title: 1999/793/EF: Kommissionens beslutning af 8. juli 1999 om Luxembourgs anmodning om en overgangsordning i henhold til artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet (meddelt under nummer K(1999) 1551/3) (Kun den franske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Luxembourg
approximation of laws
electrical energy
single market
transitional period (EU)

text: L 319/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 12. 1999 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 8. juli 1999 i om Luxembourgs Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/92/EF om f(cid:230)lles regler for det indre marked for elektricitet anmodning om en overgangsordning i henhold til artikel 24 (meddelt under nummer K(1999) 1551/3) (Kun den franske udgave er autentisk) (1999/793/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, en ordning med reguleret tredjepartsadgang. Privilegerede kunder er endelige kunder med et (cid:229)rligt forbrug over 100 GWh, svarende til ca. 45 % af landets samlede for- brug. under henvisning til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/92/EF om f(cid:230)lles regler for det indre marked for elektrici- tet (1), s(cid:230)rlig artikel 24, (5) efter at have underrettet medlemsstaterne om Luxembourgs anmodning i henhold til artikel 24, stk. 1, i direktiv 96/92/EF, og ud fra fłlgende betragtninger: Luxembourgs elektricitetsforsyning er delt mellem selska- bet Cegedel, hvoraf staten ejer hovedparten, og som leve- rer 70 % af landets forbrug, og Sotel, et selskab, der ejes af sv(cid:230)rindustrien. Sotel leverer elektricitet til denne indu- stri og til jernbanen og st(cid:229)r for 30 % af landets forbrug. Cegedel har siden 1927 haft koncession p(cid:229) distribution og eneret p(cid:229) den offentlige elektricitetsforsyning. Cegedel virker ogs(cid:229) som transmissionssystemoperatłr (TSO) og importerer 92,8 % af sit elektricitetsbehov fra Tyskland p(cid:229) grundlag af en langsigtet aftale med RWE. De reste- rende 7 % aftages fra sm(cid:229) private eller offentlige pro- ducenter, der overvejende producerer p(cid:229) grundlag af vandkraft og kraftvarmeproduktion. I. BAGGRUND 1. Procedure 3. Overgangsordningen meddelt af Luxembourgs rege- ring (1) februar 1998 indgav MinistŁre de I skrivelse af 13. l’Energie de Luxembourg en anmodning til Kommissio- nen om en overgangsordning i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF. (6) Anmodningen indgivet af Luxembourg best(cid:229)r af flere ele- menter, som henviser dels til artikel 24, stk. 1, dels til artikel 24, stk. 3, i direktiv 96/92/EF. (2) I skrivelse af 20. oktober forelagde ministeriet Kommis- sionen yderligere oplysninger. (3) Den 15. december 1998 fandt et młde sted mellem for for ministeriet og repr(cid:230)sentanter repr(cid:230)sentanter Kommissionens tjenestegrene. 2. Elektricitetssektoren og Luxembourgs implemente- ring af direktiv 96/92/EF (4) Luxembourg har endnu ikke implementeret direktiv 96/92/EF. Lovforslag af 16. december 1998 indeholder (1) EFT L 27 af 30. 1. 1997, s. 20. 3. 1. Artikel 24, stk. 1, i direktiv 96/92/EF (7) Luxembourg giver udtryk for, at energikłbsaftalen ind- g(cid:229)et mellem Cegedel og RWE (de egentlige parter er sta- ten Luxembourg, SociØtØ Electrique de l’Our SA og RWE AG), som oprindelig blev indg(cid:229)et den 30. april 1963, som er (cid:230)ndret flere gange og udlłber den 31. december 2000, błr betragtes som en forpligtelse i den i artikel 24, stk. 1, i direktiv 96/92/EF anvendte betydning. Afta- i RWE’s favłr. len omfatter en eneleverandłrklausul Hvad Cegedel ang(cid:229)r, leverer det elektricitet til store indu- strielle forbrugere med et (cid:229)rligt forbrug over 100 GWh, som i henhold til direktiv 96/92/EF vil v(cid:230)re privilegerede fra den 19. februar 1999. Hvis disse privilegerede kunder v(cid:230)lger at głre brug af en anden leverandłr end Cegedel, 11. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 319/13 kan RWE revidere de takster, der g(cid:230)lder for Cegedel. For at beskytte Cegedel’s stilling anmoder Luxembourgs rege- ring om en overgangsordning g(cid:230)ldende til 31. december 2000, hvor energikłbsaftalen ogs(cid:229) udlłber. Meddelelsen giver ingen specifikke oplysninger om foranstaltningerne indeholdt i overgangsordningen. (cid:151) anmodning om en overgangsordning i den i artikel 24, stk. 1 og 2, anvendte betydning (cid:151) anmodning om undtagelser for sm(cid:229) isolerede syste- mer i den i artikel 24, stk. 3, anvendte betydning. 3. 2. Artikel 24, stk. 3, i direktiv 96/92/EF (8) P(cid:229) baggrund af det luxembourgske elektricitetssystems lille stłrrelse samt den kendsgerning, at artikel 24, stk. 3, i direktiv 96/92/EF specifikt omtaler Luxembourg, anmo- der Luxembourgs regering om: 2. Overgangsordning for energikłbsaftalerne 2. 1. Kravene i artikel 24, stk. 1 og 2, i direktiv 96/92/EF (10) Artikel 24 i direktiv 96/92/EF fastsl(cid:229)r fłlgende: a) En undtagelse fra artikel 14, stk. 3, i direktiv 96/92/EF: »De skal i noterne til regnskaberne opfłre en s(cid:230)rskilt balance og en s(cid:230)rskilt resultatopgłrelse for hver aktivitet«: Luxembourg anmoder om til- ladelse til, at den s(cid:230)rskilte balance og s(cid:230)rskilte resul- tatopgłrelse for de aktiviteter, som skal holdes transmissions-, distributions- adskilt og ikke-elektricitetsrelaterede aktiviteter), ikke opfł- res i noterne til de offentliggjorte (cid:229)rsregnskaber, men holdes p(cid:229) det interne regnskabsniveau. (produktions-, b) En restriktiv fortolkning af artikel 20, stk. 1, i direk- tiv 96/92/EF »i) at uafh(cid:230)ngige producenter og egen- producenter kan forhandle sig til adgang til systemet, s(cid:229)ledes at de kan forsyne deres egne faciliteter og deres datterselskaber i samme medlemsstat eller i en anden medlemsstat via det sammenkoblede system«: Luxembourg anmoder om, dels at definitionen af direktiv »datterselskab« 83/349/E(cid:216)F (2), direktiv 90/605/E(cid:216)F (3), der kr(cid:230)ver, at mindst 50 % af selska- bet ejes af moderselskabet, og dels at adgangsretten begr(cid:230)nses til tilf(cid:230)lde, hvor egenproducenten pro- ducerer et overskud af elektricitet, og leverancen til egne faciliteter og datterselskaber er begr(cid:230)nset til denne overskudsm(cid:230)ngde. baseres senest R(cid:229)dets ved p(cid:229) (cid:230)ndret II. JURIDISK ANALYSE 1. Retsgrundlag: Artikel 24 i direktiv 96/92/EF i hvilke forpligtelser eller drifts- »1. Medlemsstater, garantier, som er givet inden dette direktivs ikrafttr(cid:230)den, ikke vil kunne opfyldes p(cid:229) grund af bestemmelserne i dette direktiv, kan anmode om en overgangsordning, som kan indrłmmes dem af Kommissionen under hen- syn til bl. a. det berłrte systems stłrrelse, systemets sam- menkoblingsgrad og den berłrte elektricitetsindustris struktur. Kommissionen underretter under iagttagelse af kravet om fortrolighed medlemsstaterne om s(cid:229)danne anmodninger, inden den tr(cid:230)ffer afgłrelse. Afgłrelsen offentliggłres i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. 2. Overgangsordningen skal v(cid:230)re tidsbegr(cid:230)nset og skal v(cid:230)re k(cid:230)det sammen med gyldighedsperioden for de p(cid:229)g(cid:230)ldende forpligtelser og garantier, jf. stk. 1. Over- gangsordningen kan omfatte undtagelser fra kapitel IV, VI og VII i dette direktiv. Anmodninger om en over- gangsordning skal indgives til Kommissionen senest et (cid:229)r efter dette direktivs ikrafttr(cid:230)den. « (11) Artikel 24, stk. 1 og 2, i direktiv 96/92/EF kr(cid:230)ver, p(cid:229) baggrund af EF-traktaten, at Kommissionen undersłger tage stilling til en fłlgende elementer, n(cid:229)r den skal anmodning om overgangsordning: A. Krav vedrłrende arten af de relevante forpligtelser eller driftsgarantier 1) Der skal foreligge dokumentation for, at der er tale om en forpligtelse eller driftsgaranti. 2) Forpligtelsen eller driftsgarantien skal v(cid:230)re givet inden 20. februar 1997. 3) Der skal v(cid:230)re en (cid:229)rsagssammenh(cid:230)ng mellem direktivets ikrafttr(cid:230)den og den manglende evne til at opfylde forpligtelsen. (9) Luxembourgs regering har indgivet en anmodning i hen- hold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF. Meddelelsen best(cid:229)r af to dele, som kr(cid:230)ver s(cid:230)rskilt vurdering: B. Krav vedrłrende de foresl(cid:229)ede foranstaltninger med henblik p(cid:229) at n(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende m(cid:229)l (2) EFT L 193 af 18. 7. 1983, s. 1. (3) EFT L 317 af 16. 11. 1990, s. 60. 1) Foranstaltningerne ligge inden for direktivets kapitel IV, VI og VII. i overgangsordningen skal fra rammerne af undtagelser L 319/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 12. 1999 2) Overgangsordningen skal v(cid:230)re tidsbegr(cid:230)nset og skal v(cid:230)re k(cid:230)det sammen med gyldighedsperio- den for de p(cid:229)g(cid:230)ldende forpligtelser og drifts- garantier. 3) Overgangsordningen skal głre brug af de mindst restriktive foranstaltninger af rimelig nłdvendig- hed for at opn(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende m(cid:229)l. Kommissio- nen m(cid:229) under sin stillingtagen til disse spłrgsm(cid:229)l tage blandt andet det berłrte systems stłrrelse, systemets sammenkoblingsgrad og den berłrte elektricitetsindustris struktur i betragtning. 2. 2. Vurdering af Luxembourgs overgangsordning A. Krav vedrłrende arten af de relevante forpligtelser eller driftsgarantier (12) energikłbsaftale. Aftalens parter Luxembourgs meddelelse var vedlagt en kopi af den er p(cid:229) p(cid:229)g(cid:230)ldende kłbersiden den luxembourgiske stat med ret til at handle via Cegedel og p(cid:229) s(cid:230)lgersiden RWE AG samt SEO SA, som er hjemmehłrende i Luxembourg. Aftalen blev oprindeligt fornyet og (cid:230)ndret flere gange. Den 22. oktober 1990 vedtoges en (cid:230)ndring, aftalens ifłlge hvilken ((cid:230)ndringens § 6) nug(cid:230)lgende lłbetid er indtil 31. december 2000. i 1963 og har v(cid:230)ret indg(cid:229)et (13) P(cid:229) denne baggrund betragter Kommissionen kravene A. 1 og A. 2 som v(cid:230)rende opfyldt i n(cid:230)rv(cid:230)rende tilf(cid:230)lde. (14) Hvad ang(cid:229)r krav A. 3, m(cid:229) medlemsstaten have tilstr(cid:230)kke- ligt bel(cid:230)g for, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende forpligtelse ville med- fłre en s(cid:230)rlig byrde eller strandet omkostning, som fłl- ger af implementeringen af direktivet, og som bringer den forpligtede part i en situation, hvor det er praktisk eller łkonomisk umuligt at opfylde den p(cid:229)g(cid:230)ldende for- pligtelse. Dette ville v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, hvis energikłbsaftalen var en »take or pay«-aftale, dvs. en aftale, som fastsatte en vis m(cid:230)ngde, som kłberen skulle betale for, ogs(cid:229) selv om det viser sig umuligt for kłberen at s(cid:230)lge denne m(cid:230)ngde videre til en salgspris, der d(cid:230)kker kłbsprisen. I dette tilf(cid:230)lde kan der v(cid:230)re tale om strandede omkostnin- ger, som, hvis de bliver en uoverkommelig byrde, retf(cid:230)r- diggłr anmodningen om en overgangsordning. (15) Den p(cid:229)g(cid:230)ldende aftale indeholder imidlertid ikke en s(cid:229)dan take or pay-klausul, dvs. der er ingen mini- mumsm(cid:230)ngde p(cid:229) lang sigt, som kłberen skal aftage. Aftalen er fleksibel, da den reelt kłbte/forbrugte m(cid:230)ngde elektricitet fasts(cid:230)ttes efterfłlgende. Ogs(cid:229) hvad ang(cid:229)r kapacitetsbetalinger (MW) er aftalens vilk(cid:229)r fleksi- (MWh) ble og giver mulighed for at justere disse kapacitetsbeta- linger med relativt korte mellemrum. Generelt pristals- reguleres priserne ved hj(cid:230)lp af formler, der tager hensyn til kulpriser og arbejdsomkostninger. Desuden indeholder aftalens § 9. 2 en klar almen genforhandlingsret for begge parter, hvis de łkonomiske vilk(cid:229)r underg(cid:229)r v(cid:230)sentlige (cid:230)ndringer. (16) (17) S(cid:229)fremt privilegerede kunder, som p(cid:229) nuv(cid:230)rende tids- punkt forsynes af Cegedel, g(cid:229)r over til en anden leveran- dłr, ville Cegedel s(cid:229)ledes kunne tilpasse sit kłb fra RWE. Der er derfor ingen risiko for, at Cegedel havner i en situation, hvor det er nłdt til at aftage og betale for elek- tricitet fra RWE, som det ikke kan s(cid:230)lge videre til sine kunder. I denne sammenh(cid:230)ng błr det erkendes, at tabet af kun- der nemt kan bringe Cegedel i en situation, hvor det mis- ter en markedsandel. Dette kan fłre til lavere avance som fłlge af faste omkostninger, eller fordi det mister m(cid:230)ngderabat fra RWE. Dette regnes imidlertid for en normal handelsrisiko, som ganske vist er en fłlge af ind- fłrelsen af konkurrence ved direktiv 96/92/EF, men ikke en strandet omkostning, som omfattes af i direktivets artikel 24. (18) Luxembourgs regering fremfłrer eneleverandłrklausulen i energikłbsaftalen som argument. RWE har eneret til levering af al elektricitet til Luxembourgs offentlige for- syningssystem med undtagelse af Cegedel’s egenproduk- tion med vandkraft eller CHP (kombineret varme og el) samt et begr(cid:230)nset overskud tilfłrt fra industriens egen- produktion. (19) Der m(cid:229) imidlertid skelnes klart mellem en eneretsklausul og take or pay-klausulen beskrevet ovenfor. Det er kun take or pay-klausuler, der kan give strandede omkostnin- ger, som falder inden for rammerne af direktivets artikel 24. At eneretsklausulen begr(cid:230)nser Cegedel’s kłbemulig- heder, er ikke en forpligtelse, som ikke kan opfyldes, fordi Cegedel m(cid:229)ske mister privilegerede kunder. Selv om m(cid:230)ngden aftaget fra RWE skulle falde, ville det ikke have noget med eneretsklausulen at głre. (20) implementeringen Ikke desto mindre skal det i denne beslutning ikke p(cid:229) forh(cid:229)nd bedłmmes, hvorvidt denne eller en lignende eneleverandłrklausul er forenelig med EU-traktatens kon- kurrenceregler, navnlig efter liberaliseringen af elektrici- tetsmarkedet med direktiv 96/92/EF. I beslutningen skal det heller ikke p(cid:229) forh(cid:229)nd bedłmmes, hvorvidt distributłrernes (Cegedel’s) ret til at handle som privilegeret kunde med hensyn til den elek- tricitetsm(cid:230)ngde, der forbruges af kunder angivet som privilegerede inden for deres distributionssystem, jf. arti- kel 19, stk. 3, i direktiv 96/92/EF, eventuelt er i modstrid med en s(cid:229)dan eneretsklausul. af 11. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 319/15 (21) at er det Kommissionens holdning, for Cegedel, da Cegedel kan tilpasse Endelig den p(cid:229)g(cid:230)ldende aftale ikke kan for(cid:229)rsage strandede omkost- ninger sin kłbsm(cid:230)ngde til den m(cid:230)ngde, det selv s(cid:230)lger videre til sine kunder. Der er derfor ikke tilstr(cid:230)kkeligt bel(cid:230)g for, at direktivets ikrafttr(cid:230)den medfłrer, at Cegedel bliver ude af stand til at opfylde sine forpligtelser som kr(cid:230)vet i artikel 24, stk. 1, i direktiv 96/92/EF. B. Krav vedrłrende de foresl(cid:229)ede foranstaltninger med henblik p(cid:229) at n(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende m(cid:229)l (22) I meddelelsen anmodes om en overgangsordning g(cid:230)ldende til 31. december 2000. Meddelelsen indeholder imidlertid ingen specifikke angivelser af, hvilke for- anstaltninger en s(cid:229)dan overgangsordning ville indeholde eller głre brug af. Meddelelsen indeholder ingen speci- fikke anmodninger om undtagelse fra kapitel IV, VI og VII i direktiv 96/92/EF. (23) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende konklusion, om at krav A. 3 tydeligvis ikke opfyldes af overgangsordningen i henhold til direktivets artikel 24, stk. 1, er yderligere vurderinger af kravene vedrłrende foranstaltningerne indeholdt i den meddelte overgangsordning overflłdige. (24) Meddelelsen indeholder ingen tilkendegivelse at Luxembourg har planer om at indfłre en łkonomisk stłttemekanisme som kompensation til de involverede elektricitetsselskaber. Hvis en s(cid:229)dan łkonomisk stłtte- ordning p(cid:229)t(cid:230)nkes, błr den eventuelt meddeles i henhold til EF-traktatens artikel 87 og 88. af, 3. Undtagelser p(cid:229) grundlag af det luxembourgske systems stłrrelse 3. 1. Kravene i artikel 24, stk. 3, i direktiv 96/92/EF (25) Artikel 24, stk. 3, i direktiv 96/92/EF fastsl(cid:229)r ogs(cid:229) fłl- gende: »Medlemsstater, som efter at have efterkommet dette direktiv kan p(cid:229)vise, at der er betydelige problemer forbundet med driften af deres sm(cid:229) isolerede systemer, kan anmode om undtagelser fra de relevante bestemmel- ser i kapitel IV, V, VI og VII, som kan indrłmmes dem af Kommissionen. Denne underretter under iagttagelse af kravet om fortrolighed medlemsstaterne om s(cid:229)danne anmodninger, inden den tr(cid:230)ffer afgłrelse. Afgłrelsen offentliggłres i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Dette stykke g(cid:230)lder ogs(cid:229) for Luxembourg«. (26) Denne bestemmelse kr(cid:230)ver derfor, at Kommissionen undersłger fłlgende elementer, n(cid:229)r den i ovenst(cid:229)ende til- f(cid:230)lde skal tage stilling til en anmodning om overgangs- ordning: 1) Direktivets bestemmelse g(cid:230)lder generelt set kun for sm(cid:229) isolerede systemer. I direktivets artikel 2, nr. 23, defineres »lille isoleret system« som ethvert system med et forbrug p(cid:229) under 2 500 GWh i 1996, som f(cid:229)r mindre end 5 % af sit (cid:229)rlige forbrug d(cid:230)kket via sammenkobling med andre systemer. Luxembourg n(cid:230)vnes udtrykkeligt som en undtagelse. 2) Overgangsordningens ligge inden for rammerne af undtagelser fra direktivets kapitel IV, VI og VII. foranstaltninger skal 3) Medlemsstaterne skal efter at have efterkommet direktivet bevise, at der er betydelige problemer for- bundet med driften af deres sm(cid:229) isolerede systemer. 4) Kommissionen anvender proportionalitetskriteriet, n(cid:229)r den tager stilling til hver enkelt anmodning, hvil- ket betyder, at den foresl(cid:229)ede foranstaltning skal v(cid:230)re den mindst restriktive over for handel og kon- kurrence af rimelig nłdvendighed for at opn(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende m(cid:229)l, som ogs(cid:229) skal v(cid:230)re berettigede. 3. 2. Vurdering af anmodningerne om undtagelser 3. 2. 1. Luxembourgs specifikke situation (27) I Luxembourgs tilf(cid:230)lde er det ikke nłdvendigt at vurdere, om der er tale om et lille isoleret system i overensstem- melse med definitionen i artikel 2, nr. 23, i direktiv 96/92/EF, da artikel 24, stk. 3, specifikt og udtrykkeligt definerer, at det finder anvendelse for Luxembourg. 3. 2. 2. Undtagelse fra artikel 14 i direktiv 96/92/EF (28) Artikel 14, stk. 3, andet punktum, fastsl(cid:229)r: »De (de inte- grerede elektricitetsselskaber) skal i noterne til regnska- berne opfłre en s(cid:230)rskilt balance og en s(cid:230)rskilt resulta- topgłrelse for hver aktivitet. « (29) (30) Luxembourg anmoder om tilladelse til, at den s(cid:230)rskilte balance og s(cid:230)rskilte resultatopgłrelse for aktiviteterne, som skal holdes adskilt (produktions-, transmissions-, dis- tributions- og ikke-elektricitetsrelaterede aktiviteter), ikke opfłres i noterne til de offentliggjorte (cid:229)rsregnskaber, men holdes p(cid:229) det interne regnskabsniveau. Luxembourg fremfłrer fłlgende argumenter: For det fłr- ste vil Cegedel-systemets, og navnlig transmissionssyste- mets, at offentliggłrelsen af s(cid:230)rskilte regnskaber for transmission og distribution bli- stłrrelse betyde, lille L 319/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 12. 1999 ver en unłdig administrativ byrde. For det andet er Cege- del, via importaftalen med RWE, afh(cid:230)ngig af en enkelt leverandłr, der d(cid:230)kker 90 % af dets elektricitetsbehov, hvorfor man gerne vil hindre, at omkostningerne til ind- kłb af elektricitet under denne aftale offentliggłres. En offentliggłrelse kunne have en negativ indvirkning p(cid:229) Cegedel’s for konkurrenter, som kun vil f(cid:229) offentliggjort et gennemsnit af deres blan- dede electricitetskłb. For det tredje kan det faktum, at alle ikke-elektricitetsrelaterede aktiviteter allerede er holdt uden for Cegedel’s regnskab i en separat juridisk person, tale for, at Cegedel ikke behłver offentliggłre adskilte regnskaber. forhandlingsposition over (36) Transmissionssystemet og (cid:229)benheden med hensyn til omkostningerne forbundet med dette system spiller en central rolle for det indre elektricitetsmarkeds funktion, is(cid:230)r da transmissionssystemet anvendes til transit- og gr(cid:230)nseoverskridende handel med elektricitet mellem medlemslandene. (37) Hvis man ser p(cid:229) de fire aktiviteter, der skal adskilles, transmission, distribution og ikke- nemlig produktion, elektricitetsrelaterede aktiviteter, er (cid:229)benhed med hensyn til transmissionsaktiviteten af stłrste vigtighed. (31) To ting kan betragtes som mulige »betydelige problemer« i den i artikel 24, stk. 3, i direktiv 96/92/EF anvendte betydning. (32) For det fłrste den p(cid:229)st(cid:229)ede administrative byrde for Cegedel, hvis det skulle offentliggłre adskilte regnskaber. Offentliggłrelseskravet i artikel 14 i direktiv 96/92/EF g(cid:230)lder imidlertid ikke for de specifikke, separate regnska- ber, men kun for den (cid:229)rlige balance og resultatopgłrelse. Det generelle (samlede) (cid:229)rsregnskab skal offentliggłres under alle omst(cid:230)ndigheder. Ogs(cid:229) det lłbende interne regnskab skal under alle omst(cid:230)ndigheder skilles ad, og en egentlig adskillelse af det lłbende regnskab er uden tvivl den stłrste administrative byrde for elektricitetssel- skaberne. Det betragtes ikke som en v(cid:230)sentligt stłrre administrativ byrde blot at vedl(cid:230)gge en s(cid:230)rskilt balance og s(cid:230)rskilt resultatopgłrelse i noterne til (cid:229)rsregnskaber- ne, som skal offentliggłres under alle omst(cid:230)ndigheder. (38) Det er Kommissionens holdning, at i hvert fald en (cid:229)rlig balance og resultatopgłrelse for hver aktivitet błr offent- liggłres i noterne til de generelle (cid:229)rsregnskaber. Der vil i et begr(cid:230)nset tidsrum kunne ses bort fra kravet om en s(cid:230)rskilt balance og s(cid:230)rskilt resultatopgłrelse for produk- tionsaktiviteten samt for distributionsaktiviteten for at give Luxembourg mulighed for at n(cid:229) m(cid:229)let vedrłrende beskyttelse af omkostningsoplysningerne i forbindelse ikke med den dominerende kłbsaftale. Dette m(cid:229)l vil v(cid:230)re vanskeligere at n(cid:229) med en samlet balance og resul- tatopgłrelse for alle aktiviteter, hvor kun transmissions- systemet holdes udenfor. i henhold til artikel 24, (39) Da der ikke er nogen tidsfrist for anmodninger om und- tagelser i direktiv 96/92/EF finder Kommisisonen det rimeligt at give til- ladelse til en undtagelse i et begr(cid:230)nset tidsrum indtil 31. december 2001. Luxembourgs regering kan anmode om en forl(cid:230)ngelse af undtagelsen, hvis den finder det nłd- vendigt. stk. 3, (33) For det andet den p(cid:229)st(cid:229)ede konkurrencem(cid:230)ssige ulempe, det ville medfłre, hvis omkostningerne til Cegedel’s s(cid:230)rlige elektricitetskłb fra RWE blev offentliggjort. (40) Til sidst vurderingen af kravene 2, 3 og 4: (34) Hvis man antager, at det er et berettiget m(cid:229)l for Luxem- bourgs vedkommende at undg(cid:229), at disse kłbsomkostnin- ger offentliggłres, skal det vurderes, om de foresl(cid:229)ede foranstaltninger er de mindst restriktive foranstaltninger af rimelig nłdvendighed for at n(cid:229) dette m(cid:229)l. (35) Et af hovedform(cid:229)lene med den vertikale adskillelse af produktion, transmission og distribution, som opn(cid:229)s via en (cid:229)ben opsplitning af regnskaberne kombineret med adskillelsen af transmissionssystemoperatłrens ledelse p(cid:229) grundlag af artikel 7, stk. 6, i direktiv 96/92/EF er at undg(cid:229), at der sker en forskelsbehandling, n(cid:229)r der gives adgang til transmissions- og distributionssystemet, samt sikre muligheden for, at der kan foretages en korrekt beregning og verifikation af de transmissionstakster, som en tredjepart skal betale for at f(cid:229) adgang til transmis- sions- og distributionssystemet. 1) Den foranstaltning, der anmodes om, udgłr en und- tagelse fra direktivets kapitel VI 2) Det antages, at fłlgerne for Cegedel’s konkurren- cem(cid:230)ssige position, hvis de specifikke kłbsomkost- ninger i forbindelse med en dominerende forsynings- kilde blev offentliggjort, udgłr et betydeligt problem i den i artikel 24, stk. 3, i direktiv 96/92/EF anvendte betydning 3) M(cid:229)let, at undg(cid:229) (cid:229)benhed omkring denne specifikke kłbsomkostning, betragtes som v(cid:230)rende berettiget. Luxembourg skal imidlertid anvende den mindst restriktive foranstaltning af rimelig nłdvendighed for at n(cid:229) dette m(cid:229)l. I betragtning af vigtigheden af (cid:229)ben- hed med hensyn til transmissionsaktiviteten i forbin- delse med F(cid:230)llesskabets interne elektricitetshandel skal balancen og resultatopgłrelsen for transmis- sionsaktiviteten fortsat offentliggłres. 11. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 319/17 3. 2. 3. Fortolkning af artikel 20 i direktiv 96/92/EF b) en undtagelse fra artikel 14, stk. 3, i direktiv 96/92/EF i henhold til direktivets artikel 24, stk. 3 (41) Med hensyn til denne del af Luxembourgs meddelelse i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF ansłges ikke om en specifik ordning eller undtagelse. Der er snarere tale om en anmodning om en fortolkning end en anmodning om en undtagelse p(cid:229) grundlag af direktivets artikel 24, stk. 3. Denne del kan derfor ikke indg(cid:229) i Kommissionens beslutning i henhold til direktivets artikel 24. 4. Konklusion (42) Luxembourgs anmodning i henhold til artikel 24 i direk- tiv 96/92/EF omfatter tre elementer: (43) (44) For det fłrste anmodningen om en overgangsordning p(cid:229) grundlag af en energikłbsaftale. Kommissionen konklu- derer, at der ikke er tilstr(cid:230)kkeligt bel(cid:230)g for, at direktivets ikrafttr(cid:230)den medfłrer, at Cegedel bliver ude af stand til at opfylde sine forpligtelser i henhold til direktivets arti- kel 24, stk. 1. Desuden indeholder meddelelsen ingen specifik angivelse af konkrete foranstaltninger. Derfor kan en overgangsordning ikke indrłmmes. For det andet en undtagelse fra artikel 14, stk. 3, i direk- tiv 96/92/EF p(cid:229) grundlag af direktivets artikel 24, stk. 3. Kommissionen konkluderer, at undtagelsen kan indrłm- mes, for s(cid:229) vidt som Luxembourg kan undlade offentlig- głrelse af s(cid:230)rskilte balancer og s(cid:230)rskilte resultatopfłrel- ser for Cegedel’s produktions- og distributionsaktiviteter indtil 31. december 2001. Kravet om offentliggłrelse af en s(cid:230)rskilt balance og s(cid:230)rskilt resultatopgłrelse for transmissionsaktiviteten bibeholdes. (45) For det tredje indholdt meddelelsen en anmodning om fortolkning af artikel 20 i direktiv 96/92/EF, som m(cid:229) behandles uden for rammerne af n(cid:230)rv(cid:230)rende beslut- ning (cid:151) som meddelt Kommisisonen i skrivelse af 13. februar 1998 og skrivelse af 20. oktober 1998. Artikel 2 P(cid:229) grundlag af artikel 24, stk. 1 og 2, i direktiv 96/92/EF kan en overgangsordning vedrłrende aftalen mellem den luxem- bourgske stat, SociØtØ Electrique de l’Our SA og RWE AG, ind- g(cid:229)et den 30. april 1963 og (cid:230)ndret den 22. oktober 1990, ikke indrłmmes. Artikel 3 P(cid:229) grundlag af artikel 24, stk. 3, i direktiv 96/92/EF indrłm- mes en undtagelse fra direktivets artikel 14, stk. 3, idet 1) Luxembourg indtil 31. december 2001, kan se bort fra kra- vet om, at Cegedel skal offentliggłre en s(cid:230)rskilt balance og en s(cid:230)rskilt resultatopgłrelse for produktions- og distribu- tionsaktiviteterne i noterne til (cid:229)rsregnskaberne 2) Luxembourg sikrer, at offentliggłrelsen af en s(cid:230)rskilt balance og en s(cid:230)rskilt resultatopgłrelse for Cegedel’s trans- missionsaktivitet bibeholdes. Artikel 4 VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Denne beslutning er rettet til Storhertugdłmmet Luxembourg. Artikel 1 Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 8. juli 1999. N(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning vedrłrer Luxembourgs anmodning om a) en overgangsordning i henhold til artikel 24, stk. 1 og 2, i direktiv 96/92/EF P(cid:229) Kommissionens vegne Christos PAPOUTSIS Medlem af Kommissionen


title: Propuesta de decisión del Consejo relativa a la aplicación provisional de Acuerdo de Comercio, Desarrollo y Cooperación entre la Comunidad Europea y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Sudáfrica, por otra parte - (presentada por la Comisión)

eurovoc_concepts:
South Africa
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
development aid
fourth Lomé Convention


title: 1999/798/EF: Kommissionens beslutning af 8. juli 1999 om Danmarks anmodning om en overgangsordning i henhold til artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet (meddelt under nummer K(1999) 1551/8) (Kun den danske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Denmark
approximation of laws
electrical energy
single market
transitional period (EU)

formats: html pdf print

text: 11. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 319/47 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 8. juli 1999 om Danmarks anmodning om en overgangsordning i henhold til artikel 24 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/92/EF om f(cid:230)lles regler for det indre marked for elektricitet (meddelt under nummer K(1999) 1551/8) (Kun den danske udgave er autentisk) (1999/798/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) 2. Den danske elsektors opbygning og udvikling under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, under henvisning til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om f(cid:230)lles regler for det indre marked for elektricitet (1), s(cid:230)rlig artikel 24, efter at have underrettet medlemsstaterne om den anmodning, der er indgivet af Kongeriget Danmark, og ud fra fłlgende betragtninger: I. DE FAKTISKE OMST˘NDIGHEDER 1. Procedure (1) Ved skrivelse af 19. februar 1998 anmodede Miljł- og Energiministeriet i Danmark om en overgangsordning i henhold til direktivets artikel 24. (2) Den 25. juni 1998 blev der i Bruxelles afholdt et młde mellem Kommissionen og repr(cid:230)sentanter fra Miljł- og Energiministeriet, hvor man drłftede anmodningen. Ministeriet blev bedt om at forel(cid:230)gge mere detaljerede oplysninger. (3) Ministeriet fremsendte disse oplysninger ved skrivelse af 16. oktober 1998. (1) EFT L 27 af 30. 1. 1997, s. 20. (4) I 1997 omfattede den danske elindustri 111 selskaber. 46 af elselskaberne ejes og drives af kommunerne, 43 er opbyggede som forbrugerejede andelsselskaber, ni er interessentskaber, 11 er private fonde, og to er aktiesel- skaber. (5) Transmissionsnettet i Danmark er opdelt i to selvst(cid:230)n- dige, vertikalt integrerede systemer. Eltra (selvst(cid:230)ndig ret- lig enhed med egen ledelse og bestyrelse) driver et net, der d(cid:230)kker den vestlige del af Danmark (Jylland og Fyn) og er tilsluttet UCPTE, mens Elkraft System (organiseret inden for rammerne af Elkraft, men med egen ledelse) driver et net, der d(cid:230)kker den łstlige del af landet og tilsluttet Nordel-nettet. Distributionsselskaberne er er ansvarlige for salget af elektricitet til forbrugerne og for planl(cid:230)gning, drift og vedligeholdelse af lav- og mellem- sp(cid:230)ndingsnettet. (6) Elproduktionen varetages af otte selskaber, som ejes af distributionsselskaberne. Elproduktionen og salget af elektricitet til distributionsselskaberne koordineres af Elsam (i Eltra-omr(cid:229)det) og af Elkraft. (7) Der findes tre elselskaber, der er b(cid:229)de producent og dis- tributłr: Kłbenhavns Belysningsv(cid:230)sen, (cid:216)stkraft p(cid:229) Born- holm og Randers kommunale V(cid:230)rker. (8) Elproduktionen er i de fleste tilf(cid:230)lde kombineret med varmeproduktion. Kul er den dominerende type br(cid:230)ndsel i disse v(cid:230)rker, men naturgas er dog ved at f(cid:229) stłrre betydning. De traditionelle kraftv(cid:230)rker, der kun produce- rede elektricitet, er blevet gradvist afviklet de seneste (cid:229)r. Desuden er vedvarende energikilder som biomasse og vindkraft ogs(cid:229) ved at f(cid:229) stłrre betydning i elproduktio- L 319/48 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 12. 1999 nen. Det er Danmarks politik, at denne udvikling błr forts(cid:230)tte. 4. Den overgangsordning, som den danske regering har anmodet om (9) Historisk set har Danmark v(cid:230)ret nettoimportłr af elek- tricitet, men siden 1995 har Danmark haft en overskuds- produktion, der er blevet eksporteret. 4. 1. Indledning (15) Den danske regering har anmodet om overgangsordnin- ger for tre typer af forpligtelser: 3. Lov om elforsyning og eldirektivet (10) Det danske elmarked er underlagt bestemmelserne i lov om elforsyning. Denne tr(cid:229)dte i kraft i 1977. Den er siden blevet (cid:230)ndret adskillige gange, men selve strukturen er stadig den samme. (11) Overgangen til et mere markedsbaseret system blev ind- ledt med Folketingets vedtagelse af en (cid:230)ndring til lov om elforsyning i maj 1996. Form(cid:229)let med (cid:230)ndringen var at indfłre konkurrence i Danmark, samtidig med at det blev sikret, at elsektoren skulle opfylde nogle forpligtelser til offentlige tjenester med hensyn til miljłbeskyttelse, forsyningssikkerhed og forbrugerbeskyttelse. ˘ndringen tr(cid:229)dte i kraft den 1. januar 1998, efter at visse elementer i lovforslaget var blevet godkendt af Kommissionen den 3. december 1997 (statsstłtteprocedure) (2). (12) Fra 1. januar 1998 er distributionsselskaber, der leverer mere end 100 GWh pr. (cid:229)r, og endelige kunder med et (cid:229)rligt elforbrug p(cid:229) over 100 GWh pr. forbrugssted blevet anset for at v(cid:230)re privilegerede kunder. Det danske elmar- ked er karakteriseret ved, at der kun er ganske f(cid:229) store kunder. Der er faktisk kun syv kunder, der overskrider t(cid:230)rskelsv(cid:230)rdien p(cid:229) 100 GWh, og deres markedsandel udgłr ca. 5 % af det samlede forbrug i Danmark. Ved at inkludere distributionsselskaber łges det potentielle mar- ked indirekte til ca. 90 % af markedet. (13) Danmark har i den nuv(cid:230)rende lovgivning valgt en lłs- ning med forhandlet tredjepartsadgang. I praksis er det imidlertid s(cid:229)dan, at Eltra og Elkraft System har indfłrt tredjepartsadgang p(cid:229) grundlag af offentliggjorte tariffer for adgang til transmissionsnet. Distributionsnettet er sta- dig kendetegnet ved forhandlet tredjepartsadgang. (14) Der er stadig en r(cid:230)kke detailspłrgsm(cid:229)l, der skal d(cid:230)kkes af ny lovgivning, fłr direktivets bestemmelser fuldt ud er gennemfłrt. Den danske regering er i gang med at for- berede lovgivning, som bl. a. kommer til at d(cid:230)kke disse spłrgsm(cid:229)l. 1) Take or pay-gaskontrakter. 2) Lukning af kraftv(cid:230)rker. 3) Pensionsforpligtelser. 4. 2. Take or pay-gaskontrakter Forpligtelserne (16) To danske selskaber, Elkraft AmbA and I/S Elsam, har indg(cid:229)et tre take or pay-gaskontrakter med Dangas A/S. (cid:151) 1991 (cid:151) kontrakten, som lłber fra 1996 til 2020, og ifłlge hvilken Elkraft mindst skal aftage [(cid:133)] (*) mio. Nm3 pr. (cid:229)r (cid:151) 1994 (cid:151) kontrakten som lłber fra 1996 til 2020, og skal aftage [(cid:133)] (*) ifłlge hvilken Elsam mindst mio. Nm3 pr. (cid:229)r (cid:151) 1995 (cid:151) kontrakten som lłber fra 2001 til 2010, og ifłlge hvilken Elsam mindst skal aftage [(cid:133)] (*) mio. Nm3 pr. (cid:229)r og Elkraft mindst [(cid:133)] (*) mio. Nm3 pr. (cid:229)r. (17) Gasprisen er [(cid:133)] (*) (18) Kontrakterne omfatter en bestemmelse om, at der [(cid:133)] (*) (19) Kontrakterne er [(cid:133)] (*) (20) Gassen er beregnet fire centrale kraftvar- til brug i mev(cid:230)rker, som er delvist omfattet af den »kraft/varme- garanti«, der findes i Danmark, og i henhold til hvilken danske distributionsselskaber er forpligtede til at kłbe varmebunden elektricitet fra disse anl(cid:230)g til omkostnings- prisen, hvis elektriciteten ikke kan s(cid:230)lges p(cid:229) det frie mar- ked uden tab. Denne garanti er blevet undersłgt af Kom- missionen, der har accepteret den i relation til traktatens bestemmelser om statsstłtte (jf. fodnote 2). Den er ogs(cid:229) blevet analyseret i forhold til direktivets bestemmelser, og Kommissionen har i en fłrste vurdering konkluderet, (2) Statsstłtte N 305/96 (cid:151) Danmark (cid:151) Foranstaltninger til fordel for centrale elproduktionsanl(cid:230)g. (*) Forretningshemmelighed. 11. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 319/49 at ordningen er forenelig med direktivets bestemmelser. Denne vurdering er blevet fremsendt til Miljł- og Energi- ministeriet (3). overkompensation skal det overskydende belłb tilbage- betales til forbrugerne. Selskaberne skal have en s(cid:230)rlig konto for stłtten for at undg(cid:229) krydssubsidiering og for at sikre gennemsigtighed. Belłbet skal angives s(cid:230)rskilt p(cid:229) forbrugernes elregning. (21) »Kraft/varme-garantien« er g(cid:230)ldende indtil 2006, og for tre af v(cid:230)rkernes vedkommende, H. C. (cid:216)rstedsv(cid:230)rket, Svanemłllev(cid:230)rket og Avedłrev(cid:230)rkets Blok 2, ville den stłrste del af elproduktionen v(cid:230)re omfattet af garantien, idet den fremstilles i kombination med varme. Den dan- ske regering regner derfor ikke med problemer fłr (cid:229)r 2006 for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r take or pay-kontrakter indg(cid:229)et af disse v(cid:230)rker, idet »kraft/varme-garantien« sikrer, at var- mebunden elektricitet kan s(cid:230)lges til en pris, som d(cid:230)kker produktionsomkostningerne. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det sidste v(cid:230)rk, Sk(cid:230)rb(cid:230)kv(cid:230)rket, forventes det kun, at 30 % af elproduktionen d(cid:230)kkes af »kraft/varme-garantien«, og for dette v(cid:230)rks vedkommende kan take or pay-gaskontrak- terne give anledning til problemer, afh(cid:230)ngigt af udviklin- gen i markedspriserne for gas set i forhold til de priser, der er fastsat i kontrakterne. Stłrrelsen af strandede omkostninger tre take-or-pay-kontrakter (22) Den danske regering har beregnet forpligtelserne i for- bindelse med de til 8,9 mia. DKK, svarende til v(cid:230)rdien af den naturgas beregnet til elproduktionen, som ikke er d(cid:230)kket af »kraft/varme- garantien«, og med den antagelse, at prisen p(cid:229) naturgas forbliver stabil. Belłbet er beregnet ud fra en grundl(cid:230)g- gende antagelse af, at prisen p(cid:229) elektricitet reduceres til nul. (23) Regeringen antager imidlertid, at det er mere realistisk, at markedsprisen p(cid:229) elektricitet stiger fra de nuv(cid:230)rende 0,12 DKK/kWh (den aktuelle pris i den nordiske elektri- citetspool, som angivet i den danske regerings skrivelse af 16. oktober 1998) til 0,15 DKK/kWh i (cid:229)r 2000. Rege- ringen forventer, at [(cid:133)] (*) (24) Under ovenn(cid:230)vnte foruds(cid:230)tninger om stigende markeds- priser p(cid:229) elektricitet og gas har regeringen ansl(cid:229)et de strandede omkostninger i forbindelse med take or pay- kontrakter til i alt 993 mio. DKK i perioden 1999-2020. D(cid:230)kning af strandede omkostninger (25) Regeringen overvejer at tillade elselskaberne at l(cid:230)gge en afgift p(cid:229) elforbruget. Denne afgift vil blive opkr(cid:230)vet hos de endelige kunder. Belłbet skal beregnes efterfłlgende (»ex post«) og m(cid:229) kun d(cid:230)kke de faktiske tab. I tilf(cid:230)lde af (3) Skrivelse af 31. oktober fra Kommissionens GD XVII til Miljł- og Energiministeriet. 4. 3. Skrotning af kraftv(cid:230)rker Forpligtelserne (26) (27) Elproducenterne i Danmark har indtil nu ikke f(cid:229)et lov til at foretage hens(cid:230)ttelser til fremtidige omkostninger til nedlukning og nedtagning af produktionsanl(cid:230)g. Omkost- ningerne til nedtagning blev afholdt p(cid:229) et »hvis og n(cid:229)r«-grundlag gennem elektricitetspriserne, som i nłd- vendigt omfang kunne h(cid:230)ves for at d(cid:230)kke disse omkost- ninger. P(cid:229) et market uden konkurrence har dette derfor ikke givet anledning til problemer for de selskaber, der pro- ducerer elektricitet, fordi omkostningerne i sidste ende er blevet betalt af de endelige forbrugere. P(cid:229) et konkurren- cebaseret marked, hvor forbrugerne kan v(cid:230)lge frit, vil det m(cid:229)ske ikke l(cid:230)ngere v(cid:230)re muligt at v(cid:230)lte disse omkostninger over p(cid:229) forbrugerne. (28) Den danske regering har meddelt, at 30 produktions- enheder forventes at blive lukket og nedtaget i perioden fra 1999 til 2025, samt at seks produktionsenheder er blevet lukket for nyligt og er ved at blive taget ned. Den normale levetid for en produktionsenhed ansl(cid:229)s at v(cid:230)re 30 (cid:229)r. I visse tilf(cid:230)lde er det Energistyrelsen, der har beor- dret lukning og nedtagning af miljłhensyn. Nedtagning kan kun finde sted efter godkendelse fra Energistyrelsen, jf. § 5, stk. 1, i lov om elforsyning. Stłrrelsen af strandede omkostninger (29) Regeringen har skłnnet, at skrotningsomkostningerne pr. produktionsenhed ligger p(cid:229) mellem 100 mio. DKK og 170 mio. DKK, afh(cid:230)ngigt af enhedens stłrrelse. Skrotningsomkostningerne for en enhed p(cid:229) 137 MW, der blev lukket i 1996 (Nordjyllandsv(cid:230)rkets Blok 1), er blevet ansl(cid:229)et til 87 mio. DKK. Ifłlge den danske medde- lelse ligger disse omkostninger dog under de normale omkostninger, idet en del af enheden ikke vil blive taget ned, i sammenh(cid:230)ng med kraftv(cid:230)rkets andre enheder. fordi den vil blive brugt (30) Efter vedtagelsen af den nye elforsyningslov (forventet i lłbet af 1999) vil elselskaberne kunne foretage hen- s(cid:230)ttelser til d(cid:230)kning af s(cid:229)danne omkostninger. Regerin- gen har derfor kun meddelt omkostninger for kraftenhe- der, for hvilke der er givet eller forventes at blive givet L 319/50 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 12. 1999 godkendelse til skrotning i perioden 1. januar 1998-31. december 2007. Selskaber med anl(cid:230)g, der forventes at blive lukket efter denne dato, vil i perioden fra nu af og til lukningen v(cid:230)re nłdsaget til at foretage passende hen- s(cid:230)ttelser strandede til finansiere eller bidrage til omkostninger finansieringen af anl(cid:230)g, der lukkes fłr denne dato. For disse anl(cid:230)g er der endnu ikke foretaget hens(cid:230)ttelser, og der er ikke tid nok til at opbygge tilstr(cid:230)kkelige reserver fłr lukningen. I alt vil 21 enheder og seks anl(cid:230)g, der i łjeblikket er under nedtagning, blive d(cid:230)kket. skrotningen. Ordningen for tilsigter at (31) Regeringen ansl(cid:229)r de samlede strandede omkostninger til 2 750 mio. DKK. Omkostningerne fordeler sig s(cid:229)ledes: (cid:151) Sj(cid:230)llandske Kraftv(cid:230)rker mio. DKK vedrłrende otte kraftenheder (Elkraft-omr(cid:229)det): 800 ring og for at sikre gennemsigtighed. Belłbet skal angi- ves s(cid:230)rskilt p(cid:229) forbrugernes elregning. 4. 4. Pensionsforpligtelser Forpligtelserne (36) Kommunale v(cid:230)rker i elsektoren har traditionelt ansat en stor del af personalet som tjenestem(cid:230)nd. I henhold til ans(cid:230)ttelsesvilk(cid:229)rene er de kommunale v(cid:230)rker forpligtet til at foretage regelm(cid:230)ssige pensionsudbetalinger til pen- sionerede ansatte. Der er ikke blevet afsat midler til d(cid:230)kning af nuv(cid:230)rende og fremtidige omkostninger til pensionsudbetalinger. Omkostningerne er i stedet for ble- vet indregnet i elpriserne p(cid:229) et »hvis og n(cid:229)r«-grundlag, n(cid:229)r omkostningerne opstod. (cid:151) Kłbenhavns Belysningsv(cid:230)sen (Elkraft-omr(cid:229)det): 600 mio. DKK vedrłrende seks kraftenheder (37) (cid:151) Elsam: 1 350 mio. DKK vedrłrende syv kraftenheder og omkostninger i forbindelse med seks anl(cid:230)g, der er under nedtagning. Siden 1. januar 1997 er nye medarbejdere blevet ansat p(cid:229) overenskomst, og elv(cid:230)rkerne betaler pensionsbidrag i hele ans(cid:230)ttelsesperioden. Overgang fra ans(cid:230)ttelse som tjenestem(cid:230)nd til overenskomstans(cid:230)ttelse betyder, at de kommunale v(cid:230)rker i nogle (cid:229)r vil skulle betale pensions- bidrag til nuv(cid:230)rende ansatte samt pension til tidligere ansatte, som der ikke er afsat midler til. (32) Regeringen forventer at give en stłtte p(cid:229) indtil 170 mio. DKK pr. enhed, hvis ansłgning om tilladelse til skrotning er blevet indsendt til Energistyrelsen inden 1. januar 2001. Maksimumsstłtten vil blive nedsat for ansłgninger modtaget efter denne dato. I 2001 vil mak- simumsbelłbet v(cid:230)re 102 mio. DKK, og dette belłb vil blive nedsat med 17 mio. for hvert af de efterfłlgende (cid:229)r. Skrotningen skal p(cid:229)begyndes senest et (cid:229)r efter, at der er givet tilladelse hertil. (38) Det er den danske regerings vurdering, at dette kun vil idet distribu- indeb(cid:230)re problemer for elproducenterne, tionsselskaberne fortsat vil have en monopolstilling i deres distributionsomr(cid:229)de og derfor vil kunne d(cid:230)kke deres pensionsomkostninger gennem distributionspriser- ne. Kun Øn elproducent, der ogs(cid:229) er distributłr, nemlig Kłbenhavns Belysningsv(cid:230)sen, vil behłve en overgangs- ordning. Selskabet har ikke ansat nyt personale p(cid:229) tjene- stemandsvilk(cid:229)r siden 1. januar 1997, hvilket var fłr direktivets ikrafttr(cid:230)den. (33) De samlede udgifter til stłtteordningerne er af den dan- ske regering beregnet til 2 300 mio. DKK. Stłrrelsen af strandede omkostninger D(cid:230)kning af strandede omkostninger (34) Regeringen overvejer at indfłre to forskellige ordninger til finansiering af stłtten (cid:151) en for Elsam og en for Elkraft. De vil f(cid:229) lov til at opkr(cid:230)ve en overpris p(cid:229) elfor- bruget gennem en s(cid:230)rskilt afgift p(cid:229)lagt de endelige kun- der i deres omr(cid:229)de, og omkostningerne vil s(cid:229)ledes blive betalt af b(cid:229)de forbrugerne af elektricitet produceret af selskaberne selv og af forbrugerne af elektricitet kłbt i henhold til kontrakter med tredjepart. (39) Assurandłrgruppen har beregnet kapitalv(cid:230)rdien af Kłbenhavns Belysningsv(cid:230)sens pensionsforpligtelser til 600-700 mio. DKK (ultimo 1997), afh(cid:230)ngigt af hvorn(cid:229)r man antager, at de ansatte, der er omfattet af forpligtel- serne, lader sig pensionere. (40) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r fremtidige pensionsrettigheder for tje- nestemandsansatte vil Kłbenhavns Belysningsv(cid:230)sen for at d(cid:230)kke disse omkostninger betale et pensionsbidrag svarende til 15 % af lłnnen. (35) I tilf(cid:230)lde af overkompensation skal det overskydende belłb tilbagebetales til forbrugerne. Selskaberne skal have en s(cid:230)rlig konto for stłtten for at undg(cid:229) krydssubsidie- (41) Regeringen overvejer en overgangsordning, hvor Kłben- havns Belysningsv(cid:230)sen i en periode p(cid:229) ti (cid:229)r f(cid:229)r ret til at D(cid:230)kning af strandede omkostninger 11. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 319/51 opkr(cid:230)ve 700 mio. DKK fra elforbrugerne. Meddelelsen indeholder ingen n(cid:230)rmere beskrivelse af, hvorledes ord- ningen vil blive udformet. stłrrelse, systemets sammenkoblingsgrad og den berłrte elektricitetsindustris struktur. (42) tilf(cid:230)lde af overkompensation skal det overskydende I belłb tilbagebetales til forbrugerne. Selskabet skal have en s(cid:230)rlig konto for stłtten for at undg(cid:229) krydssubsidie- ring og sikre gennemsigtighed. Belłbet skal angives s(cid:230)rskilt p(cid:229) forbrugernes elregning. II. RETLIG VURDERING 1. Retsgrundlag: Artikel 24 i direktiv 96/92/EF (43) I den danske meddelelse anmodes der udtrykkeligt om en overgangsordning i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF. 2. Kravene i artikel 24 (44) I henhold til artikel 24, stk. 1 og 2, i direktiv 96/92/EF og p(cid:229) baggrund af EF-traktaten, skal fłlgende elementer indg(cid:229) i Kommissionens behandling af en anmodning om en overgangsordning. A. Krav vedrłrende arten af de p(cid:229)g(cid:230)ldende forpligtelser eller driftsgarantier 1) Det skal bevises, at der eksisterer en forpligtelse eller driftsgaranti. 2) Forpligtelsen skal v(cid:230)re p(cid:229)taget eller driftsgaran- tien givet fłr 20. februar 1997. 3) Det skal p(cid:229)vises, at det er som fłlge af direktivets vedtagelse, at det ikke er muligt at opfylde den p(cid:229)g(cid:230)ldende forpligtelse. B. Krav til de foranstaltninger, der foresl(cid:229)s for at opn(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende m(cid:229)l 1) Overgangsordningens foranstaltninger IV, VI og VII skal i udgłre undtagelser fra kapitel direktiv 96/92/EF. 2) Overgangsordningen skal v(cid:230)re tidsbegr(cid:230)nset og skal v(cid:230)re k(cid:230)det sammen med gyldighedsperio- den for de p(cid:229)g(cid:230)ldende forpligtelser og garantier. 3) Overgangsordningen skal omfatte de mindst restriktive foranstaltninger, som med rimelighed er nłdvendige for at opn(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende m(cid:229)l, som i sig selv skal v(cid:230)re legitime. N(cid:229)r Kommissio- nen tr(cid:230)ffer afgłrelse om s(cid:229)danne anmodninger, skal den bl. a. tage hensyn til det berłrte systems 3. Bedłmmelse af meddelelsen (45) I det foreliggende tilf(cid:230)lde er det for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r den fastsl(cid:229), meddelte overgangsordning ikke nłdvendigt at om krav A. 1, A. 2 og A. 3 eller B. 1 og B. 2 er opfyldt, idet de foresl(cid:229)ede foranstaltninger ikke udgłr undtagelser fra kapitel IV, VI og VII i direktiv 96/92/EF og s(cid:229)ledes ikke opfylder krav B. 1 ovenfor. (46) Artikel 24, stk. 1 og 2, i direktiv 96/92/EF har fłlgende ordlyd: »1. Medlemsstater, i hvilke forpligtelser eller drifts- garantier, som er givet inden dette direktivs ikrafttr(cid:230)den, ikke vil kunne opfyldes p(cid:229) grund af bestemmelserne i dette direktiv, kan anmode om en overgangsordning, som kan indrłmmes dem af Kommissionen under hen- syn til bl. a. det berłrte systems stłrrelse, systemets sam- menkoblingsgrad og den berłrte elektricitetsindustris struktur. Kommissionen underretter under iagttagelse af kravet om fortrolighed medlemsstaterne om s(cid:229)danne anmodninger, inden den tr(cid:230)ffer afgłrelse. Afgłrelsen offentliggłres i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. 2. Overgangsordningen skal v(cid:230)re tidsbegr(cid:230)nset og skal v(cid:230)re k(cid:230)det sammen med gyldighedsperioden for de p(cid:229)g(cid:230)ldende forpligtelser og garantier, jf. stk. 1. Over- gangsordningen kan omfatte undtagelser fra kapitel IV, VI og VII i dette direktiv. Anmodninger om en over- gangsordning skal indgives til Kommissionen senest et (cid:229)r efter dette direktivs ikrafttr(cid:230)den. « (47) Det er derfor klart, at det system, der v(cid:230)lges af en med- lemsstat, for at kunne blive betragtet som en overgangs- ordning i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF skal udgłre en undtagelse fra kravene i kapitel IV, VI eller VII i n(cid:230)vnte direktiv. (48) En ren kompensationsordning, dvs. et afgiftssystem gen- nemfłrt af en medlemsstat for at kompensere strandede omkostninger, som skyldes gennemfłrelsen af direktivet, kan s(cid:229)ledes ikke betragtes som en overgangsordning efter artikel 24 i direktiv 96/92/EF. P(cid:229)l(cid:230)ggelsen af en s(cid:229)dan afgift ville ikke kr(cid:230)ve en undtagelse fra ovenn(cid:230)vnte kapitler i direktivet. (49) Det forhold, at foranstaltninger af den art, som overvejes her, kan fłre til betydelige konkurrencefordrejninger p(cid:229) det indre marked for elektricitet, berłrer ikke denne kon- klusion. Kommissionen erkender s(cid:229)ledes, at betalingen af s(cid:229)danne afgifter kan have łkonomiske virkninger, der i al v(cid:230)sentlighed svarer til en fuldst(cid:230)ndig eller delvis und- tagelse fra nogle af forpligtelserne i kapitel IV, VI eller VII i direktiv 96/92/EF. Selve arten af s(cid:229)danne fordrejnin- L 319/52 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 12. 1999 ger betyder imidlertid, at de ikke er resultatet af en speci- fik undtagelse i henhold til direktivet. Overfłrslen af kompensationsbelłb til bestemte elektricitetsproducenter, finansieret ved at p(cid:229)l(cid:230)gge forbrugerne en afgift, er s(cid:229)le- des en foranstaltning, der ikke direkte falder ind under skal direktivet, men derimod en foranstaltning, der bedłmmes ud fra traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). I forbindelse med denne antagelse foruds(cid:230)ttes det, at for- anstaltninger med samme łkonomisk virkning behandles p(cid:229) tilsvarende m(cid:229)de, uanset hvilken procedure der finder anvendelse i hvert enkelt tilf(cid:230)lde. ning af kraftv(cid:230)rker og pensionsforpligtelser som meddelt af den danske regering i skrivelse af 19. februar 1998. Artikel 2 Den overgangsordning, som er meddelt af den danske regering, indeholder ikke foranstaltninger, som ville udgłre undtagelser fra kapitel IV, VI og VII i direktiv 96/92/EF. Direktivets artikel 24 finder derfor ikke anvendelse p(cid:229) den overgangsordning, som er meddelt af den danske regering. (50) Da artikel 24 i direktiv 96/92/EF ikke finder anvendelse, er det ikke nłdvendigt at foretage en bedłmmelse af de ovenn(cid:230)vnte yderligere krav 2 og 3. Artikel 3 VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den foresl(cid:229)ede overgangsordning vedrłrer de danske elselska- bers forpligtelser med hensyn til take or pay-gaskontrakter, luk- Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 8. juli 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Christos PAPOUTSIS Medlem af Kommissionen


title: Règlement (CE) n° 1499/1999 de la Commission, du 8 juillet 1999, déterminant dans quelle mesure il peut être donné suite aux demandes de droits d'importation déposées au titre du règlement (CE) n° 1081/1999 relatif à l'importation de taureaux, vaches et génisses de certaines races alpines et de montagne

eurovoc_concepts:
CCT duties
bull
cow
heifer
import
quantitative restriction

text: 9. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 174/17 RÈGLEMENT (CE) No 1499/1999 DE LA COMMISSION du 8 juillet 1999 déterminant dans quelle mesure il peut être donné suite aux demandes de droits d'importation déposées au titre du règlement (CE) no 1081/1999 relatif à l'importation de taureaux, vaches et génisses de certaines races alpines et de montagne LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: vu le traité instituant la Communauté européenne, Article premier vu le règlement (CE) no 1081/1999 de la Commission du 26 mai 1999 portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires d'importation pour des taureaux, vaches et génisses, autres que ceux destinés à la boucherie, de certaines races alpines et de montagne, abrogeant le règlement (CE) no 1012/ 98 et modifiant le règlement (CE) no 1143/98 (1), et notam- ment son article 5, (1) (2) considérant que l'article 2, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1081/1999 prévoit que les quantités réservées aux importateurs dits traditionnels dans le cadre des deux contingents tarifaires sont attribuées au prorata des importations réalisées au cours de trente-six mois précé- dant l'année d'importation en question; considérant que, en ce qui concerne les opérateurs visés à l'article 2, paragraphe 3, dudit règlement, la répartition des quantités disponibles à leur égard dans le cadre des deux contingents tarifaires est effectuée au prorata des quantités demandées; que, étant donné que les quantités demandées dépassent les quantités disponibles, il y a lieu de fixer un pourcentage unique de réduction, 1. Chaque demande de droits d'importation déposée confor- mément aux dispositions du règlement (CE) no 1081/1999 pour le numéro d'ordre 09. 0001 est satisfaite jusqu'à concur- rence des quantités suivantes: a) 28,9603 % des quantités importées au sens de l'article 2, paragraphe 1, point a), du règlement (CE) no 1081/1999; b) 1,2775 % des quantités demandées au sens de l'article 2, paragraphe 1, point b), du règlement (CE) no 1081/1999. 2. Chaque demande de droits d'importation déposée confor- mément aux dispositions du règlement (CE) no 1081/1999 pour le numéro d'ordre 09. 0003 est satisfaite jusqu'à concur- rence des quantités suivantes: a) 31,4639 % des quantités importées au sens de l'article 2, paragraphe 1, point a), du règlement (CE) no 1081/1999; b) 1,3788 % des quantités demandées au sens de l'article 2, paragraphe 1, point b), du règlement (CE) no 1081/1999. Le présent règlement entre en vigueur le 9 juillet 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 8 juillet 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 131 du 27. 5. 1999, p. 15


title: 1999/796/CE: Decisión de la Comisión, de 8 de julio de 1999, relativa a la solicitud neerlandesa de un régimen transitorio con arreglo al artículo 24 de la Directiva 96/92/CE del Parlamento Europeo y del Consejo sobre normas comunes para el mercado interior de la electricidad [notificada con el número C(1999) 1551/6] (El texto en lengua neerlandesa es el único auténtico)

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

text: L 319/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 12. 1999 DECISI(cid:211)N DE LA COMISI(cid:211)N de 8 de julio de 1999 relativa a la solicitud neerlandesa de un rØgimen transitorio con arreglo al art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE del Parlamento Europeo y del Consejo sobre normas comunes para el mercado interior de la electricidad [notificada con el nœmero C(1999) 1551/6] (El texto en lengua neerlandesa es el œnico autØntico) (1999/796/CE) LA COMISI(cid:211)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, 2. Estructura y desarrollo del sector elØctrico en los Visto el Tratado consitutivo de la Comunidad Europea, Pa(cid:237)ses Bajos a) P r o d u c c i (cid:243) n Vista la Directiva 96/92/CE del Parlamento Europeo y del Con- sejo, de 19 de diciembre de 1996, sobre normas comunes para el mercado interior de la electricidad (1) y, en particular, su art(cid:237)- culo 24, (3) Los Pa(cid:237)ses Bajos cuentan con cuatro empresas de produc- ci(cid:243)n de energ(cid:237)a elØctrica: EPON (cid:151) NV Elektriciteits-Produktiemaatschappij Oost en Noord Nederland; Tras informar a los Estados miembros de la solicitud neerlan- desa, EPZ (cid:151) NV Elektriciteits-Produktiemaatschappij Zuid-Ne- derland; Considerando lo siguiente: I. LOS HECHOS 1. Procedimiento (1) Mediante carta de 20 de febrero de 1998, el Represen- tante Permanente de los Pa(cid:237)ses Bajos remiti(cid:243) a la Comi- si(cid:243)n Europea una notificaci(cid:243)n provisional de reg(cid:237)menes transitorios de conformidad con el art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE. El 29 de mayo, los servicios de la Comisi(cid:243)n se desplazaron a La Haya, para realizar una visita de investigaci(cid:243)n al Ministerio de Econom(cid:237)a. La Comisi(cid:243)n solicit(cid:243) informaci(cid:243)n adicional en relaci(cid:243)n con determinados aspectos de la notificaci(cid:243)n, que recibi(cid:243) mediante carta el 22 de junio. (2) Mediante carta de 16 de octubre, la Representaci(cid:243)n remiti(cid:243) informaci(cid:243)n Permanente de los Pa(cid:237)ses Bajos adicional relativa a la notificaci(cid:243)n de los reg(cid:237)menes transitorios. EZH (cid:151) NV Electriciteitsbedrijf Zuid-Holland; UNA (cid:151) NV Energieproduktiebedrijf UNA. empresas generan alrededor del 70 % de la Estas demanda nacional de energ(cid:237)a elØctrica. El 30 % restante corresponde a importaciones (alrededor del 13 %), pro- ducci(cid:243)n independiente o autoproducci(cid:243)n. (4) Las cuatro empresas de producci(cid:243)n coordinan sus activi- dades hasta cierto punto, a travØs de SEP (Samenwer- kende Elektriciteits-Produktiebedrijven NV; Uni(cid:243)n de empresas productoras de electricidad), propietaria de la red nacional de alta tensi(cid:243)n y la persona jur(cid:237)dica que, hasta el 1 de enero de 1999, realiz(cid:243) todas las importa- ciones de electricidad. SEP es responsable de la gesti(cid:243)n de la central nuclear de Dodewaard (actualmente en pro- ceso de cierre definitivo) y de la planta de gasificaci(cid:243)n de carb(cid:243)n de Demkolec, as(cid:237) como de los compromisos internacionales mencionados en el considerando 12 (punto 4. 1). Las cuatro empresas productoras y SEP son partes firmantes de un acuerdo de cooperaci(cid:243)n (Overeen- komst van Samenwerking), denominado en lo sucesivo «OvS». (5) La propiedad de las empresas de producci(cid:243)n corres- ponde a: EPON: empresas de distribuci(cid:243)n; (1) DO L 27 de 30. 1. 1997, p. 20. EPZ: empresas de distribuci(cid:243)n; 11. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 319/35 EZH: provincia, grandes ciudades de la zona, municipios y una empresa de distribuci(cid:243)n; 4. RØgimen transitorio notificado por el Gobierno de los Pa(cid:237)ses Bajos UNA: dos provincias y las ciudades de Utrecht y Amster- dam. 4. 1. Introducci(cid:243)n b) T r a n s m i s i (cid:243) n (12) El Gobierno de los Pa(cid:237)ses Bajos notific(cid:243) las medidas tran- sitorias siguientes de conformidad co el art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE: (6) Hasta enero de 1999, la transmisi(cid:243)n de electricidad estuvo a cargo de SEP, propietaria de la red de alta ten- si(cid:243)n y œnica importadora de energ(cid:237)a elØctrica. 1) calefacci(cid:243)n urbana: recuperaci(cid:243)n de las pØrdidas rela- cionadas con determinados proyectos de calefacci(cid:243)n urbana hasta la expiraci(cid:243)n del œltimo contrato en 2001; (7) Desde 1999 la transmisi(cid:243)n estÆ a cargo de Tennet, un organismo independiente propiedad de SEP, en el que el Estado se propone adquirir una participaci(cid:243)n mayorita- ria. 2) Demkolec: recuperaci(cid:243)n de costes adicionales de cons- trucci(cid:243)n y funcionamiento de Demkolec, la planta experimental de gasificaci(cid:243)n de carb(cid:243)n de Bugge- num; c) D i s t r i b u c i (cid:243) n (8) La distribuci(cid:243)n de electricidad estÆ en manos de veinti- trØs empresas. Las empresas de distribuci(cid:243)n son propie- dad de las administraciones locales (provincias, ciudades y municipios). 3. Liberalizaci(cid:243)n del mercado de la electricidad de los Pa(cid:237)ses Bajos: aplicaci(cid:243)n de la Directiva 96/92/CE (9) (10) La Ley sobre electricidad de los Pa(cid:237)ses Bajos de 1998 entr(cid:243) en vigor el 1 de agosto de 1998. El 1 de junio de 1999 se aprob(cid:243) una Ley de reforma de la Ley sobre la electricidad de 1998, que trata principalmente de los detalles relativos al acceso a la red y al suministro a los consumidores cautivos. El Gobierno de los Pa(cid:237)ses Bajos ha optado por una aper- tura gradual del mercado de la electricidad. Desde el 1 de enero de 1999, un tercio de los clientes estarÆ cualifi- cado; otro tercio de los clientes lo estarÆ en 2002, y en 2007 el 100 % de los clientes del sector elØctrico de los Pa(cid:237)ses Bajos podrÆ comprar libremente la electricidad. La Ley de reforma prevØ el acceso regulado a la red de ter- ceros. A partir del 1 de enero de 1999, las importaciones de electricidad destinada a los clientes cualificados y a las distribuidoras para estos œltimos estarÆ sujeta a un requi- sito de reciprocidad. (11) Como se menciona anteriormente, el gestor del sistema de transmisi(cid:243)n Tennet, operativo desde el 1 de enero de 1999, es independiente desde un punto de vista jur(cid:237)dico en relaci(cid:243)n con la producci(cid:243)n y el suministro. El Estado se propone adquirir una participaci(cid:243)n mayoritaria en el gestor de la red de transmisi(cid:243)n. 3) Protocolo: los productores y los distribuidores de los Pa(cid:237)ses Bajos han firmado un acuerdo de protocolo por el que los productores de electricidad se compro- meten a vender y los distribuidores y comprar toda la producci(cid:243)n de los primeros (que representa un 70 % de las ventas de los distribuidores) hasta el aæo 2000 inclusive. En el caso de que se revoque este acuerdo voluntario por motivos comerciales o lega- les, el Ministro se reserva el derecho de imponer legalmente su aplicaci(cid:243)n, o la de otras disposiciones similares; 4) compromisos internacionales: recuperaci(cid:243)n de posibles pØrdidas derivadas de los contratos siguientes: (cid:151) contratos de suministro de electricidad entre SEP y EdF, PreussenElektra y Statkraft, (cid:151) obligaciones de inversi(cid:243)n de SEP en Statnett en relaci(cid:243)n con el cable NorNed, (cid:151) contrato firme de compra de gas entre SEP y StatOil. (13) Los compromisos internacionales mencionados se aæa- dieron a la notificaci(cid:243)n de los Pa(cid:237)ses Bajos mediante carta de 16 de octubre de 1998. No estaban incluidos en la notificaci(cid:243)n provisional de 20 de febrero de 1998. (14) En la notificaci(cid:243)n provisional se mencionaban otros dos sistemas: (cid:151) retraso de la privatizaci(cid:243)n del sector elØctrico. Hasta finales del aæo 2001 se necesitarÆ el acuerdo expl(cid:237)- cito del Ministerio para la venta de acciones fuera del c(cid:237)rculo de accionistas actuales; (cid:151) introducci(cid:243)n progresiva del impuesto de sociedades al mismo ritmo que el proceso de liberalizaci(cid:243)n. L 319/36 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 12. 1999 (15) Sin embargo, estos dos sistemas se eliminaron de la notificaci(cid:243)n definitiva a ra(cid:237)z de la informaci(cid:243)n pro- porcionada por los servicios de la Comisi(cid:243)n durante la mencionada reuni(cid:243)n de 22 de junio, en particular la observaci(cid:243)n de que la Comisi(cid:243)n no pod(cid:237)a considerar estos aspectos como excepciones a la Directiva 96/92/CE y que, por tanto, no se considerar(cid:237)an en el marco del art(cid:237)culo 24 de la misma. La Comisi(cid:243)n se reserva la posi- bilidad de examinar estos problemas con arreglo a otras disposiciones del Derecho comunitario. 4. 2. Datos sobre los sistemas notificados 4. 2. 1. Proyectos de calefacci(cid:243)n urbana a) C o m p r o m i s o (16) En 1990, las empresas de producci(cid:243)n asumieron de los distribuidores la garant(cid:237)a del precio del combustible des- tinado a calefacci(cid:243)n, por la que se garantiza a los consu- midores que no pagarÆn mÆs que los usuarios de calefac- ci(cid:243)n de gas. Nueve proyectos de calefacci(cid:243)n urbana, en los que participan tres empresas productoras, son defici- tarios y han sido objeto de notificaci(cid:243)n. Todos los con- tratos son anteriores a febrero de 1997. En las zonas en cuesti(cid:243)n la calefacci(cid:243)n urbana no es competitiva, espe- cialmente si se consiera el nivel de inversi(cid:243)n de capital y, por tanto, la amortizaci(cid:243)n. Los contratos son el resultado de la pol(cid:237)tica que ha seguido el Gobierno desde 1979 para promover razones ambientales. calefacci(cid:243)n urbana por la b) I m p o r t e d e l o s c o s t e s h u n d i d o s (17) De conformidad con los cÆlculos de la empresa de conta- bilidad Coopers Lybrand, las pØrdidas serÆn de entre 1 628 y 2 000 millones de florines neerlandeses, en fun- ci(cid:243)n de la evoluci(cid:243)n de los precios del gas. decir, las partes en los contratos de calefacci(cid:243)n urbana con garant(cid:237)a del precio del combustible. (20) Los beneficiarios se someten obligatoriamente a audito- la Comisi(cid:243)n podrÆ r(cid:237)as anuales. En caso de solicitarlo, acceder a la contabilidad. 4. 2. 2. Demkolec a) E l c o m p r o m i s o (21) La construcci(cid:243)n y el funcionamiento de Demkolec, la planta experimental de gasificaci(cid:243)n de carb(cid:243)n, precis(cid:243) importantes inversiones extraordinarias en relaci(cid:243)n con la investigaci(cid:243)n, el desarrollo y la puesta a punto experi- mental de tecnolog(cid:237)as que preservan el medio ambiente. Estas inversiones todav(cid:237)a no se han amortizado y, una vez liberalizado el mercado, no se pueden recuperar a travØs de la tarifa bÆsica nacional de electricidad. El Gobierno de los Pa(cid:237)ses Bajos decidi(cid:243) construir Demkolec por razones medioambientales y de diversificaci(cid:243)n del suministro. b) I m p o r t e d e l o s c o s t e s h u n d i d o s (22) Coopers Lybrand calcul(cid:243) que el importe de la inversi(cid:243)n especial de Demkolec no amortizada hasta el momento asciende a 458,4 millones de florines neerlandeses. Este cÆlculo se basa en el valor neto de la diferencia entre los costes de Demkolec y una instalaci(cid:243)n de gas moderna con un coste de producci(cid:243)n de 0,07 florines neerlande- ses/kWh a 1 de enero de 2001. El cÆlculo tiene en cuenta la subvenci(cid:243)n de 18,3 millones de florines neer- landeses a Demkolec aprobada por la Comisi(cid:243)n; todav(cid:237)a no se ha comprobado si el cÆlculo tiene presente el prØs- tamo preferente concedido por el Banco Europeo de Inversiones. Las autoridades de los Pa(cid:237)ses Bajos han noti- ficado un coste mÆximo de 550 millones de florines neerlandeses en relaci(cid:243)n con el rØgimen transitorio para la planta de Demkolec. c) M Ø t o d o d e r e c u p e r a c i (cid:243) n c) M Ø t o d o d e r e c u p e r a c i (cid:243) n (18) (19) El art(cid:237)culo 77a de la Ley sobre electricidad de 1998 prevØ la recuperaci(cid:243)n de los costes hundidos relativos a los proyectos de calefacci(cid:243)n urbana por medio de una exacci(cid:243)n sobre la tarifa de transporte de electricidad. Las autoridades de los Pa(cid:237)ses Bajos tienen intenci(cid:243)n de establecer un sistema de recuperaci(cid:243)n de veinte aæos de duraci(cid:243)n, con una financiaci(cid:243)n mÆxima de 2 000 millo- nes de florines neerlandeses; este importe se recuperarÆ a travØs de una exacci(cid:243)n sobre la tarifa transporte de elec- tricidad. El sistema tiene cuatro beneficiarios: los produc- tores EZH, EPZ, UNA y EPON o sus sucesores legales, es (23) (24) El art(cid:237)culo 77a de la Ley sobre electricidad de 1998 prevØ la recuperaci(cid:243)n de los costes hundidos derivados de la construcci(cid:243)n y la explotaci(cid:243)n de la planta experi- mental de gasificaci(cid:243)n de carb(cid:243)n de Demkolec por medio de una exacci(cid:243)n sobre la tarifa de transporte de electricidad. Las autoridades de los Pa(cid:237)ses Bajos tienen intenci(cid:243)n de establecer un sistema de recuperaci(cid:243)n de dos aæos de duraci(cid:243)n, que se financiarÆ a travØs de una exacci(cid:243)n sobre la tarifa de transporte de electricidad. El importe mÆximo de 550 millones de florines neerlandeses se reembolsarÆ a SEP, œnico beneficiario. 11. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 319/37 4. 2. 3. Protocolo a) E l c o m p r o m i s o (25) Productores y distribuidores estÆn sujetos a un protocolo en vigor desde 1997 hasta finales de 2000, por el que los distribuidores se comprometen a comprar toda la producci(cid:243)n de las cuatro empresas productoras (que cubre un 70 % de las necesidades de los distribuidores en el rØgimen previo a la liberalizaci(cid:243)n). El protocolo regula costes, precios y tarifas durante el per(cid:237)odo 1997-2000. ayuda gubernamental El verdadero objetivo de destinada a mantener el protocolo es permitir que los productores neerlandeses recuperen parte de los costes hundidos derivados de una capacidad de producci(cid:243)n que ha dejado de ser competitiva a los precios reducidos deri- vados de la liberalizaci(cid:243)n. Para cubrir estos costes, el Pro- tocolo garantiza a estas empresas importantes y perma- nentes cuotas de mercado y niveles de venta. la b) M a g n i t u d d e l o s c o s t e s h u n d i d o s ii) Contrato para importaci(cid:243)n de electricidad con Preus- senElektra, que data de 1989, por el que SEP se com- promete a adquirir 1 500 GWh al aæo hasta el 31 de diciembre de 2005. iii) Contrato con NorNed para la instalaci(cid:243)n de cable, que se remonta al 31 de enero de 1994, de confor- midad con el cual SEP debe correr con el 50 % de los costes de instalaci(cid:243)n de cable y debe comprar a Statt- net 2,16 TWh/anuales. El cable debe estar en funcio- namiento el 1 de octubre de 2001 y el contrato estarÆ en vigor hasta 2016. iv) Contrato firme de compra de gas entre SEP y Statoil, que se remonta a 1989. b) I m p o r t e d e l o s c o s t e s h u n d i d o s (29) El importe de los costes dependerÆ de la evoluci(cid:243)n de los precios del gas y de la electricidad en el mercado. Si en el mercado de los Pa(cid:237)ses Bajos los precios descienden hasta los 0,07 florines neerlandeses/kWh, SEP (a travØs de OvS, las empresas productoras proporcionalmente a su participaci(cid:243)n) se responsabiliza de las pØrdidas deriva- das de los contratos de importaci(cid:243)n hasta un importe total de 3 100 millones de florines neerlandeses; en este caso el Gobierno no interviene. (26) En esta fase es imposible determinar las consecuencias financieras que tendr(cid:237)a la derogaci(cid:243)n del protocolo para los productores. (30) c) M Ø t o d o d e r e c u p e r a c i (cid:243) n (27) En el caso de que, por el motivo que sea, se revoque el protocolo, el Ministro de Econom(cid:237)a se reserva el derecho y la facultad legal de imponer por ley bien este acuerdo, similares. Sin embargo, no existe bien disposiciones informaci(cid:243)n precisa sobre: a) la probabilidad de que esto ocurra, y b) las medidas exactas que se adoptar(cid:237)an si el Ministro hiciera uso de esta posibilidad. Por lo tanto, no se sabe exactamente c(cid:243)mo impondr(cid:237)a el Ministro un acuerdo entre productores y distribuidores. (31) 4. 2. 4. Compromisos internacionales a) C o m p r o m i s o s (28) i) Contrato de suministro de electricidad con EdF: el contrato inicial se firm(cid:243) en 1989; la œltima modifica- ci(cid:243)n, que data de abril de 1998, obliga a SEP a con- tratar como m(cid:237)nimo el 65 % de 600 MW hasta el 31 de marzo de 200[(cid:133)] (*). (*) Secretos comerciales. Sin embargo, tan pronto como el precio de la electrici- dad en el mercado descienda por debajo de los 0,07 florines neerlandeses/kWh, las autoridades se harÆn cargo de un mayor porcentaje de las pØrdidas adicionales que se deriven de estos contratos a causa de mayores descensos del precio de la electricidad. La contribuci(cid:243)n del Gobierno en la atenuaci(cid:243)n de estas pØrdidas es pro- gresiva y se complementa con una contribuci(cid:243)n a las pØrdidas de las empresas productoras. Si el precio fuera de 0,05 florines neerlandeses/kWh, el Gobierno pagar(cid:237)a [(cid:133)] (*) millones de florines neerlandeses a SEP, mientras que las empresas de producci(cid:243)n contribuir(cid:237)an con [(cid:133)] (*) millones de florines neerlandeses. Existe una disposici(cid:243)n que complementa la mencionada contribuci(cid:243)n progresiva del Gobierno, por la que la con- tribuci(cid:243)n oficial aumentarÆ en caso de que los precios desciendan por debajo de los 0,055 florines neerlande- ses/kWh. A un precio de mercado de 0,07 florines neerlandeses/kWh, los productores se hacen cargo de la pØrdida inicial de [(cid:133)] (*) millones, pero esta cantidad quedar(cid:237)a totalmente cubierta por las autoridades si el precio de mercado descendiera a 0,055 florines neerlan- deses/kWh. Por tanto, si el precio es de 0,05 florines neerlandeses/kWh, las autoridades pagar(cid:237)an un total de [(cid:133)] (*) millones (la pØrdida inicial de [(cid:133)] (*) millones mÆs la pØrdida adicional de [(cid:133)] (*) millones), mientras que las empresas de producci(cid:243)n pagar(cid:237)an [(cid:133)] (*) millo- nes de florines neerlandeses. (32) Las cantidades importes mÆximos del actual valor neto. totales mencionadas equivalen a los (33) El contrato de importaci(cid:243)n de Stattnet podrÆ utilizar gratuitamente el cable NorNed, es decir, no se pagarÆ a L 319/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas TenneT el uso de esta instalaci(cid:243)n de transporte. No estÆ claro si SEP puede utilizar gratuitamente este cable para la exportaci(cid:243)n a Noruega. c) M Ø t o d o d e r e c u p e r a c i (cid:243) n (34) Las autoridades de los Pa(cid:237)ses Bajos se proponen imponer un gravamen sobre la tarifa de transporte para recuperar las pØrdidas derivadas de los contratos de compra de gas y electricidad y financiar la instalaci(cid:243)n correspondiente a los Pa(cid:237)ses Bajos de la parte del cable NorNed. Las disposi- ciones de recuperaci(cid:243)n seguirÆn en vigor hasta que expire el œltimo contrato en 2026. El beneficiario del sis- tema es SEP. II. FUNDAMENTOS DE DERECHO 1. Fundamento jur(cid:237)dico: apartados 1 y 2 del art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE (35) El Gobierno neerlandØs notific(cid:243) una solicitud de rØgimen transitorio en relaci(cid:243)n con los supuestos compromisos y garant(cid:237)as de funcionamiento de conformidad con el art(cid:237)- culo 24 de la Directiva 96/92/CE. 2. Requisitos de los apartados 1 y 2 del art(cid:237)culo 24 El art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE establece lo siguiente: Los Estados miembros en los que las autorizacio- «1. nes concedidas antes de la entrada en vigor de la presente Directiva prevean compromisos o garant(cid:237)as de funcionamiento cuyo incumplimiento sea posible a causa de lo dispuesto en la presente Directiva, podrÆn solicitar acogerse a un rØgimen transitorio, que les podrÆ ser con- cedido por la Comisi(cid:243)n, teniendo en cuenta, entre otras cosas, las dimensiones de la red de que se trate e igual- mente el nivel de interconexi(cid:243)n de la red y la estructura de su industria elØctrica. La Comisi(cid:243)n informarÆ a los Estados miembros de dichas solicitudes antes de tomar una decisi(cid:243)n, teniendo en cuenta el respeto a la confi- dencialidad. Dicha decisi(cid:243)n serÆ publicada en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. 2. Dicho rØgimen transitorio estarÆ limitado en el tiempo y dependerÆ de la expiraci(cid:243)n de los compromisos o de las garant(cid:237)as a que se refiere el apartado 1. El rØgi- men transitorio podrÆ amparar excepciones a los cap(cid:237)tu- los IV, VI y VII de la presente Directiva. Los Estados miembros deberÆn notificar a la Comisi(cid:243)n las solicitudes de un rØgimen transitorio a mÆs tardar un aæo despuØs de la entrada en vigor de la presente Directiva. ». (36) Por consiguiente, a la luz de las disposiciones del Tratado CE, los apartados 1 y 2 del art(cid:237)culo 24 exigen que la Comisi(cid:243)n, al examinar cualquier solicitud de rØgimen transitorio, evalœe todos los elementos siguientes. A. Requisitos los garant(cid:237)as de funcionamiento en cuesti(cid:243)n la naturaleza de sobre 11. 12. 1999 compromisos o (37) 1) Debe demostrarse la existencia de un compro- miso o garant(cid:237)a de funcionamiento. 2) El compromiso o garant(cid:237)a de funcionamiento deben haberse concedido antes del 20 de febrero de 1997. 3) Debe establecerse un v(cid:237)nculo de causalidad entre la entrada en vigor de la Directiva 96/92/CE y la imposibilidad de cumplir el compromiso. B. Requisitos en relaci(cid:243)n con las medidas propuestas para alcanzar dichos objetivos (38) 1) Las medidas del rØgimen transitorio deben entrar dentro del Æmbito de excepciones a los cap(cid:237)tulos IV, VI y VII de la Directiva 96/92/CE. 2) El rØgimen transitorio estarÆ limitado en el tiempo y dependerÆ de la expiraci(cid:243)n de los com- promisos o de las garant(cid:237)as de funcionamiento en cuesti(cid:243)n. 3) El rØgimen transitorio debe aplicar las medidas menos restrictivas necesarias, dentro de lo razo- nable, para alcanzar los objetivos previstos por el rØgimen transitorio, que deberÆn ser leg(cid:237)timos. A la la hora de decidir sobre estas cuestiones, Comisi(cid:243)n debe tener en cuenta, entre otras cosas, las dimensiones de la red de que se trate e igual- mente su nivel de interconexi(cid:243)n y la estructura de la industria elØctrica. 3. Evaluaci(cid:243)n del rØgimen transitorio de los Pa(cid:237)ses Bajos 3. 1. Calefacci(cid:243)n urbana y Demkolec (39) Por lo que respecta al rØgimen transitorio notificado por las autoridades neerlandesas relativo a la calefacci(cid:243)n urbana y a Demkolec, no es necesario determinar si se satisfacen los requisitos A. 1), A. 2) y A. 3) o B. 2) y B. 3), ya que las medidas del rØgimen transitorio en cuesti(cid:243)n no entran dentro del Æmbito de excepciones a los cap(cid:237)tu- los IV, VI y VII de la Directiva 96/92/CE y, por consi- guiente, no cumplen el requisito B. 1 citado. (40) Como se indica mÆs arriba, para establecer un rØgimen transitorio con arreglo a lo dispuesto en el art(cid:237)culo 24, el sistema elegido por el Estado miembro debe prever una excepci(cid:243)n a los requisitos establecidos en los cap(cid:237)tulos IV, VI o VII de la Directiva 96/92/CE. (41) Las medidas consideradas se basan en un programa estrictamente de compensaci(cid:243)n, es decir, un sistema de 11. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 319/39 tarifas o gravÆmenes aplicados por un Estado miembro los costes hundidos originados por para compensar la aplicaci(cid:243)n de la Directiva 96/92/CE. En el presente caso, la aplicaci(cid:243)n de dichos gravÆmenes no exige una excepci(cid:243)n a los mencionados cap(cid:237)tulos de la Directiva 96/92/CE y, por consiguinete, no puede consi- derarse como un rØgimen transitorio a los efectos de su art(cid:237)culo 24. (42) El hecho de que medidas tales como las consideradas en este caso puedan distorsionar de forma significativa el mercado interior de la electricidad no afecta a esta con- clusi(cid:243)n. Si bien la Comisi(cid:243)n reconoce que el pago de dichos gravÆmenes puede tener repercusiones econ(cid:243)mi- cas muy similares a las derivadas de una excepci(cid:243)n total o parcial con respecto a algunas obligaciones establecidas en los cap(cid:237)tulos IV, VI o VII de la Directiva 96/92/CE, tales distorsiones, por su propia naturaleza, no se derivan de una excepci(cid:243)n tan especif(cid:237)ca como la prevista por la mencionada Directiva. Por consiguiente, la transferencia de un pago compensatorio a determinadas productores financiado por medio de una tarifa o de electricidad, gravamen que serÆ facturado a los consumidores, no constituye una medida contemplada directamente en la mencionada Directiva, sino que requiere examinarse de conformidad con las reglas de la competencia y, en parti- cular, con arreglo a la letra c) del apartado 3 del art(cid:237)culo 87 del Tratado CE. Sobre la base de esta hip(cid:243)tesis, se entiende que medidas con un efecto econ(cid:243)mico similar serÆn tratadas de forma coherente, independientemente del procedimiento aplicable en cada caso. (43) Dada la inaplicabilidad del art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE, no es necesario evaluar los requisitos previstos en A. 1), A. 2), A. 3), B. 2) y B. 3). 3. 2. Compromisos internacionales (44) Con arreglo al apartado 2 del art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE, «Los Estados miembros deberÆn notificar a la Comisi(cid:243)n las solicitudes de un rØgimen transitorio a mÆs tardar un aæo despuØs de la entrada en vigor de la pre- sente Directiva». Este plazo expir(cid:243) el 20 de febrero de 1998. En el presente caso, en la notificaci(cid:243)n original de 20 de febrero de 1998 no se proponen reg(cid:237)menes transi- torios en relaci(cid:243)n con los compromisos internacionales. Por lo tanto, no se podrÆ evaluar si se aprueban con arreglo al art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE. En incluso si se hubieran notificado estos cualquier caso, reg(cid:237)menes a la Comisi(cid:243)n en el plazo establecido en el apartado 2 del art(cid:237)culo 24, tampoco entrar(cid:237)an en el Æmbito del apartado 1 del art(cid:237)culo 24, ya que las medi- das previstas no constituyen excepciones a los cap(cid:237)tulos IV, V, VI y VII de la Directiva 96/92/CE. 3. 3. Protocolo (45) La Comisi(cid:243)n considera que la informaci(cid:243)n relativa a una posible acci(cid:243)n de los Pa(cid:237)ses Bajos en este sentido no es lo suficientemente clara para que la Comisi(cid:243)n pueda tomar una decisi(cid:243)n con arreglo al apartado 1 del art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE; una vez se haya aclarado la forma en que se aplicarÆ esta medida, se remitirÆ de con- formidad con el art(cid:237)culo 24 informaci(cid:243)n complementaria al respecto a la Comisi(cid:243)n, que podrÆ juzgar si el sistema constituye una excepci(cid:243)n a los cap(cid:237)tulos IV, VI y VII de la Directiva 96/92/CE y, en caso afirmativo, hasta quØ punto es compatible con los requisitos de la misma, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:211)N: Art(cid:237)culo 1 La presente Decisi(cid:243)n se refiere a la solicitud neerlandesa de rØgimen transitorio de conformidad con el art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE, comunicada a la Comisi(cid:243)n mediante noti- ficaci(cid:243)n provisional el 20 de febrero de 1998; el 16 de octubre de 1998 se envi(cid:243) a la Comisi(cid:243)n informaci(cid:243)n adicional relativa a dicha notificaci(cid:243)n, que se refiere a lo siguiente: a) los compromisos acordados en relaci(cid:243)n con la planta expe- rimental de gasificaci(cid:243)n de carb(cid:243)n de Buggenum; b) compromisos contra(cid:237)dos por las empresas productoras en relaci(cid:243)n con el precio de las tarifas de calefacci(cid:243)n urbana; c) compromisos internacionales de compra contra(cid:237)dos por SEP; d) un acuerdo de protocolo concluido en 1997 entre produc- tores y distribuidores neerlandeses. Art(cid:237)culo 2 El rØgimen transitorio notificado por el Gobierno neerlandØs con respecto a los compromisos contra(cid:237)dos por las empresas de producci(cid:243)n, en relaci(cid:243)n con el precio de las tarifas de cale- facci(cid:243)n urbana, y a los compromisos contra(cid:237)dos en relaci(cid:243)n con la planta experimental de gasificaci(cid:243)n de carb(cid:243)n de Bugge- num no contiene ninguna medida que pueda constituir excep- ci(cid:243)n a los cap(cid:237)tulos IV, VI o VII de la Directiva 96/92/CE, con arreglo a las disposiciones del apartado 2 del art(cid:237)culo 24 de la Directiva. Por consiguiente, el mencionado art(cid:237)culo no se aplica al rØgimen transitorio notificado por el Gobierno neerlandØs. L 319/40 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 12. 1999 Art(cid:237)culo 3 a la Comisi(cid:243)n en el plazo de un aæo a partir de la entrada en vigor de la Directiva. El art(cid:237)culo 76 de la Ley sobre electricidad de los Pa(cid:237)ses Bajos, relativo al protocolo, no se puede aprobar con arreglo al art(cid:237)- culo 24 de la Directiva 96/92/CE. En caso de que se presente recurso contra lo aqu(cid:237) dispuesto, deberÆ remitirse informaci(cid:243)n adicional a la Comisi(cid:243)n, de conformidad con las disposiciones del art(cid:237)culo 24 de la Directiva. Art(cid:237)culo 5 El destinatario de la presente Decisi(cid:243)n serÆ el Reino de los Pa(cid:237)- ses Bajos. Art(cid:237)culo 4 Hecho en Bruselas, el 8 de julio de 1999. El sistema de recuperaci(cid:243)n de las pØrdidas derivadas de com- promisos internacionales notificado por carta de 16 de octubre de 1998 no puede considerarse con arreglo al art(cid:237)culo 24 de la Directiva 96/92/CE, porque este sistema no ha sido notificado Por la Comisi(cid:243)n Christos PAPOUTSIS Miembro de la Comisi(cid:243)n


title: EEA fisheries in the NW Atlantic, 1998.

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
EU Member State
European Economic Area
catch by species
catch of fish
fishing statistics