sopimusarvo ylittää 10 miljoonaa ecua, tuen enimmäismäärä on 9 prosenttia; kaikissa muissa tapauksissa tuen enimmäismäärä on 4,5 prosenttia. ” Kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa täsmennetään seuraavaa: ”Tukea vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen, mukaan lukien pääomasijoitukset, velkojen kuoletukset, korkotukilainat, tap- pioiden kattaminen ja takaukset, voidaan poikkeuksellisesti pitää yhteismarkkinoille soveltuvana sillä edellytyksellä, että se noudattaa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtion tukea koskevia yhteisön suuntaviivoja”. Koska komissiolle ei ole esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa, jossa olisi mainittu tappioiden kattaminen, Itainvestin toimenpiteitä ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna rakenneuudistustukena. (22) Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (13) 2. 1 kohdassa esitetään määritelmä, jonka mukaan pelastustuet ovat toimenpiteitä, joilla pyritään tukemaan tilapäisesti yritystä, jonka rahoitustilanne on heikentynyt huomattavasti ilmeten äkillisenä maksuvalmiuskriisinä tai teknisenä maksukyvyttömyytenä, siten, että tilapäisen tuen antamisaikana voidaan analysoida vaikeuksiin johtaneita olosuhteita ja laatia riittävä suunnitelma ongelmien ratkaisemiseksi, eli näillä tuilla pyritään antamaan rahoitusongelmien kanssa kamppailevalle yritykselle lyhyt hengähdystauko, joka yleensä on korkeintaan kuusi kuukautta ja jonka aikana voidaan löytää pitkän aikavälin ratkaisu. Tuen muodosta kyseisten suuntaviivojen 3. 1. kohdassa mainitaan seuraavaa: ”— Tuen on muodostuttava maksuvalmiustuesta, joka myönnetään lainatakauksina tai takaisin maksettavina lainoina ja niistä on perittävä markkinakorkoa vastaavaa korkoa. — Tuki on rajattava määrältään siten, että yritys voi toimia sen turvin (kattaa esimerkiksi palkka- kustannukset tai tavanmukaiset hankinnat). — Tuki on myönnettävä ainoastaan ehdottomasti välttämättömäksi ajaksi (yleensä ei enempää kuin kuudeksi kuukaudeksi) välttämättömien ja toteuttamiskelpoisten tervehdyttämistoimenpiteiden toteuttamiseksi. — Tukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä vaikutuksia muiden jäsenvaltioiden teollisuuteen. ”. (23) (24) Komissio toteaa ensinnäkin Gepi-konsernia koskevan 17 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn päätöksen (14) valossa, että Inma-telakka oli yksi niistä 23 yrityksestä, joista holding-yhtiön oli välttämättä päästävä eroon täyttääkseen uudelleenrahoittamisehdot uuden Itainvest-nimen alla. Selvi- tystilan kuluihin oli varattu 360 miljardia Italian liiraa (185,9 miljoonaa euroa) ja se oli määrä saattaa loppuun 31 päivään joulukuuta 1996 mennessä ja viimeistään 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä. Kaikki edellä mainitun päätöksen kohteena olevat Inmalle suorina varainsiirtoina myön- netyt tuet on myönnetty kesäkuusta 1997 alkaen ja ne perustuvat ensimmäisiin vuoden 1996 kirjanpidosta ilmi käyneisiin tappioihin, mutta niitä ei ole sisällytetty mainittuun 360 miljardiin liiraan (185,9 miljoonaan euroon). Kyseisistä toimenpiteistä ei näin ollen ole ilmoitettu. Komissio on saanut tietää niistä vasta komission yksiköiden ja Italian viranomaisten välillä syyskuussa 1998 pidetyssä kokouksessa. joista telakka on kärsinyt vuodesta 1996, Italian viranomaiset katsovat, että vaikeudet, johtuvat joulukuussa 1995 saatujen Stolt-Nielsenin ja Tirrenian tilausten yhteydessä tehdyistä virheistä. Komissio toteaa kuitenkin, että Itainvest oli maaliskuusta 1996 alkaen taannut näiden tilausten toteuttamisen yhteensä 42 miljardin Italian liiran (21,7 miljoonan euron) arvosta. Tarkasteltaessa käynnissä olevien tilausten toimittamiseen liittyviä rahoitusoperaatioita voidaan kuitenkin todeta, etteivät rahoituslaitokset olisi myöntäneet ennakkoja ilman Itainvestin takausta eli ilman julkisia varoja. (25) Nämä takaukset muodostivat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen, sillä, kuten komissio on ilmaissut jäsenvaltioille vuonna 1993 osoittamassaan tiedonannossa, kaikki todelliset ja mahdolliset vaikutukset kilpailuun voidaan todeta ainoastaan arvioimalla takaukset niiden myöntämishetken perusteella. Se, että yritys saa takauksia, joita se ei välttämättä edes pane täytäntöön, voi mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkumisen ja jopa eliminoida kilpailijoita, jotka eivät saa samankaltaista etua (15). (13) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (14) EYVL C 5, 9. 1. 1997 s. 3. (15) Katso alaviite 9, tiedonannon 38 kohta. 4. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 83/27 (26) (27) (28) (29) Jos Italian viranomaiset aikovat perustella Itainvestin toimenpidettä, jolla katettiin yrityksen tappiota, sillä, että kyseessä oli edullisempi toimenpide kuin takauksesta syntyvien velvoitteiden kattaminen, on korostettava, että nämä velvoitteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista ilmoittamatonta tukea ja kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1540/98 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa annettuun tuen määritelmään. Koska kyseessä olevat takaukset ovat suoraan yhteydessä alusten hintaan, ne on otettava huomioon sopimukselle myönnettävän tuen enimmäismäärää laskettaessa, kuten direktiivin 90/684/ETY 4 artiklan 1 kohdassa on määritelty, ja myönnettävä Italian lain nro 132/1994 nojalla komission hyväksynnän jälkeen (16). Italian hallituksen 16 päivänä huhtikuuta 1996 direktiivin 90/684/ETY 12 artiklan mukaisen valvontamenettelyn yhteydessä toimittamien tietojen mukaan toimivaltainen ministeriö on myöntänyt Stolt-Nielsenin (6 alusta) ja Tirrenian (2 alusta) tilauksille myös 9 prosentin rahallisen tuen, minkä vuoksi hyväksytty tuen enimmäismäärä on ylittynyt. Tirrenian tilauksen osalta on käynyt ilmi, etteivät kyseiset alukset olleet suoria tilauksia, vaan kolmannen eli Ferrari-telakan lukuun tilattuja rakennustöitä. Myös kyseinen telakka sai tukea Italian valtiolta. Koska näiden kahden aluksen rakentamista on jo tuettu Inma-telakan takauksilla, kyseessä olevien kahden toimenpiteen (sopimuksia tukeva rahoitustuki ja takaukset) määrä ylittää kasautues- saan enimmäismäärän, joka on 9 prosenttia ennen tukea lasketusta sopimushinnasta. Toisaalta näiden kahden aluksen rakentamista ei todennäköisesti ollut vielä käytännössä aloitettu vuoden 1996 lopulla, sillä vuoden 1997 lopulla niiden edistymisaste oli 45,5 prosenttia ja 28 prosenttia. Italian viranomaiset väittävät, että ensimmäiset merkit Inman (21 miljardin Italian liiran) tappioista havaittiin toukokuussa 1997 osakkaiden yhtiökokouksessa, joka päätti pyytää tilintarkastusta telakan tilanteen selvittämiseksi. Nämä tappiot kävivät ilmi 31 päivänä joulukuuta 1996 tehdystä tilinpäätök- sestä, ja onkin vaikea hyväksyä sellaisenaan Italian viranomaisten väitteitä, joiden mukaan yllättävät tappiot olisivat johtuneet pelkästään joulukuussa 1995 saatujen tilausten toimittamisesta. Väitteiden uskottavuutta heikentää etenkin se, että tilikauden 1996 tilinpäätöksessä oli mainittu, etteivät Stolt- Nielsenin ja Tirrenian tilaukset olleet vaikuttaneet merkittävästi kyseisen tilikauden tulokseen. Yrityksen tila oli ollut heikko jo aiemmin ja sen olivat aiheuttaneet muut tilaukset. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että Corsica Ferries I ja II -tilaukset on todella toimitettu vuonna 1996. Itainvest oli antanut näitä tilauksia koskevat takaukset laivanrakentajille, joista toisen pääomasta 49 prosenttia oli Inman hallussa. Toisesta laivanrakentajasta Inma omisti 51 prosenttia. Italian viranomaisten toimitta- mista tiedoista käy ilmi, että Itainvestin velvoitteisiin Inmaa kohtaan kuului näiden kahden aluksen kohdalla myös luoton realisointia koskeva kymmenvuotinen takaus, joka liittyi 32,440 miljardin Italian liiran (16,7 miljoonan euron) suuruiseen tilaukseen. Koska alukset on jo luovutettu ja ne on periaatteessa jo pitänyt maksaa, komission on todettava, että taatut lainat on käytetty telakan yleiseen hallintoon. Koska takaukset on myönnetty julkisista varoista, kyseessä on toimintatukeen rinnastet- tavia valtiontuki, joka kuuluu asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja Italian joka on sisällytettävä sopimusta tukevan rahoitustuen enimmäismäärään, minkä vuoksi valtion myöntämän tuen määrää on alennettava. Näin ei kuitenkaan ole toimittu, sillä Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimivaltainen ministeriö on myöntänyt kaikille jo toimitetuille aluksille tukea, jonka intensiteetti on 9 prosenttia ennen tukea lasketusta sopimusar- vosta. Myönnetty tuki on siis yhtä suuri kuin direktiivin 90/684/ETY 4 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettyjen tukien enimmäismäärä. (30) Kaikki komission tekemät huomiot Itainvestin takaamien velvoitteiden määrästä ja ajankohdasta osoittavat, että kyseinen yritys oli emoyhtiönä suoraan sidoksissa Inma-telakan päivittäiseen riskialt- tiiseen hallintoon. Näin ollen komissio ei voi todeta, että Itainvest olisi toiminut yksityisen sijoittajan tavoin. Ottaen huomioon 31 päivänä joulukuuta 1996 tehdystä tilinpäätöksestä ilmenneiden tap- pioiden suuruuden (21 miljardia Italian liiraa eli 11 miljoonaa euroa) ja sen, että osakkeenomistajan on pitänyt olla niistä tietoinen paljon ennen toukokuun 1997 yhtiökokousta, on todettava, että Inma-telakka oli jo tuolloin maksukyvytön ja sen olisi pitänyt jättää konkurssihakemus. (16) Katso EYVL C 302, 9. 11. 1993, s. 6, EYVL C 390, 31. 12. 1994, s. 18, EYVL C 290, 3. 10. 1996, s. 14 ja EYVL C 50, 12. 2. 1998, s. 5. L 83/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 4. 4. 2000 (31) (32) (33) (34) Tappioiden kattamista ei kuitenkaan voida pitää pelastustukena asiaa koskevien yhteisön suuntavii- vojen merkityksessä, sillä sen muoto ja sisältö eivät noudata niitä ehtoja, joiden nojalla sen voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan. Komissio katsoo, että niin vuonna 1997 toteutettu 21,4 miljardin Italian liiran pääomansiirto kuin vuonna 1998 toteutettu 103,7 miljardin liiran pääomansiirtokin ovat tukea, sillä ne on toteutettu ehdoin, joita tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei hyväk- syisi, mikä merkitsee yleensä sitä, että yrityksen rakenne ja tulevaisuudenodotukset eivät anna aihetta odottaa kohtuullisessa ajassa sijoituksesta tuottoa, jota vastaava yksityinen yritys saisi normaalisti (tuottoina tai pääoman arvon kohoamisena) (17). Italian viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan, että pääomansiirtoa voitaisiin pitää kohtuullisena ja näin ollen hyväksyttävänä tavanomaisissa mark- kinatalouden olosuhteissa toimivan sijoittajan kannalta, koska suunnitellusta investoinnista odotetta- vissa olevien kassavirtojen nykyarvo on suurempi kuin nyt toteutettu pääomansiirto (18). Komissio katsoo, että vuosien 1997 ja 1998 tappioiden kattamisen tarkoituksena on ollut ainoastaan korottaa keinotekoisesti tarvitse maksaa telakan arvoa myöntämällä sille pääomatukia, takaisin. Asiassa ei ole pystytty osoittamaan, että telakan mahdollisesta myynnistä saatava hinta kattaisi 120 miljardin Italian liiran ”investoinnin” ottaen huomioon erityisesti laivanrakennusteolli- suudessa yleisesti vallitsevan tilanteen. Näin ollen toimenpidettä ei voida pitää yksityisen yrityksen käyttäytymiseen verrattavana, sillä investoinnin tuotto-odotukset olivat negatiiviset jo alusta alkaen. joita ei Komissio esittää lisäksi epäilyjä siitä, että valitessaan tappioiden kattamisen Itainvest olisi valinnut taloudellisesti edullisimman vaihtoehdon, koska konkurssi olisi automaattisesti irrottanut yrityksen sopimusvelvoitteista, erityisesti Tirrenian tilauksen osalta. Näin ollen velvoitteet varustamoja kohtaan olisivat pienentyneet, sillä eräs konkurssimenettelyn tarkoituksista on asettaa velkojat tasaveroiseen asemaan ja tätä kautta suosia niitä, jotka ovat todella maksaneet varoja, niihin nähden, joilla olisi oikeus korvauksiin vain sen vuoksi, ettei sopimusehtoja ole täytetty. Mikäli näin ei olisi, vahvistuisi komission käsitys siitä, että Itainvest oli tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimivaa yksityistä sijoittajaa suurempia sitoumuksia. Komissio on todennut Itainvestin sitoumusten selvityksestä myös, että Tirrenia-tilaukselle on maaliskuussa 1998 myönnetty 22,7 miljardin Italian liiran (11,7 miljoonan euron) takuusitoumus ja Stolt-Nielsen -tilaukselle maalis-toukokuussa 1998 9 miljardin Italian liiran (4,6 miljoonan euron) takuusitoumus. Kyseiset sitoumukset oli myönnetty sen jälkeen, kun saman vuoden helmikuussa oli otettu huomioon 30 päivänä marraskuuta 1997 toteutettu omaisuustilanteen arviointi, jonka perusteella oli tehty päätös Inman tappioiden kattami- sesta. tehnyt (35) Tappioiden kattaminen on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1540/98 1 artiklan 1 kohdan mukaista tukea. Koska yritys ei ole laatinut rakenneuudistussuunni- ja koska komission hyväksymä toimintatukea telmaa, koskeva enimmäismäärä on ylitetty, kyseiset tukitoimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille direk- tiivin 90/684/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1540/98 nojalla. johon sisältyisi kapasiteetin supistaminen, VI PÄÄTELMÄT (36) Komissio katsoo, että Italia on sääntöjenvastaisesti myöntänyt takauksia Corsica Ferriesin, Pugliolan, Tirrenian ja Stolt-Nielsenin tilauksiin sisältyvien alusten rakentamiseen ja kattanut Inma-telakan tappioita vuosina 1997—1998 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Alusten rakentamiseen myönnetyt takaukset olisi direktiivin 90/684/ETY 4 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 1 kohdan nojalla pitänyt laskea mukaan yksittäisiä sopimuksia koskeviin enimmäismääriin, kuten kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa mainitaan. Tappioiden kattaminen on toimintatukea, joka direktiivin 90/684/ETY 5 artiklan mukaan on myös sisällytettävä tuen enimmäismäärään. Koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ole laadittu, myös tappioiden kattamisena myönnetyt toimintatuet ovat asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklan vastaisia. Näitä tukia ei voida myöskään pitää valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisina pelastustukina. Näin ollen tuet on perittävä takaisin, (17) Katso alaviite 9, tiedonannon 35 kohta. (18) Ks. edellinen alaviite. 4. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 83/29 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Italia on myöntänyt julkisen holding-yhtiön Itainvestin kautta Inma SpA -telakalle takauksina Corsica Ferriesin, Pugliolan, Stolt-Nielsenin ja Tirrenian tilauksille sekä kattamalla 120,4 miljardin Italian liiran (62,2 miljoonan euron) tappiot, ei sovellu yhteismarkkinoille. 2 artikla Italian on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjen- 1. vastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, 2. mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. jos niissä Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, 3. tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytet- tyyn viitekorkoon. Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 3 artikla Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. 4 artikla Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Monika WULF-MATHIES Komission jäsen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1581/1999 av den 20 juli 1999 om ändring av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

text: L 188/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1581/1999 av den 20 juli 1999 om ändring av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av mark- naden för socker (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1148/98 (2), särskilt artikel 19. 4 andra stycket i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. Exportbidragen för vitsocker och råsocker som expor- teras i obearbetat skick fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 1535/1999 (3). Tillämpningen av de närmare bestämmelserna i förord- ning (EG) nr 1535/1999 på de uppgifter som kommis- sionen har kännedom om medför att de nu gällande exportbidragen bör ändras till de belopp som anges i bilagan till den här förordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Exportbidragen för de produkter som räknas upp i artikel 1. 1 a i förordning (EEG) nr 1785/81, odenaturerade och exporterade i obearbetat skick, fastställdes i bilagan till förordning (EG) nr 1535/1999 och skall ändras till de belopp som anges i bilagan till den här förordningen. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 21 juli 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 juli 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 178, 14. 7. 1999, s. 22. 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 188/9 till kommissionens förordning av den 20 juli 1999 om ändring av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick BILAGA Produktnummer 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Bidragsbelopp — EUR/100 kg — 42,32 41,82 42,32 41,82 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4600 — EUR/1 % sackaros × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,00 45,46 45,46 — EUR/1 % sackaros × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4600 (1) Tillämpligt på råsocker med utbyte på 92 %. Om utbytet är ett annat än 92 % skall det tillämpliga exportbidraget beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 17a. 4 i förordning (EEG) nr 1785/81. (2) Fastställande upphävt genom kommissionens förordning (EEG) nr 2689/85 (EGT L 255, 26. 9. 1985, s. 12), ändrad genom förordning (EEG) nr 3251/85 (EGT L 309, 21. 11. 1985, s. 14)