title: 1999/720/EG, EKSG: Kommissionens beslut av den 8 juli 1999 om det statliga stöd som Tyskland beviljat Gröditzer Stahlwerke GmbH och dess dotterföretag Walzwerk Burg GmbH [delgivet med nr K(1999) 2264] (Text av betydelse för EES) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
investment aid
iron and steel industry
privatisation

text: 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/27 KOMMISSIONENS BESLUT av den 8 juli 1999 om det statliga st(cid:246)d som Tyskland beviljat Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH och dess dotterf(cid:246)retag Walzwerk Burg GmbH [delgivet med nr K(1999) 2264] (Endast den tyska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/720/EG, EKSG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 88. 2 i detta, med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 4 c i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt protokoll 14 till detta, med beaktande av kommissionens beslut nr 3855/91/EKSG av den 27 november 1991 (1) och kommissionens beslut nr 2496/91/EKSG av den 18 december 1996 (2) om gemenskaps- regler f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin, efter att i enlighet med ovan n(cid:228)mnda best(cid:228)mmelser ha givit ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att inkomma med synpunkter, med beaktande av dessa synpunkter, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. F(cid:246)rfarandet 1. Genom en skrivelse av den 6 juni 1997 anm(cid:228)lde Tysk- land enligt artikel 88. 3 i EG-f(cid:246)rdraget de finansierings- (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)re och under privatiseringen av Gr(cid:246)dit- zer Stahlwerke GmbH (GS) och dess dotterf(cid:246)retag Walz- werk Burg GmbH (WWB) beviljats till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r dessa f(cid:246)retag. 2. Kommissionen underr(cid:228)ttade genom en skrivelse av den 5 augusti 1997 Tyskland om sitt beslut att p(cid:229) grund av dessa st(cid:246)d inleda f(cid:246)rfarandet enligt artikel 6. 5 i beslut nr inleda f(cid:246)r- 2496/96/EKSG. Kommissionens beslut att farandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning (3). Kommissionen har uppmanat andra ber(cid:246)rda parter att inkomma med synpunkter p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)r- derna. 3. Genom skrivelser av den 23 september och 13 novem- ber 1997, 24 juli, 14 augusti och 14 oktober 1998, 7 och 20 januari, 1 februari och 29 mars 1999 (cid:246)verl(cid:228)m- nade Tyskland till kommissionen kompletterade uppgif- ter och handlingar. I januari 1998 samt den 1 december 1998, 11 mars samt 23 och 29 april 1999 h(cid:246)lls m(cid:246)ten mellan kommissionen och Tyskland. 4. De synpunkter fr(cid:229)n andra ber(cid:246)rda parter har meddelats Tyskland, som kommente- rade dem genom en skrivelse av den 27 april 1998. som kommissionen f(cid:229)tt 2. Utf(cid:246)rlig beskrivning av (cid:229)tg(cid:228)rderna 2. 1 Anm(cid:228)lan 5. Den 6 juni 1997 meddelade Tyskland att GS under (cid:229)ren 1992(cid:150)1996 f(cid:229)tt till ett belopp av finansiella tillskott 263,7 miljoner tyska mark. Detta belopp best(cid:229)r av f(cid:246)lj- ande delar: 207,3 miljoner mark som del(cid:228)garl(cid:229)n av de olika statliga aktie(cid:228)garna av GS, 53,4 miljoner mark i form av bankl(cid:229)n som garanterats av Treuhandanstalt och Bundesanstalt f(cid:246)r Vereinigungsbedingte Sonderauf- gaben (BvS) samt 3 miljoner mark som direkt st(cid:246)d. Ett ytterligare bidrag p(cid:229) 8,4 miljoner mark betalades separat till GS inom ramen f(cid:246)r det tyska regionala st(cid:246)dprogram- met Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen anm(cid:228)lan underr(cid:228)ttade samma Wirtschaftsstruktur. Tyskland kommissionen om att den statliga aktie(cid:228)garen Beteiligungs-Management-Gesellschaft mbH (BMGB) den 1 januari 1997 s(cid:229)lt GS och dess hel(cid:228)gda dotterf(cid:246)retag WWB till Georgsmarienh(cid:252)tte (GMH). Enligt uppgifterna i anm(cid:228)lan innebar f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av GS och WWB kost- nader f(cid:246)r BMGB p(cid:229) sammanlagt 393 miljoner mark, som till st(cid:246)rsta delen h(cid:228)rr(cid:246)rde fr(cid:229)n avskrivning av del- I (1) EGT L 362, 31. 12. 1991, s. 57. (2) EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 42. (3) EGT C 395, 31. 12. 1997, s. 5. L 292/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 (cid:228)garl(cid:229)nen och bankl(cid:229)nen. Tyskland bekr(cid:228)ftade att GMH:s anbud var det b(cid:228)sta med tanke p(cid:229) dess (cid:229)taganden att bibeh(cid:229)lla arbetsplatser, genomf(cid:246)ra investeringar och (cid:246)verf(cid:246)ra teknik. I kolumnen (cid:148)Direkta tillskott(cid:148) ing(cid:229)r inte endast det anm(cid:228)lda beloppet p(cid:229) 3 miljoner mark och det regionala st(cid:246)det p(cid:229) 8,4 miljoner mark, utan (cid:228)ven finansieringen av sociala (cid:229)tg(cid:228)rder till ett belopp av 28,3 miljoner mark och skattel(cid:228)ttnader p(cid:229) 4,1 miljoner mark, som Tyskland l(cid:228)mnat uppgifter om under f(cid:246)rfarandet. 2. 2 Inledningen av f(cid:246)rfarandet 9. Nedan beskrivs dessa belopp n(cid:228)rmare. 6. I samband med anm(cid:228)lan beslutade kommissionen att inleda f(cid:246)rfarandet enligt beslut nr 2496/96/EKSG (nedan kallat sj(cid:228)tte gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till st(cid:229)l- industrin). Skrivelsen till Tyskland (cid:246)vers(cid:228)ndes den 5 augusti 1997 och offentliggjordes i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning (4). 10. st(cid:246)d, 7. D(cid:229) f(cid:246)rfarandet inleddes utgick kommissionen fr(cid:229)n att del(cid:228)garl(cid:229)net p(cid:229) 207,3 miljoner mark utgjorde statligt st(cid:246)d, eftersom det var r(cid:228)ntefritt och f(cid:246)retaget inte hade st(cid:228)llt n(cid:229)gra s(cid:228)kerheter. Vidare antog kommissionen att de garanterade bankl(cid:229)nen p(cid:229) 53,4 miljoner mark utgjorde eftersom avgiften (B(cid:252)rgschaftsentgelt) uppgick till endast 0,5 %. Slutligen konstaterades att regionalst(cid:246)det p(cid:229) 8,4 miljoner mark m(cid:229)ste pr(cid:246)vas med avseende p(cid:229) sin f(cid:246)renlighet med gemenskapslagstift- ningen. Betr(cid:228)ffande privatiseringen ifr(cid:229)gasatte kommis- sionen om f(cid:246)rs(cid:228)ljningen till ett negativt pris (cid:246)verens- st(cid:228)mde med principerna f(cid:246)r marknadsm(cid:228)ssiga investe- ringar. Enligt f(cid:246)religgande uppgifter skulle det ha varit likvidera GS. P(cid:229) kostnadsm(cid:228)ssigt grundval av f(cid:246)religgande uppgifter gick det heller inte att avg(cid:246)ra om privatiseringsf(cid:246)rfarandet varit (cid:246)ppet och villkorsl(cid:246)st. Slutligen konstaterades att privatiseringsavta- let uppenbarligen inneh(cid:246)ll (cid:229)taganden fr(cid:229)n BMGB:s sida om investeringsst(cid:246)d till GS. f(cid:246)rdelaktigare att 2. 3. 1 Investerings(cid:229)tg(cid:228)rder ett att finansiera F(cid:246)r investeringsprogram p(cid:229) 110,2 miljoner mark fick GS statliga medel till ett totalt belopp av 109,4 miljoner mark. Av de n(cid:228)rmare uppgif- ter som l(cid:228)mnats till kommissionen om investeringspro- att under perioden 1992(cid:150)1996 grammet genomf(cid:246)rdes investeringar varje (cid:229)r i f(cid:246)retagets hela verk- samhet. Summan p(cid:229) 109,4 miljoner mark best(cid:229)r av f(cid:246)lj- ande delar: framg(cid:229)r a) Ett belopp p(cid:229) 43,5 miljoner mark i form av del(cid:228)gar- l(cid:229)n. Dessa l(cid:229)n var r(cid:228)ntefria och det fanns ingen fast- st(cid:228)lld tidsplan f(cid:246)r (cid:229)terbetalningen. b) Ett belopp p(cid:229) 53,4 miljoner mark i form av bankl(cid:229)n, som till 100 % garanterades av Treuhandanstalt och BvS. c) De direkta tillskotten best(cid:229)r av beloppet p(cid:229) 8,4 miljoner mark i regionalt st(cid:246)d och 4,1 miljoner mark i form av skattem(cid:228)ssiga investeringsst(cid:246)d enligt g(cid:228)llande lagstiftning (Investitionszulagengesetz). 2. 3 Den totala m(cid:228)ngd statliga medel som tillf(cid:246)rts f(cid:246)re privatiseringen 8. P(cid:229) grundval av anm(cid:228)lan och de ytterligare uppgifter som Tyskland lagt fram under f(cid:246)rfarandet konstaterar kommissionen att GS f(cid:246)re privatiseringen f(cid:229)tt f(cid:246)ljande finansiella tillskott: (miljoner mark) Del(cid:228)gar- l(cid:229)n Garan- terade bankl(cid:229)n Direkta tillskott Totalt Investerings(cid:229)tg(cid:228)rder Sociala (cid:229)tg(cid:228)rder Drifts(cid:229)tg(cid:228)rder 43,5 30,0 133,8 53,4 (cid:151) (cid:151) 12,5 31,3 109,4 61,3 (cid:151) 133,8 207,3 53,4 43,8 304,5 (4) Se fotnot 3. Betr(cid:228)ffande den r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r del(cid:228)garl(cid:229)nen och garantierna h(cid:228)nvisade Tyskland till den allm(cid:228)nna skyl- digheten till omstrukturering enligt artikel 25 i avtalet om Tysklands enande (Einigungsvertrag) och paragra- ferna 2(cid:150)6 i lagen om Treuhandanstalt (Treuhandgesetz). 11. Vad g(cid:228)ller investeringskostnader i samband med dessa st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder till investeringar, har Tyskland underr(cid:228)ttat kommissionen om att ett belopp p(cid:229) 13,3 miljoner mark investerats i produktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l och 96,9 miljoner mark i produktionsanl(cid:228)ggningar som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget. De olika investeringarna beskrivs utf(cid:246)r- ligt i beslutet att inleda f(cid:246)rfarandet. 2. 3. 2 Sociala (cid:229)tg(cid:228)rder 12. Totalt 61,3 miljoner mark har anv(cid:228)nts f(cid:246)r sociala (cid:229)tg(cid:228)r- der. Detta belopp best(cid:229)r av f(cid:246)ljande delar: a) Ett belopp p(cid:229) 26,1 miljoner mark f(cid:246)r att bekosta en social plan f(cid:246)r program f(cid:246)r upps(cid:228)gningar och f(cid:246)r- 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/29 tidspensioneringar samt en syssels(cid:228)ttningspool. Nor- tvunget att sj(cid:228)lvt b(cid:228)ra malt skulle f(cid:246)retaget varit dessa kostnader, men p(cid:229) grund av GS:s finansiella sv(cid:229)righeter (cid:246)vertog EREL Verwaltungs GmbH und Co Management KG (EREL) finansieringen genom del(cid:228)garl(cid:229)n. b) BMGB betalade ett bidrag till GS p(cid:229) 28,3 miljoner mark f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r sociala (cid:229)tg(cid:228)rder ut(cid:246)ver den sociala planen. Bland dessa fanns f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst finansieringen av en arbetstidsf(cid:246)rkortning och utbildnings(cid:229)tg(cid:228)rder anst(cid:228)llda. Enligt Tysklands uppgifter har de olika statliga aktie- (cid:228)garna betalat s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r alla (cid:246)sttyska f(cid:246)re- tag f(cid:246)r vilka de varit ansvariga. f(cid:246)r (cid:246)vertaliga c) Ett belopp p(cid:229) 6,9 miljoner mark f(cid:246)r att finansiera syssels(cid:228)ttningsfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder enligt paragraf 249 i lagen om fr(cid:228)mjande av syssels(cid:228)ttningen (Arbeitsf(cid:246)r- derungsgesetz, AFG). P(cid:229) grundval av denna lag upp- st(cid:228)lldes ett program f(cid:246)r att syssels(cid:228)tta (cid:246)vertaliga eller uppsagda anst(cid:228)llda i (f(cid:246)re detta) Treuhandf(cid:246)retag i milj(cid:246)saneringsverksamheter. Normalt har de statliga myndigheterna och de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen bidragit till finansieringen. I beloppet p(cid:229) 3 miljoner mark ing(cid:229)r GS:s andel (Eigenanteil), som f(cid:246)retaget inte kunde betala p(cid:229) grund av sin sv(cid:229)ra finansiella situation. 2. 3. 3 Drifts(cid:229)tg(cid:228)rder 13. st(cid:246)dbeloppet t(cid:228)cka drifts(cid:229)tg(cid:228)rderna anv(cid:228)ndes del(cid:228)garl(cid:229)n till F(cid:246)r att ett belopp av 133,8 miljoner mark. I anm(cid:228)lan uppgavs att till 166,8 miljoner mark. Under f(cid:246)rfarandet framkom dock efterhand att 33 miljoner mark av detta belopp i sj(cid:228)lva verket anv(cid:228)ndes f(cid:246)r sociala (cid:229)tg(cid:228)rder (de belopp som n(cid:228)mns ovan i sk(cid:228)l 12 a och c). drifts(cid:229)tg(cid:228)rder uppgick f(cid:246)r erna f(cid:246)r dessa produktionsomr(cid:229)den uppgick till totalt 62 miljoner mark, som dock delvis uppv(cid:228)gdes av r(cid:246)relsevinsten f(cid:246)r st(cid:229)lproduktionen (13 miljoner mark). b) Ett belopp p(cid:229) 18 miljoner mark f(cid:246)r att t(cid:228)cka all- m(cid:228)nna kostnader. c) Ett belopp p(cid:229) 40 miljoner mark f(cid:246)r att uppfylla avtalade (cid:229)taganden och avveckla fordringar, som till st(cid:246)rsta delen h(cid:228)rr(cid:246)rde fr(cid:229)n beslut att avbryta investe- ringsprogram som tillkommit under DDR-tiden. d) Ett belopp p(cid:229) 17 miljoner mark f(cid:246)r Sanierung, dvs. sanering och uppr(cid:246)jning av mark. e) Ett belopp p(cid:229) 9 miljoner mark f(cid:246)r (cid:246)vriga kostnader. 16. F(cid:246)r de belopp som anges i sk(cid:228)l 15 b(cid:150)e har KPMG till- delat st(cid:229)lproduktionen ett totalt belopp p(cid:229) 3,6 miljoner mark. De (cid:246)vriga beloppen h(cid:228)nf(cid:246)rdes till de sektorer som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget. 2. 4 Finansierings(cid:229)tg(cid:228)rder under privatiseringen 17. Den 1 januari 1997 s(cid:229)ldes GS och dess dotterf(cid:246)retag WWB till GMH. Enligt uppgifterna i anm(cid:228)lan medf(cid:246)rde denna privatisering totala kostnader (negativt f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningspris) p(cid:229) 393 miljoner mark. Dessa kostnader bestod till st(cid:246)rsta delen i avskrivning av del(cid:228)garl(cid:229)n, avst(cid:229)ende fr(cid:229)n (cid:229)terbetalning av sociala subventioner och avveckling av de garanterade bankl(cid:229)nen (se sk(cid:228)l 5 ovan). 18. Hit h(cid:246)rde dock (cid:228)ven nya finansiella medel, som tillhan- dah(cid:246)lls av den (statliga) s(cid:228)ljaren BMGB: 14. Den 14 augusti 1998 (cid:246)verl(cid:228)mnade Tyskland till kom- missionen en rapport som utarbetats av KPMG (5). I denna behandlades f(cid:246)rdelningen i efterhand av dessa 133,8 miljoner mark p(cid:229) GS:s olika produktionsomr(cid:229)den genom att fastst(cid:228)lla kassafl(cid:246)desbehovet (EBDIT-Ergebnis) f(cid:246)r respektive omr(cid:229)de under (cid:229)ren 1991(cid:150)1996. KPMG:s resultat grundade sig p(cid:229) GS:s interna redovisning. Den tyska regeringen inst(cid:228)mde i KPMG:s slutsatser. a) Ett belopp p(cid:229) 37,5 miljoner mark som st(cid:246)d till eget kapital (Eigenkapitalhilfe). Enligt uppgifterna i anm(cid:228)- lan skulle detta belopp anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att finansiera en investeringsplan till en kostnad av 43,5 miljoner mark under (cid:229)ren 1997 och 1998. Enligt privatise- ringsavtalet var dessa medel dock avsedda f(cid:246)r drifts- (cid:228)ndam(cid:229)l. 15. KPMG f(cid:246)rdelade drifts(cid:229)tg(cid:228)rderna enligt f(cid:246)ljande: a) Ett belopp p(cid:229) 49 miljoner mark f(cid:246)r att t(cid:228)cka kumu- lerade r(cid:246)relsef(cid:246)rluster i tre av GS:s fyra produktions- omr(cid:229)den (smideri, ringvalsverk och gjuteri). F(cid:246)rlust- (5) Stellungnahme zur Finanzmittelverwendung f(cid:252)r die Jahre 1991 bis 1996 der Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH, Gr(cid:246)ditz. b) Ett p(cid:229) belopp 20,8 miljoner mark (varav 16,3 miljoner mark f(cid:246)r GS och 4,5 miljoner mark f(cid:246)r WWB), som skulle betalas i form av (cid:148)bidrag till mellanfinansiering(cid:148) och dras av fr(cid:229)n det mottagna regionalst(cid:246)det. Fr(cid:229)n och med privatiseringen till och med den 10 januari 1999 fick GS regionalst(cid:246)d till ett Enligt privatiseringsavtalet har GS fortfarande r(cid:228)tt till den (cid:229)terst(cid:229)ende 3,3 miljoner mark (16,3 miljoner mark avkortat med 13 miljoner mark). 13 miljoner mark. belopp delen p(cid:229) av L 292/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 2. 5 WWB 19. WWB (cid:228)r ett sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt f(cid:246)retag med verksamhet som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget. Det s(cid:229)ldes av sin stat- liga (cid:228)gare EREL till GS i samband med privatiseringen av EREL. F(cid:246)re denna privatisering hade det aldrig varit ett dotterf(cid:246)retag till GS. 24. F(cid:246)ljaktligen skall WWB bed(cid:246)mas enligt EG-f(cid:246)rdraget. Tyskland har h(cid:228)vdat att de finansiella tillskott som WWB f(cid:229)tt del av till f(cid:246)ljd av f(cid:246)retagets storlek inte m(cid:229)ste anm(cid:228)las p(cid:229) grundval av de olika Treuhandprogram som kommissionen godk(cid:228)nt (senast genom beslutet i (cid:228)rende nr N 786/94, skrivelse (95) D/1062) (6). D(cid:228)rf(cid:246)r kommer kommissionen att pr(cid:246)va WWB:s st(cid:228)llning endast med avseende p(cid:229) privatiseringen och den utstr(cid:228)ckning i vil- ken f(cid:246)retaget har del i de totala likvidationskostnaderna. 3. Synpunkter fr(cid:229)n andra ber(cid:246)rda parter 20. Tre andra ber(cid:246)rda parter, som tillh(cid:246)r samma koncern (Max Aicher GmbH & Co, Neue Maxh(cid:252)tte Stahlwerke GmbH och Lech Stahlwerke GmbH), inl(cid:228)mnade den 30 januari 1998 och 2 februari 1998 sina synpunkter till fick GMH kommissionen. Enligt deras genom f(cid:246)rs(cid:228)ljningen till ett negativt pris medel (kontan- ter), som innebar att f(cid:246)retaget kunde f(cid:246)rb(cid:228)ttra sin finan- siella situation och finansiera f(cid:246)rv(cid:228)rv. Dessutom har vill- koren f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av GS lett till snedvridning av konkurrensen. redog(cid:246)relser 5. 1. 2 GS EKSG-best(cid:228)mmelser f(cid:246)r st(cid:229)lf(cid:246)retag/inledning av f(cid:246)rfarandet 25. GS tillverkar st(cid:229)lprodukter som ing(cid:229)r i bilaga I till EKSG- f(cid:246)rdraget (flytande st(cid:229)l och g(cid:246)t) och f(cid:246)ljaktligen omfattas av artikel 80 i EKSG-f(cid:246)rdraget. Dessutom skall f(cid:246)retaget betala avgifter enligt artikel 49 i EKSG-f(cid:246)rdraget. 4. Tysklands synpunkter 26. 21. Tyskland yttrade sig om inledningen av f(cid:246)rfarandet genom en skrivelse av den 23 september 1997 och har l(cid:228)mnat ytterligare uppgifter i de handlingar som anges i sk(cid:228)l 3 ovan. Dessa synpunkter har beaktats. 22. I sitt svar p(cid:229) de andra ber(cid:246)rda parternas synpunkter uppgav Tyskland den 7 maj 1998 att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av GS inte p(cid:229)verkar GMH:s tillg(cid:229)ng p(cid:229) kontanta medel. I privatiseringsavtalet hade GMH f(cid:246)rpliktat sig att inte s(cid:228)lja n(cid:229)gra av GS:s tillg(cid:229)ngar. F(cid:246)retaget kan heller inte nu g(cid:246)ra detta, eftersom f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av andelar (cid:228)r vilande i v(cid:228)ntan p(cid:229) resultatet av kommissionens under- s(cid:246)kning av st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r GS. Priserna fastst(cid:228)lls p(cid:229) rent aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga grunder och det finns ingen gemen- sam finansiell f(cid:246)rvaltning. GMH (cid:228)r av samma (cid:229)sikt som Tyskland. 5. Bed(cid:246)mning av (cid:229)tg(cid:228)rderna 5. 1 Det f(cid:246)rdrag som skall till(cid:228)mpas p(cid:229) WWB och GS 5. 1. 1 WWB I detta sammanhang kan man p(cid:229)minna om st(cid:228)llningen f(cid:246)r de st(cid:229)lf(cid:246)retag som omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget i de nya tyska delstaterna, vilka har varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en rad beslut. Vidare h(cid:228)nvisas det till att p(cid:229) dessa f(cid:246)retag till(cid:228)m- pades fram till 1995 vissa undantagsbest(cid:228)mmelser, som anges i det strikta regelverket i beslut nr 3855/91/EKSG (femte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin). Framf(cid:246)r allt hade dessa f(cid:246)retag enligt gemenskaps- reglerna till(cid:229)telse att ta emot regionala investeringsst(cid:246)d. Dessutom har r(cid:229)det genom enh(cid:228)lliga beslut enligt artikel 95 i EKSG-f(cid:246)rdraget godk(cid:228)nt betalning av en m(cid:228)ngd olika st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder av olika storlek till EKO Stahl und SEW Freital f(cid:246)r att dessa f(cid:246)retag skall kunna (cid:229)terst(cid:228)lla sin l(cid:246)nsamhet. En viktig best(cid:229)ndsdel i dessa beslut var att f(cid:246)retagen skulle privatiseras p(cid:229) basis av l(cid:229)ngtg(cid:229)ende unds(cid:228)ttnings- och omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder. I GS:s fall anm(cid:228)ldes aldrig st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna till kommissio- nen. Detta stred mot villkoren i de olika Treuhand- programmen, enligt vilka st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retag med verksamhet i k(cid:228)nsliga sektorer skall anm(cid:228)las p(cid:229) f(cid:246)rhand. Anm(cid:228)lan gjordes f(cid:246)rst efter det att f(cid:246)retaget privatiserats 1997, samt efter utbetalning av st(cid:246)d i form av del(cid:228)garl(cid:229)n m. m. Eftersom GS (cid:228)r ett EKSG-f(cid:246)retag fick endast s(cid:229)dant st(cid:246)d beviljas till dess f(cid:246)rm(cid:229)n (1997), som var till(cid:229)tet enligt respektive g(cid:228)llande gemenskapsregler f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin, dvs. st(cid:246)d till forskning och 23. S(cid:229)som f(cid:246)rklaras i beslutet att inleda f(cid:246)rfarandet (cid:228)r WWB ett sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt f(cid:246)retag som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)r- draget, och som den statliga (cid:228)garen s(cid:229)lde till GS i sam- band med privatiseringen. F(cid:246)re privatiseringen var det inget dotterf(cid:246)retag till GS. Efter privatiseringen fungerar f(cid:246)retaget som Stahl Service Center f(cid:246)r GS. (6) Enligt Treuhandprogrammet beh(cid:246)vde st(cid:246)d till Treuhandf(cid:246)retag i icke-k(cid:228)nsliga sektorer inte anm(cid:228)las om det ifr(cid:229)gavarande f(cid:246)retaget under (cid:229)ren 1992(cid:150)1994 hade f(cid:228)rre (cid:228)n 1 500 anst(cid:228)llda och om st(cid:246)d- en totalt uppg(cid:229)tt till mindre (cid:228)n 150 miljoner mark. Fr(cid:229)n och med 1995 (cid:228)ndrades dessa villkor till 250 anst(cid:228)llda och 50 miljoner mark. WWB hade i genomsnitt 125 anst(cid:228)llda och summan av st(cid:246)d- en till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r WWB fr(cid:229)n (cid:229)r 1992 till 1997 uppgick till 56 miljoner mark. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/31 utveckling, milj(cid:246)skydds(cid:229)tg(cid:228)rder och nedl(cid:228)ggning. F(cid:246)lj- aktligen kunde EKSG-f(cid:246)retag f(cid:229) del av andra st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)r- der (t. ex. driftsst(cid:246)d, regionalt investeringsst(cid:246)d) endast genom artikel 95 i EKSG-f(cid:246)rdraget. 27. S(cid:229)som kommissionen h(cid:228)vdar i sitt beslut att inleda f(cid:246)r- farandet, framg(cid:229)r det obetingat ur sj(cid:228)lva EKSG-f(cid:246)rdraget att principen (cid:228)r att st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ett EKSG-st(cid:229)l- f(cid:246)retag bed(cid:246)ms enligt EKSG-f(cid:246)rdraget (7). Denna princip g(cid:228)ller (cid:228)ven d(cid:229) ett EKSG-f(cid:246)retag ocks(cid:229) tillverkar produk- ter som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget. Betr(cid:228)ffande investerings(cid:229)tg(cid:228)rderna h(cid:228)vdar Tyskland att eftersom de ifr(cid:229)gavarande anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngarna kan kopplas till speciella produktionsanl(cid:228)ggningar b(cid:246)r endast investeringar i anl(cid:228)ggningar, med vilka EKSG-produkter tillverkas (13,3 miljoner mark) bed(cid:246)mas enligt EKSG- investeringsst(cid:246)d b(cid:246)r bed(cid:246)mas enligt f(cid:246)rdraget. Annat EG-f(cid:246)rdraget. Vad g(cid:228)ller socialplans- och drifts(cid:229)tg(cid:228)rderna h(cid:228)nvisar Tyskland till den rapport fr(cid:229)n KPMG som n(cid:228)mns ovan i sk(cid:228)l 14 och man inst(cid:228)mmer i dess slutsatser betr(cid:228)ffande f(cid:246)rdelningen av st(cid:246)d mellan EKSG-anl(cid:228)ggningar och anl(cid:228)ggningar som inte omfattas av EKSG-avtalet. 28. Kommissionen har dock som ett undantag fr(cid:229)n denna regel godtagit att vissa st(cid:246)d till ett EKSG-f(cid:246)retag kan bed(cid:246)mas enligt de relevanta best(cid:228)mmelserna i EG-f(cid:246)r- draget. De verksamheter som f(cid:229)r st(cid:246)d m(cid:229)ste dock omfat- tas av EG-f(cid:246)rdraget och vara fullst(cid:228)ndigt (cid:229)tskilda fr(cid:229)n de verksamheter p(cid:229) vilka EKSG-f(cid:246)rdraget till(cid:228)mpas. 32. Tyskland anser d(cid:228)rf(cid:246)r att finansiella (cid:229)tg(cid:228)rder som g(cid:228)ller verksamheter som inte har direkt samband med tillverk- ning av EKSG-st(cid:229)lprodukter b(cid:246)r bed(cid:246)mas enligt reglerna om statligt st(cid:246)d i EG-f(cid:246)rdraget. I en skrivelse av den 29 mars 1999 f(cid:246)rklarade Tyskland att samtliga st(cid:246)d till GS b(cid:246)r bed(cid:246)mas enligt reglerna om statligt st(cid:246)d i EG-f(cid:246)r- draget. 29. D(cid:229) f(cid:246)rfarandet inleddes ans(cid:229)g kommissionen att dessa villkor inte var uppfyllda. Eftersom GS var ett enskilt f(cid:246)retag utan separat bokf(cid:246)ring, antog kommissionen att det fanns risk f(cid:246)r (cid:246)verlappningar och att det dessutom var om(cid:246)jligt att avg(cid:246)ra vilka statliga st(cid:246)d som mottogs f(cid:246)r verksamheter som omfattas respektive inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget. Tysklands svar 30. 31. I sin reaktion p(cid:229) inledandet av f(cid:246)rfarandet har Tyskland inte ifr(cid:229)gasatt kommissionens slutsats att GS (cid:228)r ett EKSG-f(cid:246)retag p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r st(cid:229)lproduktion. Tyskland ans(cid:229)g det dock vara m(cid:246)jligt att f(cid:246)rdela de finansiella (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229) verksamheter som omfattas respektive inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget. I sitt svar har Tyskland uppgivit att i genomsnitt 6(cid:150)7 % (cid:229)rligen av de EKSG-st(cid:229)lprodukter som GS producerar s(cid:228)ljs till tredje part (cid:150) och detta sakf(cid:246)rh(cid:229)llande (cid:228)r alltj(cid:228)mt best(cid:229)ende. De resterande 93(cid:150)94 % anv(cid:228)nder GS sj(cid:228)lv som grundmaterial f(cid:246)r sina produktionsomr(cid:229)den smi- deri, gjuteri och ringvalsverk. P(cid:229) dessa omr(cid:229)den bearbe- tas st(cid:229)let till st(cid:229)lprodukter som inte omfattas av EKSG- f(cid:246)rdraget. D(cid:228)rf(cid:246)r g(cid:228)ller st(cid:246)den till dessa anl(cid:228)ggningar endast konkurrensen med produkter som omfattas av EG-f(cid:246)rdraget. F(cid:246)ljaktligen b(cid:246)r dessa st(cid:246)d bed(cid:246)mas enligt reglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d i EG-f(cid:246)rdraget. Kommissionens uppfattning 33. EKSG-best(cid:228)mmelserna om statligt st(cid:246)d reglerar st(cid:246)d som snedvrider konkurrensen mellan det gynnade f(cid:246)retaget och dess konkurrenter p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r EKSG-pro- dukter. P(cid:229) liknande s(cid:228)tt g(cid:228)ller de best(cid:228)mmelser om stat- ligt st(cid:246)d som finns i EG-f(cid:246)rdraget s(cid:229)dant st(cid:246)d som snedvrider konkurrensen mellan f(cid:246)retag p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r EG-produkter. I regel bed(cid:246)ms st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ett EKSG-f(cid:246)retag enligt EKSG-f(cid:246)rdraget. Under vissa f(cid:246)rh(cid:229)llanden kan dock EG-f(cid:246)rdraget vara till(cid:228)mpligt p(cid:229) st(cid:246)d till verksam- heter som inte faller under EKSG i ett f(cid:246)retag d(cid:228)r de verksamheter som f(cid:229)r st(cid:246)d (cid:228)r tydligt (cid:229)tskilda fr(cid:229)n EKSG- verksamheterna. F(cid:246)r att avg(cid:246)ra om de verksamheter som f(cid:229)r st(cid:246)d (cid:228)r otve- tydigt (cid:229)tskilda m(cid:229)ste man g(cid:246)ra (cid:229)tskillnad mellan de olika former av st(cid:246)d som beviljas. Investeringsst(cid:246)d 34. Visserligen (cid:228)r GS ett enskilt f(cid:246)retag utan separat bokf(cid:246)- ring f(cid:246)r de olika verksamheterna, vilket f(cid:246)rsv(cid:229)rar proble- met att f(cid:246)rdela st(cid:246)det p(cid:229) dess olika aff(cid:228)rsomr(cid:229)den, men oberoende av detta g(cid:228)ller att de investeringar som st(cid:246)tts i detta fall h(cid:228)nger samman med anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar som (cid:228)r kopplade till best(cid:228)mda produktionsanl(cid:228)ggningar. (7) Dom i Europeiska gemenskapernas f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tt av den 21 januari 1999 i de f(cid:246)renade m(cid:229)len T-129/95, T-2/96 och T-97/96, Neue Maxh(cid:252)tte mot kommissionen. ˜nnu ej offentliggjord i EG- domstolens REG. De produktionsomr(cid:229)den i GS som omfattas av EKSG- f(cid:246)rdraget (cid:228)r fysiskt (cid:229)tskilda fr(cid:229)n dem som inte omfattas L 292/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 av detta avtal. Det st(cid:229)l som tillverkas p(cid:229) produktions- omr(cid:229)det st(cid:229)l f(cid:246)rs vidare till andra anl(cid:228)ggningar p(cid:229) GS:s omr(cid:229)de (smideri, ringvalsverk och gjuteri). Slutproduk- terna fr(cid:229)n dessa anl(cid:228)ggningar (8) skiljer sig entydigt fr(cid:229)n slutprodukterna fr(cid:229)n st(cid:229)lanl(cid:228)ggningen och s(cid:228)ljs p(cid:229) olika relevanta marknader. Eftersom de framst(cid:228)lls i respektive egna produktionsomr(cid:229)den (cid:228)r produktionsprocesserna inte integrerade utan fysiskt (cid:229)tskilda fr(cid:229)n varandra. D(cid:228)r- f(cid:246)r (cid:228)r det med avseende p(cid:229) investeringsst(cid:246)den m(cid:246)jligt att tydligt skilja mellan de relevanta EKSG- och EG-verk- samheterna. Driftsst(cid:246)d och sociala (cid:229)tg(cid:228)rder 35. Detta g(cid:228)ller dock inte drifts(cid:229)tg(cid:228)rderna och de sociala (cid:229)tg(cid:228)rderna. H(cid:228)r finns det inget direkt samband mellan beviljade l(cid:229)n eller bidrag och den verksamhet som skall finansieras. Separata bed(cid:246)mningar enligt EKSG- eller EG- f(cid:246)rdraget (cid:228)r m(cid:246)jliga endast d(cid:228)r man kan skilja mellan st(cid:246)d till EKSG-verksamheter och till andra verksamheter. I GS:s fall finns det varken skilda konton eller separata redovisningssystem som skulle underl(cid:228)tta ett s(cid:229)dant s(cid:228)r- skiljande. Under dessa f(cid:246)rh(cid:229)llanden m(cid:229)ste man dra slut- satsen att st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ett EKSG-f(cid:246)retag, d(cid:228)r det finns en reell risk f(cid:246)r att en verksamhet skall p(cid:229)verka en annan, skall bed(cid:246)mas enligt EKSG-best(cid:228)mmelserna. 36. Dessutom har det hos GS faktiskt f(cid:246)rekommit p(cid:229)verkan mellan EKSG- och icke-EKSG-verksamheter. Det gjordes ingen koppling mellan de enskilda l(cid:229)nen och subventio- nerna och de respektive verksamheter till vars finansie- ring de anv(cid:228)ndes d(cid:229) de beviljades. Den i efterhand utar- betade KPMG-rapporten strider mot anm(cid:228)lan med avse- ende p(cid:229) f(cid:246)rdelningen av st(cid:246)d p(cid:229) 166,8 miljoner mark f(cid:246)r drifts(cid:229)tg(cid:228)rder och sociala (cid:229)tg(cid:228)rder (f(cid:246)r en detaljerad redog(cid:246)relse, se sk(cid:228)len 12 a och c samt sk(cid:228)len 13(cid:150)16): Anm(cid:228)lan KPMG Socialst(cid:246)d F(cid:246)rlustutj(cid:228)mning Sanering Avveckling av fordringar Finansieringskostnader (cid:214)vrigt Utan n(cid:228)rmare uppgifter 103 40 17 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 6 Totalt 166 33 49 17 40 18 9 (cid:151) 166 (8) Huvudprodukterna (cid:228)r f(cid:246)ljande: i ringvalsverket: ringar, fl(cid:228)nsar och i smideriet: stavar, i gjuteriet: gjutdelar f(cid:246)r maskinbyggnad, hjul, smidesdelar, h(cid:229)lsmidesdelar, vevaxlar. 37. Detta visar tydligt att GS fick tillg(cid:229)ng till st(cid:246)d f(cid:246)r drifts- (cid:228)ndam(cid:229)l utan n(cid:229)gra klausuler eller mekanismer f(cid:246)r att f(cid:246)rdela st(cid:246)det p(cid:229) verksamhet som omfattas respektive inte omfattas av EKSG. F(cid:246)rdelningen (cid:246)verl(cid:228)ts helt och h(cid:229)llet p(cid:229) f(cid:246)retaget och det fanns inga f(cid:246)rhandskriterier f(cid:246)r att logiskt separera de olika aff(cid:228)rsomr(cid:229)dena. till 38. 93 % av GS:s st(cid:229)lproduktion s(cid:229)ldes inte p(cid:229) marknaden, slutprodukter. inom f(cid:246)retaget utan bearbetades Utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r den interna priss(cid:228)ttningen och redovisningen i f(cid:246)retaget var att produktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l vidaref(cid:246)rde sina produkter till de efterf(cid:246)ljande pro- duktionsomr(cid:229)dena och som motprestation fick full ers(cid:228)ttning f(cid:246)r sina direkta och indirekta kostnader, och detta oberoende av att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av slutprodukterna innebar stora f(cid:246)rluster f(cid:246)r GS. Av de sifferuppgifter som l(cid:228)mnades d(cid:229) f(cid:246)rfarandet inleddes kan man sluta sig till att GS sedan 1990 inte uppn(cid:229)tt n(cid:229)gon vinst. Tv(cid:228)rtom kumulerades under (cid:229)ren 1992(cid:150)1996 f(cid:246)rluster till ett belopp av mer (cid:228)n 317 miljoner mark. Under varje (cid:229)r i denna period (cid:246)versteg driftskostnaderna kraftigt oms(cid:228)tt- ningen (i genomsnitt 30 miljoner mark per (cid:229)r). 39. Vid f(cid:246)rdelningen av vinster och f(cid:246)rluster f(cid:246)rfar man d(cid:228)r- f(cid:246)r godtyckligt i den interna redovisningen och beaktar inte att tillverkningsprocessen som helhet g(cid:229)r med f(cid:246)r- lust. Visserligen (cid:229)terges resultaten av GS:s olika verksam- heter under (cid:229)ren 1991(cid:150)1996 i KPMG-rapporten p(cid:229) basis av den interna redovisningen, men rapporten visar (cid:228)ven att 7 % av produktionen i GS (dvs. produktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l) g(cid:229)r med vinst, medan de (cid:246)vriga 93 % (smideri, ring- valsverk och gjuteri) g(cid:229)r med f(cid:246)rlust. D(cid:228)rf(cid:246)r ter sig den kostnadskalkyl som GS till(cid:228)mpar p(cid:229) sin aff(cid:228)rsverksamhet knappast ekonomiskt rationell. 40. Under dessa omst(cid:228)ndigheter kunde verksamheten i smi- deriet, gjuteriet och ringvalsverket forts(cid:228)tta endast med hj(cid:228)lp av de beviljade driftsst(cid:246)den. D(cid:228)rf(cid:246)r kunde GS anv(cid:228)nda sina egna medel f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst f(cid:246)r st(cid:229)lanl(cid:228)gg- ningen (EKSG-produktionsomr(cid:229)det). F(cid:246)ljaktligen drog produktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l nytta av st(cid:246)den till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r de efterf(cid:246)ljande EG-verksamheterna. 41. Av ovanst(cid:229)ende redog(cid:246)relse f(cid:246)ljer att det underlag som lagts fram f(cid:246)r att skilja mellan EG- och EKSG-verksam- heter ur bokf(cid:246)ringsm(cid:228)ssig synpunkt inte (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att p(cid:229)visa att driftsst(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r dessa verk- samheter b(cid:246)r pr(cid:246)vas p(cid:229) grundval av b(cid:229)da f(cid:246)rdragen. I motsats till vad som g(cid:228)ller f(cid:246)r investeringsst(cid:246)den finns det ingen fullst(cid:228)ndig (cid:229)tskillnad mellan de olika omr(cid:229)- dena i f(cid:246)retaget. Slutsats 42. St(cid:246)dreglerna i EKSG-f(cid:246)rdraget till(cid:228)mpas p(cid:229) de drifts- och socialst(cid:246)d som Tyskland st(cid:228)llt till f(cid:246)rfogande. skall 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/33 Inom st(cid:229)lbranschen finns (cid:246)verkapacitet, och det (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en str(cid:228)ng disciplin. 5. 2. 1 Bed(cid:246)mning av investeringsst(cid:246)det till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r produktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l (EKSG) St(cid:246)dreglerna i EG-f(cid:246)rdraget skall, enligt redog(cid:246)relsen i sk(cid:228)l 34, till(cid:228)mpas p(cid:229) investeringar i samband med GS:s anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar f(cid:246)r produktion av EG-produkter. 47. Enligt artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)rdraget (cid:228)r alla slags subven- tioner eller st(cid:246)d som beviljats av medlemsstaterna of(cid:246)r- enliga med den gemensamma marknaden och d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rbjudna. Undantagsfall fastst(cid:228)lls i de olika gemenskaps- reglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. St(cid:246)dreglerna i EKSG-f(cid:246)rdraget skall till(cid:228)mpas p(cid:229) st(cid:246)d till investeringar i samband med GS:s anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar f(cid:246)r EKSG-produkter. 5. 2 Bed(cid:246)mning av de finansiella (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)re privatiseringen (cid:150) allm(cid:228)nt 43. i anm(cid:228)lan gavs investeringsst(cid:246)d Enligt uppgifterna form av garanterade bankl(cid:229)n till ett belopp av i 53,4 miljoner mark, del(cid:228)garl(cid:229)n p(cid:229) 43,5 miljoner mark och regionalt st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r det regionala st(cid:246)d- programmet p(cid:229) 8,4 miljoner mark, som utbetalades (cid:229)r 1994. Den 14 oktober 1998 underr(cid:228)ttade Tyskland kommissionen om att 4,1 miljoner mark st(cid:228)llts till f(cid:246)r- fogande som investeringstillskott under (cid:229)ren 1992(cid:150)1995 f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r investeringar fram till 1994. 44. GS (cid:228)r ett f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter eftersom betydande f(cid:246)rlus- ter kumulerats sedan dess grundande. De olika statliga myndigheterna har st(cid:228)llt f(cid:246)rfogande r(cid:228)ntefria l(cid:229)n till utan (cid:229)terbetalningsskyldighet. Det (cid:228)r uppenbart att en privat investerare aldrig skulle ha beviljat GS s(cid:229)dana l(cid:229)n. F(cid:246)ljaktligen utg(cid:246)r del(cid:228)garl(cid:229)nen i sin helhet st(cid:246)d. Enligt kommissionens meddelande till medlemssta- terna (9) (cid:228)r statliga garantier till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retag i sv(cid:229)- righeter st(cid:246)d motsvarande hela det garanterade l(cid:229)net. Tyskland har under f(cid:246)rfarandet meddelat kommissionen att garantiavgiften uppgick till 0,25 % och att ingen bed(cid:246)mning av risken gjorts. Kommissionen anser att avgiften p(cid:229) 0,25 % (cid:228)r synnerligen l(cid:229)g med tanke p(cid:229) GS:s finansiella sv(cid:229)righeter. De garanterade l(cid:229)nen utg(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r i sin helhet st(cid:246)d. 45. 46. till st(cid:229)l 48. Tyskland f(cid:246)rklarar att de investeringar som genomf(cid:246)rdes inom produktionsomr(cid:229)det ett belopp av 0,5 miljoner mark finansierades genom investeringstill- skott. Det (cid:229)terst(cid:229)ende beloppet h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n del(cid:228)garl(cid:229)n och garanterade bankl(cid:229)n. Det regionala st(cid:246)det inom ramen f(cid:246)r det regionala st(cid:246)dprogrammet anv(cid:228)ndes inte f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnader f(cid:246)r investeringar inom produk- tionsomr(cid:229)det st(cid:229)l. 49. En del av investeringsst(cid:246)det beviljades under den tid d(cid:229) de femte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin var i kraft. Enligt artikel 5 i gemenskapsreglerna kan investeringsst(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r st(cid:229)lf(cid:246)retag som anges i allm(cid:228)nna regionala st(cid:246)dordningar anses vara f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden om det gynnade f(cid:246)retaget har sitt s(cid:228)te p(cid:229) f. d. DDR:s territorium och om st(cid:246)det anm(cid:228)lts senast den 30 juni 1994 och godk(cid:228)nts och utbetalats senast den 31 december 1994 (f(cid:246)r inve- steringstillskott enligt lagen om investeringstillskott (In- vestitionszulagengesetz) fr(cid:229)n 1990 utl(cid:246)pte fristen den 31 december 1995). 50. Anm(cid:228)lan av de ifr(cid:229)gavarande st(cid:246)den skedde f(cid:246)rst den 6 juni 1997. F(cid:246)rstinstansr(cid:228)tten bekr(cid:228)ftade i sin dom av den 31 mars 1998 i m(cid:229)let T-129/96, Preussag Stahl mot kommissionen (10), att anm(cid:228)lnings- och godk(cid:228)nnan- defristerna i de femte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin (cid:228)r bindande f(cid:246)r kommissionen. F(cid:246)ljaktligen kan kommissionen inte beakta n(cid:229)got av dessa st(cid:246)d, eftersom de anm(cid:228)ldes efter den 30 juni 1994 och inte kunde bed(cid:246)mas f(cid:246)re den 31 december 1994. Fr(cid:229)gan om element av st(cid:246)den ur materialr(cid:228)ttslig synvinkel skulle ha varit till(cid:229)tna (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r irrelevant. 51. Investeringsst(cid:246)den till ett belopp av 13,3 miljoner mark, som f(cid:246)rts till st(cid:246)det f(cid:246)r produktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l, (cid:228)r d(cid:228)r- f(cid:246)r of(cid:246)renliga med EKSG-f(cid:246)rdraget och de femte gemen- skapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. S(cid:229)som f(cid:246)rklaras i sk(cid:228)l 34 skall investeringsst(cid:246)den bed(cid:246)- mas enligt tv(cid:229) olika f(cid:246)rdrag. Det investeringsst(cid:246)d som (cid:228)r relevant f(cid:246)r EKSG skall bed(cid:246)mas enligt artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)rdraget och de gemenskapsregler f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin som var i kraft d(cid:229) st(cid:246)det beviljades. Investe- ringsst(cid:246)det i samband med EG-verksamheter skall bed(cid:246)- mas enligt best(cid:228)mmelserna i artiklarna 87 och 88 i EG- f(cid:246)rdraget samt de best(cid:228)mmelser om investeringsst(cid:246)d som var i kraft d(cid:229) st(cid:246)det beviljades. 5. 2. 2 Bed(cid:246)mning av investeringarna p(cid:229) produktionsomr(cid:229)den som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget 52. Investeringarna p(cid:229) produktionsomr(cid:229)den som inte omfat- tas av EKSG-f(cid:246)rdraget uppgick till 96,9 miljoner mark, och totalt beviljades st(cid:246)d f(cid:246)r dessa till ett belopp av 96,1 miljoner mark. D(cid:228)rav var 8,4 miljoner mark regio- (9) EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3. (10) REG. 1998, II-629. L 292/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 nalst(cid:246)d, 3,6 miljoner mark investeringstillskott och det (cid:229)terst(cid:229)ende beloppet del(cid:228)garl(cid:229)n och garanterade bank- l(cid:229)n. Dessa l(cid:229)n beviljades enligt de allm(cid:228)nna best(cid:228)mmel- serna i avtalet om Tysklands enande och lagen om Treu- handanstalt (Treuhandgesetz). 53. Den 14 oktober 1998 underr(cid:228)ttade Tyskland kommis- sionen om att det regionala st(cid:246)dprogrammet (Gemein- schaftsaufgabe) under den ifr(cid:229)gavarande tiden inte g(cid:228)llde Treuhand-f(cid:246)retag. F(cid:246)ljaktligen agerade Treuhandanstalt, EREL och BvS vid beviljandet och garanterandet av dessa l(cid:229)n de facto som regionala st(cid:246)dmyndigheter och l(cid:229)nen var en ers(cid:228)ttning f(cid:246)r regionalt investeringsst(cid:246)d. 54. Kommissionen p(cid:229)minner om att taket f(cid:246)r regionalt inve- steringsst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r det regionala st(cid:246)dprogram- met, inklusive kumulering med andra regionala st(cid:246)dord- ningar under den ifr(cid:229)gavarande tiden uppgick till 35 % brutto. 55. Gentemot detta h(cid:228)vdar Tyskland att ett h(cid:246)gre belopp f(cid:246)r investeringsst(cid:246)d kunde beviljas enligt de olika Treu- handprogrammen (11). 56. Detta argument (cid:228)r oh(cid:229)llbart. GS (cid:228)r ett st(cid:229)lf(cid:246)retag och enligt de femte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)l- industrin (cid:228)r investeringsst(cid:246)d till(cid:229)tet endast som undan- tag till ett allm(cid:228)nt f(cid:246)rbud, f(cid:246)r en begr(cid:228)nsad tid och med en h(cid:246)gsta niv(cid:229) p(cid:229) 35 %. Detta bekr(cid:228)ftades i fallet EKO- Stahl (12) och p(cid:229) nytt i kommissionens rapport om till- l(cid:228)mpningen av de femte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin 1994 (13). Dessutom (cid:228)r GS verksamt i en k(cid:228)nslig sektor s(cid:229)som detta begrepp definieras i de olika Treuhand-program- men. Begreppet k(cid:228)nslig sektor omfattar inte endast st(cid:229)l- produktion inom ramen f(cid:246)r EKSG, utan (cid:228)ven f(cid:246)rstadier till EKSG-st(cid:229)l s(cid:229)som smide och g(cid:246)t, s(cid:229)som f(cid:246)rklaras i rambest(cid:228)mmelserna f(cid:246)r vissa st(cid:229)lomr(cid:229)den som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget (14). GS har verksamhet i b(cid:229)da produktionssektorerna och (cid:228)r s(cid:229)ledes otvivelaktigt verksamt inom en k(cid:228)nslig sektor. 57. Enligt Treuhandprogrammen skall st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retag i k(cid:228)nsliga sektorer under alla omst(cid:228)ndigheter anm(cid:228)las. De specifika undantagsbest(cid:228)mmelser som anges i de olika p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande Treuhandprogrammen har inte till(cid:228)mpats och d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste kommissionen, s(cid:229)som entydigt anges i Treuhandprogrammen sj(cid:228)lva, bed(cid:246)ma dessa st(cid:246)d p(cid:229) grundval av g(cid:228)llande best(cid:228)mmel- ser, t. ex. gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r bed(cid:246)mning av stat- (11) Kommissionens skrivelse SG (91)D/17825 av den 26 oktober 1991, kommissionens skrivelse SG (92) D/17613 av den 8 decem- ber 1992 och meddelande om st(cid:246)d E 15/92 av den 15 oktober 1992, kommissionens skrivelse SG (95)D/1062 av den 1 novem- ber 1995. (12) Meddelande i (cid:228)rende C 35/94, EGT C 18/7, 17. 1. 1997, s. 7. (13) SEK(95) 1309 slutlig, s. 10(cid:150)11. (14) EGT C 320, 13. 12. 1988. ligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter (15) och riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d f(cid:246)r regionala (cid:228)ndam(cid:229)l (16). 58. S(cid:229)som redan f(cid:246)rklarats (cid:228)r m(cid:246)jligheterna att godk(cid:228)nna st(cid:246)d inom en EKSG-sektor begr(cid:228)nsade. Eftersom GS (cid:228)r ett EKSG-f(cid:246)retag finns det ingen r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r att godk(cid:228)nna unds(cid:228)ttnings- och omstruktureringsst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r detta f(cid:246)rdrag. I fr(cid:229)ga om andra EKSG-f(cid:246)retag, f(cid:246)r vilka omstruktureringsst(cid:246)d godk(cid:228)nts genom beslut enligt artikel 95 i EKSG-f(cid:246)rdraget, var det v(cid:228)sentliga syf- tet att (cid:229)terst(cid:228)lla deras l(cid:246)nsamhet i samband med en pri- vatisering. I GS:s fall har det aldrig lagts fram n(cid:229)gon omstruktureringsplan som skulle f(cid:246)rutse ett (cid:229)terst(cid:228)llande av l(cid:246)nsamheten. 59. Dessutom utg(cid:229)r Tyskland sj(cid:228)lvt fr(cid:229)n att investeringsst(cid:246)- den beviljades som (ers(cid:228)ttning f(cid:246)r) regionalt st(cid:246)d. 60. Av detta sk(cid:228)l anser kommissionen att den enda r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r att bed(cid:246)ma investeringsst(cid:246)den (cid:228)r de riktlin- jer f(cid:246)r nationellt regionalst(cid:246)d som var i kraft d(cid:229) st(cid:246)det beviljades. Betr(cid:228)ffande GS:s EG-verksamheter b(cid:246)r man h(cid:229)lla i minnet att de sker i en k(cid:228)nslig sektor och att taken f(cid:246)r det regionala st(cid:246)det likas(cid:229) (cid:228)r giltiga enligt ram- best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r vissa st(cid:229)lomr(cid:229)den som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget. 61. D(cid:228)rf(cid:246)r utg(cid:229)r kommissionen fr(cid:229)n att det totala taket p(cid:229) 35 % f(cid:246)r regionalst(cid:246)d varken kan eller f(cid:229)r (cid:246)verskridas. 62. Med beaktande av ovanst(cid:229)ende redog(cid:246)relse drar kom- missionen slutsatsen att ett godk(cid:228)nnande av en h(cid:246)gre st(cid:246)dniv(cid:229) (cid:228)n 35 % skulle inneb(cid:228)ra en oacceptabel sned- vridning av konkurrensen. F(cid:246)ljaktligen skall allt investe- ringsst(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r EG-verksamheter bed(cid:246)mas p(cid:229) grundval av de godk(cid:228)nda taken f(cid:246)r regionalt investe- ringsst(cid:246)d enligt det regionala st(cid:246)dprogrammet (Gemein- schaftsaufgabe). Enligt detta program f(cid:246)r regionalst(cid:246)d till(cid:229)ts en st(cid:246)dniv(cid:229) p(cid:229) 35 % brutto, inklusive kumulering med andra regionala st(cid:246)dordningar. 63. Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n detta konstaterar kommissionen att 35 %, eller 33,7 miljoner mark, av det st(cid:246)d som betalts f(cid:246)r t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r investeringar i de av GS:s att verksamheter EKSG-avtalet (96,1 miljoner mark) kan anses vara f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 3 i EG-f(cid:246)rdra- get. Beloppet p(cid:229) 62,4 miljoner mark (cid:228)r of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 88. 2 i EG- f(cid:246)rdraget. som inte omfattas av (15) Jfr. senast EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (16) Jfr. senast EGT C 74, 10. 1. 1998, s. 9. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/35 5. 3 Bed(cid:246)mning av de sociala (cid:229)tg(cid:228)rderna 5. 4 Bed(cid:246)mning av driftsst(cid:246)det 64. S(cid:229)som redovisas i sk(cid:228)l 12 har 61,3 miljoner mark anv(cid:228)nts till sociala (cid:229)tg(cid:228)rder. 65. Den subvention p(cid:229) 6,9 miljoner mark som anv(cid:228)nts f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder enligt paragraf 249 AFG r(cid:228)knas inte som st(cid:246)d (17). 66. Kommissionen godtar inte Tysklands argumentation, enligt vilken 28,3 miljoner mark f(cid:246)r den sociala planen utgjorde en allm(cid:228)n (cid:229)tg(cid:228)rd, eftersom (cid:229)tg(cid:228)rderna bevilja- des till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ett visst f(cid:246)retag och inte h(cid:228)rr(cid:246)rde ur offentliga medel, som utan (cid:229)tskillnad (cid:228)r avsedda f(cid:246)r alla f(cid:246)retag. F(cid:246)ljaktligen upg(cid:229)r det totala beloppet f(cid:246)r det sociala st(cid:246)det till 54,4 miljoner mark. 67. 68. 69. S(cid:229)som redan f(cid:246)rklarats skall allt socialt st(cid:246)d bed(cid:246)mas enligt EKSG-f(cid:246)rdraget. Enligt artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)rdraget (cid:228)r subventioner eller st(cid:246)d av vilket slag som helst som beviljats av medlemsstaterna of(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden och d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rbjudna. Undantag fast- st(cid:228)lls i de vid olika tidpunkter g(cid:228)llande gemenskaps- reglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. Dessa st(cid:246)d beviljades under den tid d(cid:229) de femte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin var i kraft. Kommissionen understryker att samma best(cid:228)mmelser finns i de sj(cid:228)tte gemenskaps- reglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. F(cid:246)r att sociala (cid:229)tg(cid:228)rder skall vara st(cid:246)dber(cid:228)ttigade enligt de g(cid:228)llande gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin m(cid:229)ste de betalas till uppsagda eller f(cid:246)rtidspensionerade arbetstagare. Vidare m(cid:229)ste de vara f(cid:246)rbundna med en fullst(cid:228)ndig eller partiell st(cid:228)ngning av st(cid:229)lverksanl(cid:228)gg- ningar som vid tiden f(cid:246)r anm(cid:228)lan av st(cid:246)det var i regel- bunden drift, och de f(cid:229)r inte (cid:246)verskrida de betalningar som den 1 januari 1991 var g(cid:228)ngse i medlemsstaterna. Enligt de uppgifter som Tyskland l(cid:228)mnat har GS:s pro- duktionskapacitet under perioden 1989(cid:150)1996 minskat fr(cid:229)n 285 000 ton/(cid:229)r till 150 000 ton/(cid:229)r. Den (cid:229)rliga pro- till 69 000 ton. Fr(cid:229)n duktionen av st(cid:229)l har minskat 1990 till slutet av 1996 hade omkring 4 300 av 5 000 anst(cid:228)llda l(cid:228)mnat f(cid:246)retaget p(cid:229) grund av kapacitetsminsk- ningen. Medlen har anv(cid:228)nts f(cid:246)r att finansiera program f(cid:246)r frist(cid:228)llning och f(cid:246)rtidspensionering, korttidsarbete och utbildningsinsatser till f(cid:246)rdel f(cid:246)r tidigare anst(cid:228)llda vid GS. F(cid:246)ljaktligen riktade sig alla sociala (cid:229)tg(cid:228)rder mot anst(cid:228)llda som i slut(cid:228)ndan l(cid:228)mnade f(cid:246)retaget. 71. 72. Ett belopp p(cid:229) 133,8 miljoner mark som finansierats genom del(cid:228)garl(cid:229)n har betalats f(cid:246)r att t(cid:228)cka driftskost- nader under (cid:229)ren 1992(cid:150)1996. I sk(cid:228)len 13(cid:150)16 finns en analys av detta belopp. S(cid:229)som redan f(cid:246)rklarats skall alla dessa st(cid:246)d bed(cid:246)mas enligt EKSG-f(cid:246)rdraget. Enligt artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)rdraget (cid:228)r alla subventioner eller st(cid:246)d som beviljats av medlems- staterna of(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden och d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rbjudna. Undantag fastst(cid:228)lls i de vid olika tidpunkter g(cid:228)llande gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)l- industrin, enligt vilka s(cid:229)dant driftsst(cid:246)d (cid:228)r otill(cid:229)tet. I sk(cid:228)- len 35(cid:150)41 p(cid:229)pekades dessutom att s(cid:229)dant driftsst(cid:246)d (cid:228)r fungibelt, s(cid:228)rskilt med tanke p(cid:229) att ingen som helst logisk f(cid:246)rhandsf(cid:246)rdelning av st(cid:246)den har gjorts. F(cid:246)ljaktli- gen (cid:228)r de of(cid:246)renliga med EKSG-f(cid:246)rdraget och gemen- skapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. 73. Kommissionen konstaterar att ett belopp p(cid:229) 9,6 miljoner mark efter privatiseringen anv(cid:228)nts f(cid:246)r att delvis (cid:229)ter- totala beloppet av l(cid:229)n som betala del(cid:228)garl(cid:229)net. Det beviljats f(cid:246)ljaktligen till 124,2 miljoner mark. f(cid:246)r drifts(cid:228)ndam(cid:229)l uppg(cid:229)r 5. 5 Bed(cid:246)mning av (cid:229)tg(cid:228)rderna i samband med privatiseringen 5. 5. 1 Sammanfattning av de argument som Tyskland f(cid:246)rt fram 74. Tysklands f(cid:246)rklaring att privatiseringen inte inneh(cid:229)ller n(cid:229)got st(cid:246)d bygger p(cid:229) f(cid:246)ljande tv(cid:229) argument: a) F(cid:246)r det f(cid:246)rsta var denna l(cid:246)sning f(cid:246)rdelaktigare f(cid:246)r de statliga aktie(cid:228)garna/f(cid:246)rs(cid:228)ljarna, trots att anbudet fr(cid:229)n GMH innebar kostnader (negativt f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- pris), eftersom en likvidation av GS hade medf(cid:246)rt st(cid:246)rre kostnader. F(cid:246)ljaktligen skulle (cid:228)ven en privat investerare ha s(cid:229)lt GS p(cid:229) denna grundval. b) F(cid:246)r det andra var GMH:s anbud det b(cid:228)sta i ett vill- korsl(cid:246)st och (cid:246)ppet anbudsf(cid:246)rfarande. GMH var den enda anbudsgivaren som lade fram en f(cid:246)retagsplan som uppfyllde s(cid:228)ljarens krav. Tyskland h(cid:228)nvisar p(cid:229) nytt till kommissionens politik, enligt vilken en f(cid:246)r- s(cid:228)ljning som h(cid:228)rr(cid:246)r ur ett (cid:246)ppet och villkorsl(cid:246)st pri- vatiseringsf(cid:246)rfarande inte utg(cid:246)r n(cid:229)got st(cid:246)d. 70. P(cid:229) grundval av detta anser kommissionen att dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. (17) Kommissionens skrivelse av den 13 januari 1995, SG (95) D/341. 75. Med sitt f(cid:246)rsta argument h(cid:228)vdar Tyskland att privatise- ringen fortfarande var f(cid:246)rdelaktigare (cid:228)n en likvidation, trots att f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset var negativt. En likvidation av 5. 5. 2 Argumentet att privatiseringen av GS medf(cid:246)r kostnader L 292/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 GS skulle ha medf(cid:246)rt kostnader p(cid:229) 475 miljoner mark brutto (18) och efter beaktande av likvidationsv(cid:228)rdet av GS:s tillg(cid:229)ngar 381 miljoner mark netto. och h(cid:246)gre kostnader uppst(cid:229)r (cid:228)n vid en f(cid:246)rs(cid:228)ljning av tillg(cid:229)ngarna. 76. Privatiseringen innebar i slut(cid:228)ndan en total kostnad p(cid:229) 340 miljoner mark f(cid:246)r GS. Tyskland h(cid:228)vdar att privati- seringen d(cid:228)rf(cid:246)r fortfarande var den gynnsammaste l(cid:246)s- ningen ur kostnadssynvinkel. Till f(cid:246)ljd d(cid:228)rav skulle (cid:228)ven fastst(cid:228)llda priset (cid:246)verensst(cid:228)mma med den privata det investerarprincipen. 80. Vidare har EG-domstolen f(cid:246)rklarat att man vid v(cid:228)r- deringen av likvidationen m(cid:229)ste skilja mellan de (cid:229)tagan- den som staten m(cid:229)ste g(cid:246)ra som (cid:228)gare av grundkapitalet och dess (cid:229)taganden som statlig myndighet. I GS:s fall har Tyskland som del av de totala likvidationskost- naderna tagit upp en rad kostnader f(cid:246)r (cid:228)garen som i sj(cid:228)lva verket (cid:228)r kostnader f(cid:246)r staten som offentlig myn- dighet. Det r(cid:246)r sig om f(cid:246)ljande: 77. S(cid:229)som framg(cid:229)r av den likvidationsrapport av KPMG som Tyskland (cid:246)verl(cid:228)mnat uppg(cid:229)r likvidationskost- naderna f(cid:246)r GS till 475 miljoner mark och best(cid:229)r av f(cid:246)l- jande element: a) Skulder: 418 miljoner mark (varav del(cid:228)garl(cid:229)n 196 miljoner mark, garanterade bankl(cid:229)n 49 miljoner mark, (cid:246)vriga skulder 26 miljoner mark och avsatta medel f(cid:246)r olika kostnader 147 miljoner mark). b) Kostnaderna f(cid:246)r likvidationsf(cid:246)rfarandet: 57 miljoner mark, framf(cid:246)r allt drifts- och nedl(cid:228)ggningskostnader under likvidationstiden. 78. Enligt EG-domstolens dom av den 14 september 1994 i de f(cid:246)renade m(cid:229)len C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen (Hytasa) (19) ansvarar en pri- vat aktie(cid:228)gare i ett f(cid:246)retag med begr(cid:228)nsat ansvar f(cid:246)r dess skulder endast upp till likvidationsv(cid:228)rdet av f(cid:246)retagets likvidationsrapporten (cid:228)r detta v(cid:228)rde tillg(cid:229)ngar. Enligt 94 miljoner mark. Denna summa skall tj(cid:228)na till att betala f(cid:246)retagets samtliga skulder i den ordning som anges i g(cid:228)llande tysk konkursr(cid:228)tt. Likvidationskost- naderna (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r begr(cid:228)nsade till detta belopp p(cid:229) 94 miljoner mark. 79. Uppgiften 475 miljoner mark baserar sig p(cid:229) att de stat- liga myndigheterna skulle betala alla f(cid:246)retagets skulder, vilket skulle g(cid:246)ra det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att tillhandah(cid:229)lla ytter- ligare medel. Enligt EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis (cid:228)r denna kalkyl inte korrekt. EG-domstolen har fastst(cid:228)llt att en privat investerare inte ens d(cid:229) han beaktar den l(cid:229)ngfris- tiga l(cid:246)nsamheten och sitt rykte skulle (cid:246)verv(cid:228)ga kapital- tillskott i ett f(cid:246)retag som (cid:228)r till salu, eftersom det h(cid:228)ri- genom inte ens p(cid:229) l(cid:229)ng sikt (20) finns utsikter till vinst (18) I rapporten beskrivs situationen den 30 juni 1996. Eftersom priva- tiseringen skedde f(cid:246)rst i februari 1997 framkommer en marginell skillnad mellan de n(cid:228)mnda beloppen och beloppen i fall av en pri- vatisering. Dessutom har BMGB sedan dess eftertr(cid:228)tt den statliga s(cid:228)ljare som n(cid:228)mns i rapporten (EREL). (19) REG. EG-domstolen 1994, I-4103. (20) Ibid, punkt 26. a) ¯terbetalning av 49 miljoner mark garanterade bankl(cid:229)n. Dessa garantier st(cid:228)lldes av Treuhandanstalt och BvS. B(cid:229)da dessa (cid:228)r F(cid:246)rbundsinstitutioner (Bun- desinstitutionen) som (cid:228)gs direkt av staten. Vid tiden f(cid:246)r privatiseringsf(cid:246)rfarandet var de inte statliga aktie(cid:228)gare (f(cid:246)rst EREL och senare BMGB, vilka ocks(cid:229) de var F(cid:246)rbundsinstitutioner under direkt statlig kontroll (21). Alla garantifordringar som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n l(cid:229)n som inte kunnat betalas ur likvidationstillg(cid:229)ng- arna skulle s(cid:229)ledes inte ber(cid:246)ra EREL som andels(cid:228)gare utan Treuhandanstalt/BvS som statliga institutioner. b) Avsatta medel fr(cid:229)n ett f(cid:246)r (cid:228)rvda (cid:229)taganden (Altlasten) p(cid:229) 15 miljoner mark (se sk(cid:228)l 83), beloppet p(cid:229) 22 miljoner mark f(cid:246)r socialplanskostnader, som inte tvingande (cid:229)tagande, och avsatta h(cid:228)rr(cid:246)r medel p(cid:229) 87 miljoner mark f(cid:246)r kostnaderna f(cid:246)r att sanera produktionsorten (dvs. rivning av samtliga byggnader, fullst(cid:228)ndig sanering av produktionsorten och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av den till tredje part, (cid:228)ven om f(cid:246)r- s(cid:228)ljningspriset f(cid:246)r produktionsorten skulle uppg(cid:229) till h(cid:246)gst 9 miljoner mark). Med h(cid:228)nsyn till GS:s finansiella l(cid:228)ge (cid:228)r det osannolikt att en privat investerare skulle anv(cid:228)nt ytterligare medel f(cid:246)r en social plan. Lika litet skulle en privat investerare ha beslutat om sanering av produktionsorten, d(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsv(cid:228)rdet av omr(cid:229)det uppgick till endast 9 miljoner mark. ˜ven om f(cid:246)retaget enligt lag var skyldigt att genomf(cid:246)ra en sanering, skulle aktie(cid:228)garen i en likvidi- tetssituation inte ha tillf(cid:246)rt GS ytterligare medel. Dessa kostnader skulle staten b(cid:228)ra. 81. Tyskland h(cid:228)vdar att enligt tysk lagstiftning betraktas del(cid:228)garl(cid:229)n i fall av obest(cid:229)nd som eget kapital (den s. k. Eigenkapitalersatz), vilket medf(cid:246)r att de inte kan utkr(cid:228)- vas fr(cid:229)n de tillg(cid:229)ngar som finns. Av detta sk(cid:228)l utg(cid:246)r (21) Orsaken till denna uppdelning var beslutet 1994 att uppl(cid:246)sa Treu- hand, vilket var f(cid:246)rbundet med skapandet av tre olika organisatio- ner, som alla (cid:246)vertog Treunhand-verksamheter. Garantierna (cid:246)ver- f(cid:246)rdes till BvS, f(cid:246)rvaltningen (cid:150) och d(cid:228)rmed (cid:228)garandelarna (cid:150) d(cid:228)re- mot till EREL, senare BMGB. 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/37 dessa del(cid:228)garl(cid:229)n kapital som aktie(cid:228)garen st(cid:228)llt till f(cid:246)reta- gets f(cid:246)rfogande och som inte kan (cid:229)terkr(cid:228)vas vid en lik- vidation. f(cid:252)r GSW vor Endverhandlungen mit GMH) som tj(cid:228)nade som utg(cid:229)ngspunkt f(cid:246)r (cid:246)vertagandet den 1 januari 1997. Kommissionen vidh(cid:229)ller sin uppfattning att i enlighet med EG-domstolens r(cid:228)ttspraxis kan endast det tidigare n(cid:228)mnda likvidationsv(cid:228)rdet av tillg(cid:229)ngarna, dvs. 94 mil- joner mark, beaktas som likvidationskostnader. Men (cid:228)ven om del(cid:228)garl(cid:229)nen i sin helhet skulle inkluderas i likvidationskostnaderna, skulle dessa uppg(cid:229) till 292 mil- joner mark (tillg(cid:229)ngar 94 miljoner mark + (cid:228)garandelar 198 miljoner mark) (22). 86. Enligt uppgift fr(cid:229)n Tyskland fick GMH kontraktet fram- f(cid:246)r allt d(cid:228)rf(cid:246)r att det var det enda f(cid:246)retaget som lade fram en erforderlig aff(cid:228)rsplan. Dessutom var dess anbud det b(cid:228)sta ur s(cid:229)v(cid:228)l finansiell som planm(cid:228)ssig synvinkel. Tyskland har (cid:246)verl(cid:228)mnat GMH:s aff(cid:228)rsplan (Unter- nehmenskonzept Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH). 82. I j(cid:228)mf(cid:246)relse med privatiseringskostnaderna p(cid:229) 340 mil- joner mark skulle ur kostnadssynvinkel en likvidation av GS ha varit f(cid:246)rdelaktigare (cid:228)n en privatisering. Av detta f(cid:246)ljer att en privat investerare skulle ha likviderat f(cid:246)reta- get. 83. Betr(cid:228)ffande milj(cid:246)kostnaderna p(cid:229) 15 miljoner mark anser kommissionen det vara ytterligare ett argument, att Tyskland inte uppger n(cid:229)gra j(cid:228)mf(cid:246)relsetal i f(cid:246)rh(cid:229)llande till en privatisering i sin motivering av kostnaderna f(cid:246)r en likvidation. Tyskland har uppgivit att dessa kostnader vid en likvidation m(cid:229)ste b(cid:228)ras av andels(cid:228)garen. I fall av en privatisering t(cid:228)cktes kostnaderna f(cid:246)r (cid:228)rvda (cid:229)taganden av en undantagsbest(cid:228)mmelse fr(cid:229)n delstaten Sachsens sida. De privatiseringskostnader som Tyskland anf(cid:246)r omfattar dock inga avsatta medel f(cid:246)r framtida krav p(cid:229) milj(cid:246)ansvar. F(cid:246)r en objektiv j(cid:228)mf(cid:246)relse b(cid:246)r (cid:229)tminstone kostnaden f(cid:246)r saneringen p(cid:229) 15 miljoner mark antingen inte beaktas vid ber(cid:228)kningen av likvidationskostnaderna eller r(cid:228)knas till kostnaden f(cid:246)r privatiseringen. Genom att inbegripa belopp p(cid:229) f(cid:246)rfogande 15 miljoner mark i kostnaderna f(cid:246)r privatiseringen skulle dessa stiga till 355 miljoner mark. st(cid:229)ende till ett 87. Kommissionen anser att f(cid:246)rfarandet inte var villkorsl(cid:246)st. I investmentbankernas memoranda efterfr(cid:229)gades inget bindande anbud. De potentiella intressenterna uppmana- des att l(cid:228)gga fram en aff(cid:228)rsplan d(cid:228)r anbudsgivaren skulle ge detaljerade f(cid:246)rpliktelser om skapande/bevarande av arbetsplatser, framtida investeringar och om finansie- ringen. D(cid:228)refter skulle de utvalda parterna inbjudas till bilaterala f(cid:246)rhandlingar och de gjorda (cid:229)tagandena skulle ha ett avg(cid:246)rande inflytande p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset. I ban- kernas memoranda h(cid:228)nvisas uttryckligen till m(cid:246)jligheten till beviljande av statligt st(cid:246)d. N(cid:229)got konkret anbud efterfr(cid:229)gades inte och inga parameter eller tak gavs f(cid:246)r anbuden. 88. Kommissionen anser vidare att f(cid:246)rfarandet inte var (cid:246)ppet. Det skulle n(cid:228)mligen ske p(cid:229) grundval av hand- lingar som inte inneh(cid:246)ll n(cid:229)gon (cid:246)ppen anbudsinfordran enligt precisa instruktioner, utan endast en inbjudan till individuella f(cid:246)rhandlingar p(cid:229) grundval av (cid:229)taganden som b(cid:229)de s(cid:228)ljaren och k(cid:246)paren m(cid:229)ste g(cid:246)ra och som skulle slutf(cid:246)ras i en f(cid:246)rhandlingsprocess p(cid:229) oklar grund- val. 5. 5. 3 Argumentet betr(cid:228)ffande privatiseringsf(cid:246)rfarandet 84. Vad g(cid:228)ller det andra argumentet, har Tyskland underr(cid:228)t- tat kommissionen om att den statliga andels(cid:228)garen den 12 juni 1996 givit tv(cid:229) investmentbanker (M. M. Warburg & Co och Freyberg Hambros) i uppdrag att finna en kandidat. B(cid:229)da bankerna offentliggjorde i september 1996 ett memorandum med uppgifter om GS och dess dotterf(cid:246)retag WWB, som skulle ligga till grund f(cid:246)r anbu- den. Sammanlagt 23 potentiellt intresserade investerare bad om ytterligare upplysningar. Av dessa valdes tre (GMH, Industrial Technology och JPS) som antogs ha den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga tekniska och finansiella bakgrunden. Bilaterala f(cid:246)rhandlingar inleddes med dem. De i slut(cid:228)ndan gjorda (cid:229)tagandena p(cid:229)verkade det framf(cid:246)r- handlade f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset. Skillnader st(cid:229)ndpunkter under de avslutande f(cid:246)rhandlingarna m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:229)ter- f(cid:246)ras p(cid:229) de valda f(cid:246)rfarandena. Enligt kommissionens uppfattning inneh(cid:229)ller GMH:s anbud (aff(cid:228)rsplan) inget bindande anbud. i 89. Under dessa omst(cid:228)ndigheter, d(cid:228)r skillnaderna mellan anbuden (cid:229)tergick p(cid:229) det valda f(cid:246)rfarandet, fick GMH som enda kandidat av de tre m(cid:246)jlighet till att inleda slut- f(cid:246)rhandlingar och att anpassa sin slutgiltiga st(cid:229)ndpunkt till s(cid:228)ljarens krav. 85. Tyskland lade fram en kort sammanfattning av l(cid:228)get i f(cid:246)rhandlingarna med de tre parterna (Angebotssynopse (22) Att exakt fastst(cid:228)lla dess v(cid:228)rde skulle kr(cid:228)va en ing(cid:229)ende analys av f(cid:246)retaget och dess framtidsutsikter. 90. Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n den hittillsvarande redog(cid:246)relsen anser kommissionen att privatiseringen inte skett enligt ett (cid:246)ppet och villkorsl(cid:246)st f(cid:246)rfarande. Tysklands argument att anbudsinfordran var (cid:246)ppen och villkorsl(cid:246)s (cid:228)r inte h(cid:229)llbart. L 292/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 5. 5. 4 St(cid:246)dbelopp till GS som skall beaktas 91. I enlighet med sin g(cid:228)ngse praxis konstaterar kommissio- nen att vid en f(cid:246)rs(cid:228)ljning, vars villkor skulle vara oac- ceptabla f(cid:246)r en privat investerare utg(cid:246)r det negativa f(cid:246)r- s(cid:228)ljningspriset i sin helhet st(cid:246)d. 92. Den st(cid:246)rsta delen av det negativa f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset best(cid:229)r dock i skuldbefrielse, (cid:229)terbetalning och/eller delvis (cid:246)vertagande av l(cid:229)n/krediter samt i avst(cid:229)ende av (cid:229)terbe- talning av subventioner. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har redan pr(cid:246)- vats (23). F(cid:246)r att ber(cid:228)kna de st(cid:246)d som (cid:228)r relevanta inom ramen f(cid:246)r privatiseringen m(cid:229)ste dessutom de finansiella (cid:229)tg(cid:228)rder som n(cid:228)mns i sk(cid:228)len 17 och 18 beaktas. S(cid:228)lja- rens (BMGB) (cid:229)taganden i privatiseringsavtalet med avse- ende p(cid:229) GS uppg(cid:229)r totalt till a) 37,5 miljoner mark som st(cid:246)d till investeringar och drift, samt b) 16,3 miljoner mark i form av l(cid:229)n, som skall (cid:229)terbe- talas vid en senare tidpunkt d(cid:229) regionalst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r det regionala st(cid:246)dprogrammet erh(cid:229)lls. Hittills har dock endast 13 miljoner mark betalats. 93. Alla dessa (cid:229)tg(cid:228)rder beviljades i enlighet med privatise- ringsavtalet, som tr(cid:228)dde i kraft den 1 januari 1997. Det totala beloppet uppg(cid:229)r till 53,8 miljoner mark. Av detta har st(cid:246)d till ett belopp av 50,5 miljoner mark betalats. Ytterligare st(cid:246)d till ett belopp av 3,3 miljoner mark (cid:228)r kopplade till privatiseringsavtalet som restl(cid:229)n, men har (cid:228)nnu inte utbetalats. 94. Betr(cid:228)ffande f(cid:246)rdelningen av de olika beloppen har Tysk- land uppgivit att ett totalt belopp p(cid:229) 33 miljoner mark investerades i GS under (cid:229)ren 1997 och 1998. Av denna summa gick 1 miljon mark till produktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l, 32 miljoner mark till de anl(cid:228)ggningar som omfattas av EG-f(cid:246)rdraget och de (cid:229)terst(cid:229)ende 17 miljoner mark anv(cid:228)ndes f(cid:246)r driften. 5. 5. 5 Bed(cid:246)mning av st(cid:246)den till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r GS 95. De bed(cid:246)mningskriterier som f(cid:246)rklaras i sk(cid:228)len 43(cid:150)63 leder till slutsatsen att investeringen p(cid:229) 1 miljon mark inom produktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l och driftsst(cid:246)det p(cid:229) 17 miljoner mark skall bed(cid:246)mas enligt gemenskaps- reglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. Investeringsst(cid:246)den till inf(cid:246)r privatiseringen till (23) Kostnaderna f(cid:246)r privatiseringen av GS (340 miljoner mark) upp- gick enligt (cid:246)verenskommelser totalt 286 miljoner mark: avskrivning av del(cid:228)garl(cid:229)n 198 miljoner mark, avveckling krediterna av 53 miljoner mark, subventioner f(cid:246)r sociala (cid:229)tg(cid:228)rder 28 miljoner mark, avst(cid:229)ende fr(cid:229)n subventioner enligt artikel 249 h AFG 7 miljoner mark samt ytterligare poster upp till saldot. Denna summa tillsammans med nytt st(cid:246)d (38 och 16 miljoner mark) ger totalt 340 miljoner mark. garanterade fortbest(cid:229)nd och de de produktionsanl(cid:228)ggningar som inte omfattas av EKSG- f(cid:246)rdraget, bl. a. regionalst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r det regio- nala st(cid:246)dprogrammet, skall bed(cid:246)mas enligt de st(cid:246)dtak som g(cid:228)ller f(cid:246)r regionalst(cid:246)d. 96. 97. 98. Enligt de sj(cid:228)tte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)l- industrin (cid:228)r varken allm(cid:228)nt investeringsst(cid:246)d eller drifts- st(cid:246)d till(cid:229)tna f(cid:246)r EKSG-st(cid:229)lindustrin. Det d(cid:228)rmed f(cid:246)r- bundna beloppet p(cid:229) 18 miljoner mark (1 miljon mark + 17 miljoner mark) strider d(cid:228)rf(cid:246)r mot artikel 4 c i EKSG- f(cid:246)rdraget och de sj(cid:228)tte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. Eftersom Tyskland inte l(cid:228)mnat n(cid:229)gra uppgifter om f(cid:246)r- delningen av 3,3 miljoner mark, som enligt privatise- ringsavtalet fortfarande skall betalas, kan man inte dra slutsatsen att detta st(cid:246)d skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att t(cid:228)cka kost- naderna f(cid:246)r investeringar inom den sektor som inte omfattas av EKSG-avtalet. Detta st(cid:246)d (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden f(cid:246)r kol och st(cid:229)l enligt artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)rdraget och de sj(cid:228)tte gemen- skapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. Investeringsst(cid:246)den till produktionsanl(cid:228)ggningar som inte omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget kan kommissionen bed(cid:246)ma p(cid:229) grundval av de till(cid:228)mpliga best(cid:228)mmelserna i EG-f(cid:246)r- draget. Enligt de g(cid:228)llande reglerna f(cid:246)r regionalst(cid:246)d till(cid:229)ts dock endast en st(cid:246)dniv(cid:229) p(cid:229) 35 % brutto inklusive kumu- lering med andra regionala st(cid:246)dordningar. Eftersom de investeringar som skall beaktas uppg(cid:229)r till 32 miljoner mark, kan 11,2 miljoner mark f(cid:246)rklaras vara of(cid:246)renliga resterande med den gemensamma marknaden. Det beloppet p(cid:229) 20,8 miljoner mark g(cid:228)ller st(cid:246)d som inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. 5. 5. 6 St(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r WWB 99. De ytterligare st(cid:246)den till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r WWB inom ramen f(cid:246)r privatiseringen uppgick till 4,5 miljoner mark i form av f(cid:246)rskottsbetalningar p(cid:229) framtida regionalst(cid:246)d. Med h(cid:228)nvisningar till sk(cid:228)len 23 och 24 konstaterar kommis- f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r WWB ligger inom sionen att st(cid:246)den till gr(cid:228)nserna f(cid:246)r respektive Treuhandprogram. F(cid:246)ljaktligen (cid:228)r dessa st(cid:246)d f(cid:246)renliga med den gemensamma mark- naden. 5. 6 (cid:214)verf(cid:246)ring av tillg(cid:229)ngar 100. F(cid:246)r att vederb(cid:246)rligen efterkomma ett kommissionsbeslut som f(cid:246)reskriver (cid:229)terbetalning, m(cid:229)ste medlemsstaten agera p(cid:229) samma s(cid:228)tt som en privat fordrings(cid:228)gare (och (cid:229)tminstone lika noggrant som medlemsstaten sj(cid:228)lv skulle agera t. ex. vid indrivning av skulder som g(cid:228)ller skatter eller sociala avgifter). D(cid:228)rvid m(cid:229)ste den nationella r(cid:228)tten till(cid:228)mpas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som vid en indrivning p(cid:229) rent nationellt r(cid:228)ttsliga grunder och p(cid:229) s(cid:229)dant s(cid:228)tt att indriv- ningen inte om(cid:246)jligg(cid:246)rs eller orimligt f(cid:246)rsv(cid:229)ras. Detta inneb(cid:228)r att medlemsstaten i princip omedelbart m(cid:229)ste 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/39 driva in skulderna med alla till buds st(cid:229)ende medel. D(cid:229) s(cid:229) (cid:228)r m(cid:246)jligt m(cid:229)ste medlemsstaten f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l vidta exekutiva (cid:229)tg(cid:228)rder mot alla tillg(cid:228)ngliga tillg(cid:229)ngar, och slutligen, om f(cid:246)retaget saknar m(cid:246)jlighet att betala skulden, f(cid:246)rs(cid:228)tta f(cid:246)retaget i likvidation. till det ursprungliga f(cid:246)retaget och det f(cid:246)rv(cid:228)rvande f(cid:246)re- taget, tidpunkten f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ringen (efter inledande av granskningarna, den formella granskningen eller efter antagande av det slutliga beslutet) och (cid:246)verf(cid:246)ringens l(cid:246)nsamhet. 101. Det (cid:228)r m(cid:246)jligt eller till och med sannolikt att alla (cid:229)ter- st(cid:229)ende anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar i f(cid:246)retaget s(cid:228)ljs i samband med likvidationen efter ett obest(cid:229)ndsf(cid:246)rfarande. Detta (cid:228)r i och f(cid:246)r sig inte s(cid:228)rskilt problematiskt, eftersom f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen sker under uppsikt av en konkursf(cid:246)rvaltare, som skall uppn(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)jliga resultat (cid:229)t fordrings(cid:228)garna, varvid beh(cid:229)llningen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av anl(cid:228)ggningstill- g(cid:229)ngarna skall tj(cid:228)na till att t(cid:228)cka fordrings(cid:228)garnas krav. ˜ven om beh(cid:229)llningen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av anl(cid:228)ggnings- tillg(cid:229)ngarna inte kan vara tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att betala alla f(cid:246)retagets skulder och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt garantera en fullst(cid:228)ndig (cid:229)terbetalning, (cid:228)r likvidationen inte utan v(cid:228)rde med avse- ende p(cid:229) konkurrensvillkoren. Konkurrerande f(cid:246)retag, som kan ha skadats av det of(cid:246)renliga statliga st(cid:246)det, b(cid:246)r ges tillf(cid:228)lle att fylla den marknadslucka som det likvide- rade f(cid:246)retaget efterl(cid:228)mnat, och slutligen (cid:228)ven att f(cid:246)r- v(cid:228)rva och effektivare bruka de s(cid:229)lda anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ng- arna. 102. 103. 104. I det f(cid:246)religgande fallet fick kommissionen, efter det att f(cid:246)rfarandet inletts och strax innan den fattade sitt slut- liga beslut, k(cid:228)nnedom om att anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar fr(cid:229)n GS (cid:246)verf(cid:246)rts till andra f(cid:246)retag som kontrolleras av BvS till priser som ligger under marknadspriserna eller utan (cid:246)ppet anbudsf(cid:246)rfarande. Syftet med eller effekten av ett s(cid:229)dant agerande kan vara att f(cid:246)rs(cid:246)ka undandra de ifr(cid:229)ga- varande anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngarna fr(cid:229)n giltighetsomr(cid:229)det f(cid:246)r kommissionens beslut och forts(cid:228)tta den ekonomiskt ol(cid:246)nsamma verksamheten. Detta skulle strida mot med- lemsstaternas (cid:229)tagande att se till att de skyldigheter som f(cid:246)ljer av kommissionens beslut uppfylls. Liksom vid all indrivning m(cid:229)ste den medlemsstat som agerar som fordrings(cid:228)gare anv(cid:228)nda alla medel enligt nationell r(cid:228)tt (cid:150) exempelvis best(cid:228)mmelser om bedr(cid:228)geri till nackdel f(cid:246)r fordrings(cid:228)gare eller om misstankar om (cid:246)verenskommelser f(cid:246)re konkursen (cid:150) f(cid:246)r att se till att en s(cid:229)dan indrivning varken kan ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas eller upph(cid:228)vas. F(cid:246)r att d(cid:228)rtill f(cid:246)rhindra att kommissionens beslut kring- g(cid:229)s och s(cid:228)kerst(cid:228)lla att alla snedvridningar av konkurren- sen undanr(cid:246)js, skall den i f(cid:246)rekommande fall kr(cid:228)va att indrivningen inte begr(cid:228)nsas till den ursprungliga st(cid:246)d- mottagaren, utan utstr(cid:228)cks till det f(cid:246)retag som forts(cid:228)tter det ursprungliga f(cid:246)retagets verksamhet med hj(cid:228)lp av de (cid:246)verf(cid:246)rda produktionsmedlen, f(cid:246)rutsatt att vissa aspekter p(cid:229) (cid:246)verf(cid:246)ringen hos de b(cid:229)da f(cid:246)retagen g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla att aff(cid:228)rsverksamheten forts(cid:228)tts. Till dessa aspekter, vilka pr(cid:246)vas av kommissionen, h(cid:246)r bl. a. f(cid:246)re- m(cid:229)let f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ringen (tillg(cid:229)ngar och skulder, (cid:246)ver- tagande av arbetskraft, sammanfattade tillg(cid:229)ngar), f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningspriset, identiteten hos aktie(cid:228)garen och/eller (cid:228)garen 105. Trots att Tyskland informellt h(cid:228)vdat att de n(cid:228)mnda (cid:246)ver- enskommelserna inte skall uppfyllas, anser kommissio- nen det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i detta beslut sl(cid:229) fast att begrep- pet st(cid:246)dmottagare f(cid:246)rutom GS (cid:228)ven inbegriper varje annat f(cid:246)retag till vilket tillg(cid:229)ngar skulle ha kunnat bli (cid:246)verf(cid:246)rda f(cid:246)r att kringg(cid:229) effekten av detta beslut. 6. Slutsatser 106. ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttnings- fr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder enligt paragraf 249 AFG p(cid:229) upp till 6,9 miljoner mark (cid:228)r inte st(cid:246)d. Subventionerna till ett belopp av 54,4 miljoner mark f(cid:246)r att finansiera den sociala planen och ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r f(cid:246)renliga med artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)rdraget och med de till(cid:228)mpliga gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. 107. Kommissionen drar slutsatsen att investeringsst(cid:246)d till ett (cid:229)ren belopp av 44,9 miljoner mark som under 1992(cid:150)1999 under olika beteckningar st(cid:228)llts till GS:s f(cid:246)r- fogande (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88. 2 i EG-f(cid:246)rdraget. 108. Kommissionen drar vidare slutsatsen att Tyskland f(cid:246)re och efter privatiseringen av GS vidtagit en rad olagliga (cid:229)tg(cid:228)rder med avseende p(cid:229) detta f(cid:246)retag. Detta g(cid:228)ller st(cid:246)d till ett belopp av totalt 242,4 miljoner mark. Detta belopp best(cid:229)r av f(cid:246)ljande: a) Ett belopp p(cid:229) 155,5 miljoner mark, som skall be- d(cid:246)mas enligt EKSG-f(cid:246)rdraget, och som best(cid:229)r av f(cid:246)l- jande: I 13,3 miljoner mark f(cid:246)r 1992(cid:150)1996. produktionsomr(cid:229)det som investeringsst(cid:246)d (cid:229)ren under st(cid:229)l II 1,0 miljon mark som investeringsst(cid:246)d f(cid:246)r pro- duktionsomr(cid:229)det st(cid:229)l under (cid:229)ren 1997(cid:150)1998. III 124,2 miljoner mark som driftsst(cid:246)d under (cid:229)ren 1992(cid:150)1996. IV 17,2 miljoner mark som driftsst(cid:246)d under (cid:229)ren 1997(cid:150)1998. L 292/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 Dessa st(cid:246)d (cid:228)r of(cid:246)renliga med artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)r- draget och de till(cid:228)mpliga gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin. Tyskland m(cid:229)ste (cid:229)terkr(cid:228)va dessa st(cid:246)dbelopp. b) Ett belopp p(cid:229) 83,2 miljoner mark (62,4 miljoner mark f(cid:246)re privatiseringen och 20,8 miljoner mark under privatiseringen), best(cid:229)ende av investeringsst(cid:246)d ut(cid:246)ver taket f(cid:246)r regionalst(cid:246)d p(cid:229) 35 %, som skall bed(cid:246)mas enligt EG-f(cid:246)rdraget. St(cid:246)det (cid:228)r of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88. 2 i EG-f(cid:246)rdraget. Tyskland m(cid:229)ste (cid:229)ter- kr(cid:228)va dessa st(cid:246)dbelopp. c) Ett ytterligare belopp p(cid:229) 3,3 miljoner mark som Tyskland avser att bevilja till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r GS och som skall bed(cid:246)mas enligt EKSG-f(cid:246)rdraget. Detta st(cid:246)d (cid:228)r of(cid:246)renligt med artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)rdraget och de sj(cid:228)tte gemenskapsreglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till st(cid:229)lindus- trin. Det f(cid:229)r inte beviljas. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Tysklands utbetalning p(cid:229) 6,9 miljoner mark till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH (GS), f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnader enligt paragraf 249 i lagen om fr(cid:228)mjande av syssels(cid:228)ttningen (Ar- beitsf(cid:246)rderungsgesetz), utg(cid:246)r inget st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 4 c i EKSG-f(cid:246)rdraget. Artikel 2 F(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder, som Tyskland genomf(cid:246)rt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r GS f(cid:246)r att finansiera en social plan och ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)r- m(cid:229)n f(cid:246)r (cid:246)vertaliga anst(cid:228)llda i f(cid:246)retaget, (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden f(cid:246)r kol och st(cid:229)l: a) Finansieringen av ett belopp av 26,1 miljoner mark genom l(cid:229)n som beviljats av de olika statliga aktie(cid:228)garna i GS (Treuhandanstalt/EREL/BMGB). b) En av BMGB betalad subvention p(cid:229) 28,3 miljoner mark. Artikel 3 Investeringsst(cid:246)d som beviljats till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r GS till ett totalt belopp av 44,9 miljoner mark och som best(cid:229)r av a) 8,4 miljoner mark inom ramen f(cid:246)r programmet Gemein- schaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschafts- struktur 1994, c) 32,9 miljoner mark, best(cid:229)ende av bankl(cid:229)n som till 100 % garanterats av Treuhandanstalt och Bundesanstalt f(cid:252)r verei- nigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS), del(cid:228)garl(cid:229)n som beviljats (cid:229)ren 1992(cid:150)1996 samt regionala st(cid:246)d som betalats inom ramen f(cid:246)r programmet Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur under (cid:229)ren 1997(cid:150)1999, av de olika i GS under aktie(cid:228)garna utg(cid:246)r statliga st(cid:246)d som (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 87 a i EG-f(cid:246)rdraget. Artikel 4 Investeringsst(cid:246)d som GS beviljats till ett totalt belopp av 83,2 miljoner mark och som best(cid:229)r av bankl(cid:229)n som till 100 % garanterats av Treuhandanstalt/BvS, del(cid:228)garl(cid:229)n som beviljats av de olika statliga aktie(cid:228)garna i GS (Treuhandanstalt/EREL/BMGB) under (cid:229)ren 1992(cid:150)1996 samt subventioner inom ramen f(cid:246)r pri- vatiseringsavtalet och regionalst(cid:246)d som under (cid:229)ren 1997(cid:150)1999 betalats inom ramen f(cid:246)r Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung regionalen Wirtschaftsstruktur, (cid:228)r of(cid:246)renliga med den der gemensamma marknaden. Artikel 5 De (cid:229)tg(cid:228)rder som Tyskland genomf(cid:246)rt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r GS till ett totalt belopp av 155,5 miljoner mark och som best(cid:229)r av inve- steringsst(cid:246)d p(cid:229) upp till 14,3 miljoner mark och driftsst(cid:246)d p(cid:229) upp till 141,2 miljoner mark (varav 17,0 miljoner mark g(cid:228)ller en subvention inom ramen f(cid:246)r privatiseringsavtalet och 124,2 miljoner mark en finansiering genom de av Treuhand- anstalt/BvS till 100 % garanterade bankl(cid:229)nen och de del(cid:228)garl(cid:229)n som beviljats av de olika statliga aktie(cid:228)garna i GS (Treuhand- anstalt/EREL/BMGB)), utg(cid:246)r statliga st(cid:246)d som (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden f(cid:246)r kol och st(cid:229)l. Artikel 6 De st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r GS som Tyskland enligt artikel 9. 2 i avtalet av den 27 februari 1997 om f(cid:246)rs(cid:228)ljning av andelar i Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH till Georgsmarienh(cid:252)tte GmbH avser att bevilja till ett belopp av 3,3 miljoner mark i form av l(cid:229)n som f(cid:246)rskottsbetalningar p(cid:229) regionalst(cid:246)d som f(cid:246)retaget skall f(cid:229), (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden f(cid:246)r kol och st(cid:229)l. Artikel 7 1. Tyskland skall vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:229)n st(cid:246)dmottagaren (cid:229)terkr(cid:228)va det st(cid:246)d som avses i artiklarna 4 och 5 och som olagligen st(cid:228)llts till f(cid:246)rfogande. b) 3,6 miljoner mark i form av skattem(cid:228)ssiga investeringsst(cid:246)d enligt lagen om investeringstillskott (Investitionszulagenge- setz) under (cid:229)ren 1992(cid:150)1995, 2. ¯terkravet skall ske i enlighet med f(cid:246)rfarandena i natio- nell lagstiftning, f(cid:246)rutsatt att det inte om(cid:246)jligg(cid:246)rs eller orimligt 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 292/41 lagstiftning. Till beloppet skall f(cid:246)rsv(cid:229)ras av nationell l(cid:228)ggas r(cid:228)nta som ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av den referensr(cid:228)nta som anv(cid:228)nds vid ber(cid:228)kningen av bidragsekvivalenten f(cid:246)r regional- st(cid:246)d och l(cid:246)per fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) st(cid:246)det betalades ut till st(cid:246)dmottagaren till dess att det faktiskt (cid:229)terbetalas. Artikel 9 Tyskland skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n dagen f(cid:246)r delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta beslut. 3. Enligt denna artikel skall mottagare betyda inte endast GS, utan i sista hand (cid:228)ven varje annat f(cid:246)retag till vilket till- g(cid:229)ngar (cid:246)verf(cid:246)rts p(cid:229) s(cid:229)dant s(cid:228)tt att (cid:246)verf(cid:246)ringen upph(cid:228)ver effekten av sk(cid:228)l 1. Artikel 10 Detta beslut riktar sig till F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland. Artikel 8 Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 8 juli 1999. Walzwerk Burg GmbH (cid:228)r f(cid:246)rm(cid:229)nstagare inom ramen f(cid:246)r en befintlig st(cid:246)dordning. D(cid:228)rf(cid:246)r avslutas f(cid:246)rfarandet med avseende p(cid:229) detta f(cid:246)retag. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Monika WULF-MATHIES Ledamot av kommissionen


title: Kokkulepe, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingut

eurovoc_concepts:
Australia
cooperation agreement (EU)
revision of an agreement
scientific cooperation
scientific research
technical cooperation

formats: html pdf print

text: 80 ET Euroopa Liidu Teataja 21999A0728(01) 28. 7. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOKKULEPE, 11/32. kd L 195/32 millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingut EUROOPA LIIDU NÕUKOGU Euroopa ühenduse nimel ühelt poolt ja AUSTRAALIA VALITSUS teiselt poolt, võttes arvesse 25. juulil 1994 jõustunud teadus- ja tehnikaalast koostöö lepingut Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahel ning arvestades, et: mõlemad pooled on väljendanud soovi laiendada lepingu reguleerimisala ja seejuures muuta lepingut selle artikli 11 lõike 2 kohaselt; selle muutmisega seotud läbirääkimised lõpetati edukalt, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu artikli 4 lõike 2 tekst asendatakse siinkohal järgmisega: “2. Koostöövaldkonnad on selles lepingus määratletud järgnevalt: Artikkel 1 Ühendus võib sisse arvata kogu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 130 g punktiga a (1) ja artikli 130 g punktiga d (2) hõlmatud uurimis-, tehnoloogia arendamis- ja tutvustamistegevuse, kusjuures viimasel juhul peab asjakohaste olema tegevus uurimistööprojektidega. infrastruktuuride võrgustike valdajate vaheliste seotud ja Austraalia võib sisse arvata igasugused Austraalia valitsuse, osariikide valitsuste ja territooriumide, valitsusväliste ametiasutuste, sealhulgas erasektori uurimisasutuste ja ärisektorite ning igasuguste huvitatud teadusüksuste poolt rahastatud või läbi viidud teadus- või tehnoloogiaalased tegevused. Austraalia teatab diplomaatiliste kanalite kaudu ühendusele käesoleva kokkuleppe ja territooriumidele. rakendumisest osariikidele (1) Uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamis- ja tutvustamisprogrammide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel. (2) Ühenduse teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine. ” Artikkel 2 Käesolev kokkulepe jõustub päeval, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nende juriidilised nõuded selle kokkuleppe jõustumiseks on täidetud. Artikkel 3 Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Selle tõenduseks on volitatud esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud. Hecho en Bruselas, el ocho de julio de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den ottende juli nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achten Juli neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Ιουλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Brussels on the eighth day of July in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Bruxelles, le huit juillet mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Bruxelles, addì otto luglio millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de achtste juli negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em oito de Julho de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä heinäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Som skedde i Bryssel den åttonde juli nittonhundranittionio. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 81 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Por el Gobierno de Australia På den australske regerings vegne Für die Regierung Australiens Για την Κυβέρνηση της Αυστραλίας For the Government of Australia Pour le gouvernement d’Australie Per il governo dell’Australia Voor de regering van Australië Pelo Governo da Austrália Australian hallituksen puolesta På Australiens regerings vägnar