title: Padomes Regula (EK) Nr. 1599/1999 (1999. gada 12. jūlijs), ar kuru piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir 1 mm vai vairāk, un izbeidz procedūru par tādu Korejas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu, kuru diametrs ir 1 mm vai vairāk

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

text: 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31 31999R1599 L 189/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 22. 7. 1999. PADOMES REGULA (EK) Nr. 1599/1999 (1999. gada 12. jūlijs), ar kuru piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir 1 mm vai vairāk, un izbeidz procedūru par tādu Korejas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu, kuru diametrs ir 1 mm vai vairāk EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. un 15. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apsprieša- nās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: (1) (2) (3) (4) A. PAGAIDU PASĀKUMI Komisija ar Regulu (EK) Nr. 618/1999 (2) (še turpmāk – “pagaidu regula”) piemēroja pagaidu kompensācijas mak- sājumus par tādu nerūsējošā tērauda stiepļu importu, kuru diametrs ir 1 mm vai vairāk (še turpmāk – “rupjās nerūsē- jošā tērauda stieples” vai “attiecīgais ražojums”), kuru izcel- sme ir Indijā vai Korejas Republikā (še turpmāk – “Koreja”) un uz ko attiecas KN kods ex 7223 00 19. B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA Pēc tam, kad bija nodoti atklātībā būtiskie fakti un apsvē- rumi, pamatojoties uz kuriem pieņēma lēmumu piemērot pagaidu pasākumus par Indijas un Korejas izcelsmes rupjo nerūsējošā tērauda stiepļu importu (še turpmāk – “nodo- šana atklātībā”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas piezīmes. Personām, kas to pieprasīja, deva iespēju izteikt savu viedokli mutiski. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem atzinumiem. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt: (1) OV L 288, 21. 10. 1997. , 1. lpp. (2) OV L 79, 24. 3. 1999. , 25. lpp. i) galīgo kompensācijas maksājumu piemērošanu par importu no Indijas un galīgu to maksājumu iekasēša- nu, kas nodrošināti ar pagaidu maksājumiem par šo importu, un ii) procedūras izbeigšanu attiecībā uz importu no Korejas, pasākumus nepiemērojot. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās nodošanas atklā- tībā varēja iesniegt iebildumus. (5) Personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izska- tīja, un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu atzi- numus. (6) (7) (8) C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI Attiecīgais ražojums ir rupjas nerūsējošā tērauda stieples, kuru niķeļa saturs ir 2,5 % no svara vai vairāk, izņemot tās, kuru niķeļa saturs ir no 28 % no svara vai vairāk, bet nepārsniedz 31 %, un kuru hroma saturs ir 20 % vai vai- rāk, bet nepārsniedz 22 %. Izmeklēšanas pagaidu posmā konstatēja, ka pašreizējā izmeklēšanā aplūkojamajām nerūsējošā tērauda stie- plēm, t. i. , stieplēm ar 1 mm vai lielāku diametru (rupjā stieple), un nerūsējošā tērauda stiepēm ar diametru, kas mazāks par 1 mm (smalkā stieple), ir atšķirīgi fiziskie rak- sturlielumi un izmantojums. Šo iemeslu dēļ izrādījās arī, ka rupjās un smalkās stieples nav savstarpēji aizstājamas vai arī to aizstāšanas iespējas ir ļoti mazas. Pagaidu regulā tomēr arī noteica, ka jautājumu par to, vai var precīzi nodalīt šos divus ražojumus, pētīs sīkāk līdz izmeklēšanas beigu posmam. Pamatojoties uz sīkāku informāciju, kas iegūta no ieintere- sētajām personām, secina, ka rupjās stieples un smalkās stieples ir divi dažādi ražojumi, jo tām ir atšķirīgi fiziskie raksturlielumi un atšķirīgs izmantojums. Pirmkārt, atšķiras rupjo un smalko nerūsējošā tērauda stiepļu fiziskie rakstur- lielumi – stiepes izturība, granulārā struktūra un pārklā- jums. Otrkārt, attiecībā uz abu ražojumu atšķirīgo 32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. izmantojumu, konstatēja, ka rupjās stieples izmanto inže- niertehnikā, kur nepieciešama īpaša izturība, piemēram, savienotājelementos, sienu stiprināšanā, kā metināšanas stieples u. c. Turpretim smalkās stieples parasti izmanto precīzijā, piemēram, sietos un filtros (stiepļu audums) ar mazām “acīm”, lai filtrētu ļoti smalkas vai sīkas daļiņas (piemēram, putekļu filtri un ķīmiskie filtri), piemēroju- miem medicīnā/ķirurģijā u. c. (13) Tomēr 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā ir pare- dzēts izņēmums no šā vispārējā noteikuma, jo īpaši attie- cībā uz nodokļu atmaksas sistēmu un nodokļu atmaksas sistēmu attiecībā uz aizvietojumu, kas atbilst stingrajiem noteikumiem, kas paredzēti I pielikuma i) daļā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pieli- kumā (nodokļu atmaksas attiecībā uz aizvietojumu definī- cija un noteikumi). (9) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secina, ka smalkās un rupjās stieples ir divi dažādi ražojumi ar atšķirīgām īpašī- bām un izmantojumu, un no nerūsējošā tērauda stiepļu izmantotāju viedokļa tās nav savstarpēji aizstājamas. (10) Tā kā neviena no attiecīgajām personām neizvirzīja argu- mentus attiecībā uz Komisijas pagaidu atzinumiem par attiecīgo ražojumu un apsvērumiem par līdzīgiem ražoju- miem, ar šo apstiprina faktus un atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 7. līdz 12. apsvērumā. D. SUBSĪDIJAS I. INDIJA 1. Nodokļu norēķina shēma (passbook scheme – PBS) un piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (duty entitlement passbook scheme – DEPBS) (14) Komisijas veiktajā analīzē konstatēja, ka ne PBS, ne DEPBS nav nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas sis- tēma attiecībā uz aizvietojumu. Minētajās sistēmās nav ietverts pienākums importēt tikai tās preces, ko patērē eks- portētu preču ražošanā (pamatregulas II pielikums). Tur- klāt nav tādas pārbaudes sistēmas, lai pārliecinātos, vai importētās preces tiešām patērē ražošanas procesā. Tā nav arī nodokļu atmaksas sistēma attiecībā uz aizvietojumu, jo importētajām precēm nav jābūt tādā pašā daudzumā un ar tādām pašām īpašībām, kā vietējās izcelsmes izejvielām, ko izmantoja eksportpreču ražošanā (pamatregulas III pieli- kums). Visbeidzot, ražotājiem eksportētājiem ir tiesības uz labumu no PBS un DEPBS neatkarīgi no tā, vai tie vispār importē izejvielas. Eksportētājs var gūt labumu, vienkārši eksportējot preces, un tam nav jāpierāda, ka izejvielas tie- šām ir importētas; tādējādi, ražotājiem eksportētājiem, kuri visas izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, ko var izmantot par izejvielām, vienalga ir tiesības uz labumu no PBS un DEPBS. Tādējādi PBS un DEPBS neatbilst nevie- nam no noteikumiem, kas minēti I līdz III pielikumā. Tā kā šis 2. pantā sniegtās subsīdijas definīcijas izņēmums tāpēc nav piemērojams, kompensējamais labums ir atbrīvojums no kopējās ievedmuitas, kas parasti maksājama par importu. (11) (12) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija ir nepareizi novērtējusi pagaidu regulas 14. līdz 25. un 26. līdz 35. apsvērumā aprakstītās shēmas attiecībā uz subsīdijas apmēru un kompensējamā labuma apjomu. Jo īpaši, tie apgalvoja, ka Komisija nav pareizi novērtējusi materiālo labumu, ko gūst no tām shēmām, jo tikai pār- mērīgu nodokļu atmaksu varēja uzskatīt par subsīdiju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 (še turpmāk – “pama- tregula”) 2. pantu. (15) No minētā skaidri izriet, ka pārmērīgu atbrīvojumu no ievedmuitas izmanto pat pamatu labuma apjoma aprēķi- nāšanā tikai tajos gadījumos, ja runa ir par pieļaujamām nodokļu atmaksas sistēmām un nodokļu atmaksas sistē- mām attiecībā uz aizvietojumu. Tā kā ir konstatēts, ka PBS un DEPBS neietilpst nevienā no abām minētajām katego- rijām, labums ir pilnīgs atbrīvojums no ievedmuitas, nevis kāds iespējams pārmērīgs atbrīvojums. Lai noteiktu, vai PBS un DEPBS veido kompensējamas sub- sīdijas un ja tā, lai aprēķinātu labuma apjomu, Komisija izmantoja šādu metodi. Ievērojot pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, Komisija secināja, ka minētās shēmas ietver Indijas valdības finansiālu ieguldī- jumu, jo valsts negūst ieņēmumus (t. i. , ievedmuitu), ko iekasē citos gadījumos. Arī saņēmējs gūst materiālu labumu, jo ražotājiem eksportētājiem nav jāmaksā parastā ievedmuita. (16) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka secinājumi par šīm shēmām neatbilst pagaidu atzinumiem paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, jo antidempinga izmeklēšanā Komisija ir veikusi korekciju attiecībā uz ievedmuitu, kas saskaņā ar PBS un DEPBS nav samaksāta par importētajām izejvielām, kuras faktiski patērētas eks- portēto ražojumu ražošanā. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 33 (17) Tomēr, ievērojot antidempinga pamatregulas – Regulas (EK) Nr. 384/96 (1) 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, šo korekciju veica tikai tad, ja bija pierādīts, ka materiāli, par kuriem ir nomaksāta ievedmuita, faktiski ir iestrādāti attie- cīgajos ražojumos, kas pārdoti vietējā tirgū, un ka ieved- muita nav iekasēta vai atmaksāta attiecībā uz ražojumiem, kas eksportēti uz Kopienu. Kaut arī šāda korekcija galu galā samazinās dempinga starpības, antisubsidēšanas izmeklē- šanā tam nav būtiskas nozīmes, jo, pamatojoties uz pama- tregulas noteikumiem, iepriekš minēto iemeslu dēļ PBS un DEPBS jau ir atzītas par kompensējamām shēmām. Kā paskaidrots iepriekš, ja konstatē šādas kompensējamas subsīdijas esamību, saņēmēja labums ir ievedmuitas pilns apmērs, ko ražotājs eksportētājs nenomaksā par visiem importa darījumiem. Šajā sakarā Komisijas uzdevums nav analizēt PBS un DEPBS, lai noteiktu, kuri produkti ir fak- tiski iestrādāti ražojumā un kuri nav. Turklāt jāuzsver, ka shēmas kompensējamības analīze un faktiski iestrādāto izejvielu korekcijas analīze ir pilnīgi atšķirīgas pēc mērķa, aprēķināšanas metodēm un juridiskā pamata. Minētās korekcijas izvērtēšanu antidempinga izmeklēšanā veic, lai koriģētu normālās vērtības. Shēmas kompensējamības pār- baudi antisubsidēšanas izmeklēšanā veic, lai noteiktu labumu, ko saskaņā ar to gūst eksportētājs. Turklāt, aprē- ķina metodes antidempinga un antisubsidēšanas izmeklē- šanā ir atšķirīgas. Ja antidempinga gadījumā korekciju veic tikai par attiecīgo ražojumu eksportu uz Kopienu, tad anti- subsidēšanas izmeklēšanā labumu nosaka attiecībā uz visu ražojumu eksportu uz visiem galamērķiem saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un “Pamatnostādnēm subsīdijas apjoma aprēķināšanai kompensācijas maksā- jumu “aprēķina izmeklēšanā” pamatnostādnes”) (2). turpmāk (še – apjoma aprēķināšanai tikai tad, ja runa ir par nodokļu atmaksu vai nodokļu atmaksu attiecībā uz aizvietojumu. Šo iebildumu nevar pieņemt, jo pārmērīgas atmaksas jau- tājums rodas, vienīgi novērtējot pienācīgi izveidotas nodokļu atmaksas sistēmas/nodokļu atmaksas sistēmas attiecībā uz aizvietojumu, un ir noteikts, ka PBS un DEPBS nav šāda nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas sistēma attiecībā uz aizvietojumu pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. (20) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi, vai Indijas valdība ir ieviesusi sistēmu vai procedūru, lai pārbaudītu, kuras izejvielas un kādā daudzumā ir patērētas eksportēto ražojumu ražoša- Indijas valdība apgalvo, ka standarta nas procesā. izejvielu/produkcijas normas veido pienācīgu pārbaudes sistēmu. (21) Šis apgalvojums attiecas uz jautājumu par to, vai PBS un DEPBS var uzskatīt par nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas sistēmu attiecībā uz aizvietojumu. Tā kā konstatēja, ka PBS un DEPBS nav nodokļu atmaksas sis- tēma vai nodokļu atmaksas sistēma attiecībā uz aizvieto- jumu pamatregulas II un III pielikuma nozīmē, veikt turp- māku pārbaudi nav vajadzības. Pat ja PBS un DEPBS atbilstu II un III pielikuma kritērijiem, būtu jāsecina, ka trūkst pienācīgas pārbaudes sistēmas. Izejvielu/produkcijas normas ir iespējamo pozīciju saraksts, ko var patērēt ražo- šanas Tomēr izejvielu/produkcijas normas nav pārbaudes sistēma pama- tregulas II pielikuma 5. punkta nozīmē. Minētajās normās nav paredzēta to izejvielu pārbaude, kas faktiski patērētas ražošanas procesā, tāpat nav paredzēta arī pārbaudes sis- tēma, vai minētās izejvielas patiešām ir importētas. daudzumi. procesā, un to (18) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji turklāt apgal- vo, ka Komisijai vajadzējis pārbaudīt, vai patiesi ir notikusi pārmērīga ievedmuitas atmaksa par izejvielām, kas patērē- tas ražošanas procesā. (22) Indijas valdības un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija ir nepareizi noteikusi DEPBS licencē norādīto kompensāciju par kredīta apjoma vērtību, nevis par tīro vērtību pēc licences pārdošanas. Viens uzņēmums apgal- voja, ka tirdzniecības nodoklis, ko samaksāja pēc licences pārdošanas, būtu jāatskaita no kopējās subsīdijas summas. (19) Kā jau paskaidrots 12. līdz 15. apsvērumā, II un III pieli- kumā ir izklāstīti noteikumi, kā noteikt, vai sistēma veido nodokļu atmaksu vai nodokļu atmaksu attiecībā uz aizvie- tojumu. Pārmērīga ievedmuitas atmaksa ir pamats labuma (23) (1) OV L 56, 6. 3. 1996. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30. 4. 1998. , 18. lpp. ). (2) OV C 394, 17. 12. 1998. , 6. lpp. Saskaņā ar pašreizējiem DEPBS noteikumiem, uzņēmu- mam, kas iegādājies licences, ir divas iespējas: importēt jeb- kuru ražojumu (izņemot pozīcijas, kas iekļautas negatīvajā sarakstā (“negative list”)), izmantojot atlaides, lai kompen- sētu piemērojamo ievedmuitu, vai nodot licenci trešai per- sonai. Kā paskaidrots pagaidu regulas 34. apsvērumā, Komisija uzskata, ka “licences pārdošana par cenu, kas mazāka par nominālvērtību, ir tīri komerciāls lēmums, kas 34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. neietekmē no shēmas gūto labumu”. Turklāt pamatregulas 7. pantā ir uzskaitīti tie elementi, ko var atskaitīt no subsī- dijas apjoma. No subsīdijas apjoma var atskaitīt jebkuru maksu par pieteikumu vai ar pieteikumu izdevumus, kas jāmaksā, lai pretendētu uz subsīdiju vai saņemtu to. Mazāka labuma apjoma nodošanu, nekā faktiski piešķīra, un tirdzniecības nodokli nevar uzskatīt par pamatotiem atskaitījumiem pamatregulas 7. panta nozīmē, jo tādi ele- menti nav izmaksas, kas nepieciešamas, lai pretendētu uz subsīdiju vai saņemtu to. labums, kas gūts izmeklēšanas laikposmā. Tā kā, līdz kre- dīts nav izmantots, par uzņēmumu nevar apgalvot, ka tas ir saņēmis subsīdiju, Komisija nolēma, ka vislabāk uzņē- muma patieso gūto labumu atspoguļo kopējā debetētā summa. Tāpēc šo argumentu noraida. (24) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija daļu labumu saskaņā ar minētajām shēmām kom- pensēja divreiz, jo ir notikusi pārklāšanās starp šo proce- dūru un izmeklēšanu attiecībā uz pulētiem nerūsējošā tērauda stieņiem. 2. Eksporta veicināšanas shēma attiecībā uz ražošanas līdzekļiem (EPCGS) (28) Trīs uzņēmumi iesniedza sūdzību par Eksporta veicināša- nas sistēmu attiecībā uz ražošanas līdzekļiem (EPCGS), kas aprakstīta pagaidu regulas 36. līdz 39. apsvērumā. Tā attie- cas uz labuma sadali par pamatlīdzekļu parasto amortizā- cijas laikposmu. (25) Komisija izmantoja tās pašas metodes, ko izmantoja attie- cībā uz antibiotikām (1) un nerūsošā tērauda stieņiem (2). Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. punktu, kompensēja- mās subsīdijas apjomu noteica, sadalot kopējās subsīdijas vērtību uz kopējo eksporta apjomu. Tā kā eksporta subsī- dijas nebija saistītas ar attiecīgā ražojuma eksportu, bet gan ar visu uzņēmumu eksportu, Komisija uzskatīja par lietde- rīgu izmantot šo metodiku. Izmantojot šo metodiku, netika divreiz pieskaitīts labums, kam kompensācija jau bija noteikta izmeklēšanā attiecībā uz nerūsējošā tērauda jo subsīdijas bija sadalītas uz visu eksporta stieņiem, apjomu. (29) Bija iebildumi par neatbilstību starp amortizācijas laikpos- miem, kas minēti vēstulē par nodošanu atklātībā un pagaidu regulā. Komisija noteica vidējo no amortizācijas laikposmiem, ko izmantoja visi attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji, un ieguva vidējo amortizācijas laikposmu – divpadsmit gadi. Šo laikposmu izmantoja pagaidu atzi- numā, un to apstiprinās noslēguma posmā. Subsīdijas apjomu, ievērojot EPCGS, sadalīja pa divpadsmit gadiem saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu. (26) Viens uzņēmums, Raajratna Metal Industries Ltd, apstrīd labumu metodiku, ko Komisija izmantoja, aprēķinot saskaņā ar Nodokļu norēķina shēmu un DEPB shēmu. Tas apgalvoja, ka jāņem vērā tikai tās atlaides, kas par attiecīgo ražojumu piešķirtas izmeklēšanas laikposmā. Uzņēmums norādīja, ka minētais apjoms jāsadala uz atbilstīgo attiecīgā lai aprēķinātu minēto ražojuma eksporta apgrozījumu, labumu. (27) Komisija uzskata, ka, ja tā pieņemtu šo norādījumu, tad rezultātā tiktu kompensēts potenciālais, nevis faktiskais (1) OV L 273, 9. 10. 1998. , 4. lpp. (2) OV L 202, 18. 7. 1998. , 44. lpp. (30) Viens uzņēmums iebilda, ka tā ražošanas līdzekļu amorti- zācijas ilgums ir divdesmit viens gads, un ka vidējā divpad- smit gadu amortizācijas laikposma vietā vajadzējis izman- tot šo amortizācijas laikposmu. tērauda laikposmu nerūsējošā (31) Kā paskaidrots iepriekš, Komisijas dienesti, sagatavojot pagaidu atzinumus, noteica ražošanas līdzekļu parasto stiepļu amortizācijas nozarē, t. i. , divpadsmit gadi, pamatojoties uz to vidējo laik- posmu, ko izmantoja Indijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tas atbilst pamatregulas 7. panta 3. punkta prasībām, kurā teikts, ka gadījumā, ja subsīdiju var saistīt ar pamatlīdzekļu piesaisti, kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķina, attiecinot subsīdiju uz to laikposmu, kas atspoguļo šādu līdzekļu parastu amortizāciju attiecīgajā nozarē. Ņemot vērā šo noteikumu, nav lietderīgi izmantot konkrēta uzņēmuma amortizācijas laikposmu. Tādēļ šo iebildumu noraida. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 35 3. Ienākumu nodokļa atbrīvojuma sistēma (34) (32) Viens uzņēmums, Bhansali Ferromet Ltd, neiesniedza savas ienākumu nodokļa deklarācijas kopiju termiņā, ko bija noteikusi Komisija, un tāpēc ienākumu nodokļa atbrīvo- juma nolūkā to uzskatīja par uzņēmumu, kas nesadarbo- jas. Pēc nodošanas atklātībā šis uzņēmums iesniedza savas ienākumu nodokļa deklarācijas kopiju, no kuras varēja konstatēt, ka nekāds labums saskaņā ar minēto sistēmu nav piešķirts. Tāpēc subsīdijas normu uzņēmumam Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd samazināja līdz 18,5 %. Pārbaudē konstatēja, ka Isibars un Isinox ir saistīti uzņē- mumi, jo tiem ir kopīgi akcionāri un kopīga vadība. Komi- sija antidempinga izmeklēšanā un antisubsidēšanas izmek- lēšanā divus saistītus uzņēmumus vienmēr ir uzskatījusi par vienu saimniecisku vienību, lai novērstu apiešanu. Tāpēc šo iebildumu nevar pieņemt. Attiecībā uz subsīdijas normas aprēķināšanu, Komisija izmantoja vidējā svērtā metodi kā atbilstīgāko pamatu subsīdijas normas noteikša- nai. 4. Saistītie uzņēmumi 5. Kompensējamo subsīdiju apjoms (33) Isibars Ltd un Isinox Ltd iebilst, ka Komisijai tie nebija jāuz- skata par saistītiem uzņēmumiem, jo tie ir atsevišķas juri- diskas personas. Ja Komisija tos gribēja uzskatīt par saistī- tiem uzņēmumiem, tad tai bija jāpiemēro cita metodika, lai aprēķinātu atsevišķu subsīdijas normu. (35) Ņemot vērā galīgos atzinumus attiecībā uz dažādajām sis- tēmām, kā izklāstīts iepriekš, kompensējamo subsīdiju apjoms katram no izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem ir šāds: DEPBS EPCGS Ienākumu nodok- lis PBS 4,1 % 0,0 % 7,7 % 4,2 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % 14,4 % 18,4 % 10,7 % 7,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % Bhansali Bright Bars Devidayal Indore Wire Isibars/Isinox Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd Raajratna 23,3 % 13,7 % Triveni Shinton 0,0 % 0,0 % Venus Wire 19,8 % 14,3 % 0,0 % 0,0 % 0,9 % 1,2 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 0,0 % 1,3 % Kopā 18,5 % 18,4 % 19,3 % 13,2 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 0,0 % 35,4 % (36) Subsīdiju apjoms, kas galīgi noteikts Indijas uzņēmumiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, procentos no neto cenas ar piegādi līdz Kopienas robežai ir 48,8 %, kas atbilst lielākajam piešķīrumam attiecībā uz eksportētājiem, kuri sadarbojās, saskaņā ar katru no sistēmām. II. KOREJA 1. Aizdevumu programmas a) Etalona procentu likmes aprēķins (37) Korejas valdība apgalvoja, ka attiecībā uz subsīdiju apjoma aprēķinu aizdevumu gadījumā drīzāk bija jāizmanto valdības izmaksu noteikšanas metode, nevis saņēmēja labuma noteikšanas metode, atsaucoties uz Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (Agreement on Subsidies and Countervailing Measures, ASCM) 19. panta 4. punktu, 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un pielikuma k) un l) punktu. 36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. (38) Uzskata, ka noteikumi, uz kuriem atsaukusies Korejas val- dība, nav piemērojami aizdevumu programmām, uz ko attiecas izmeklēšana. ASCM 19. panta 4. punktā ir noteikts, ka nevar iekasēt kompensācijas maksājuma daļu, kas pār- sniedz konstatēto subsīdijas apjomu, kurš aprēķināts, pamatojoties uz piešķirto labumu. Šo noteikumu ievēroja, jo subsīdijas aprēķināšanai aizdevumu gadījumā izmantoja precīzi formulētus noteikumus, t. i. , pamatregulas 5. pantu un 6. panta b) punktu, kuros ir ietverts ASCM 14. panta b) punkts. Šajos noteikumos ir skaidri norādīts, ka subsīdija jāaprēķina labuma izteiksmē, kas ir starpība starp summu, kuru aizdevuma saņēmējs uzņēmums samaksā, un summu, kuru uzņēmums būtu samaksājis par pielīdzināmu komer- ciālu aizdevumu. ASCM 19. panta 4. punktā nav prasības aprēķināt subsīdiju, pamatojoties uz valdības izmaksām. ASCM 6. panta 1. punkta a) apakšpunkts attiecas uz pieņēmumu par būtisku kaitējumu dažos apstākļos, kas nav piemērojams kompensācijas maksājuma procedūrām. ASCM I pielikuma k) punktā, kas ir iestrādāts pamatregu- las I pielikumā, ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz eksporta kredītiem, kas ir izņēmumi no vispārīgajiem sub- sīdiju aprēķina noteikumiem aizdevumu gadījumā. Pats 1. punkts nenosaka, ka valdības izmaksu aprēķina metode dominē pār precīzi formulētajiem noteikumiem, kuri izklāstīti pamatregulas 5. pantā un 6. panta b) punktā, jo īpaši tāpēc, ka minētais punkts jau ir ietverts eksporta sub- sīdiju piemēru sarakstā, ko pieņēma VVTT sarunu Tokijas kārtā – laikā, kad PTO noteikumos vēl nebija iestrādāta saņēmēja labuma noteikšanas metode. (39) Turklāt Korejas valdība apgalvoja, ka salīdzinot procentus, ko maksā valdības aizdevumu programmā un procentus par komerciālu aizdevumu, būtu nepareizi pieņemts, ka procentu likmes par visiem aizdevumiem attiecīgajā eko- nomikā ir vienādas. (40) Komisija nepieņem, ka visi aizdevumi ir vienādi, bet izmanto aizdevumu etalonu, ko uzskata par salīdzināmu, pamatojoties uz aizdevuma atmaksas laikposmu, pamat- summu un aizdevuma mērķi, kā prasīts pamatregulas 6. panta b) punktā. (41) Visbeidzot, Korejas valdība apgalvoja, ka attiecīgajai eta- lona procentu likmei jābūt tāda salīdzināma aizdevuma lik- mei, kas izsniegts vienlaikus ar konkrēto aizdevumu, un nav jāizmanto izmeklēšanas laikposmā dominējošās pro- centu likmes, jo izmeklēšanas laikposmā procentu likme finanšu krīzes dēļ bija nesamērīgi augsta. būtu tādas pašas procentu likmes, neatkarīgi no tā, vai tie izsniegti vienlaikus ar valsts aizdevumu vai ne. Tādējādi Komisija neatkāpjas no parastās prakses, kas noteikta pamatregulā un aprēķina pamatnostādnēs. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida. (43) Divi Korejas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijas veiktais aizdevumu iedalījums piecās kategorijās atkarībā no pamatsummas ir patvaļīgs un neatbilst Korejas banku parastajai praksei, un ka attiecīgi procentu likmes noteik- šana, pamatojoties uz aizdevuma apmēru, nav piemērota metode etalona procentu likmes noteikšanai. Viens Kore- jas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, tā kā Korejas ban- kas aizdevuma summu neņem vērā kā faktoru, kas nosaka procentu likmi, Komisijai kā vienīgais etalons ir jāizmanto ražotāja faktiskā vidējā procentu likme par komerciāliem aizdevumiem. Divi Korejas ražotāji eksportētāji arī apgal- voja, ka Komisijai procentu likmes par komerciāliem aiz- devumiem būtu jāizmanto kā etalona procentu likmes par EXIM–SM aizdevumiem. (44) Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, uzskata, ka pama- tregulas 6. panta b) punktā ir skaidri noteikts, ka etalons subsīdijas aprēķinam ir salīdzināms komerciāls aizdevums, ko uzņēmums varētu faktiski saņemt tirgū. Tāpēc, kā norā- dīts aprēķināšanas pamatnostādnēs, Kopienas prakse šajā jomā ir salīdzināt aizdevumus, kam ir līdzīga summa, mēr- ķis un atmaksas laikposms. Komerciālajiem aizdevumiem (t. i. , īstermiņa aizdevumiem darbībai), ko saņēmuši Kore- jas ražotāji eksportētāji, ir atšķirīgs mērķis (sk. pagaidu regulas 126. apsvērumu) un aizdevuma laikposms, nekā attiecīgajiem EXIM–SM aizdevumiem, un tāpēc tie nav salīdzināmi aizdevumi. Tāpēc minētos apgalvojumus noraida. (45) Abi Korejas ražotāji eksportētāji apgalvoja arī, ka Komisija ārkārtīgi augstas procentu likmes, kuras radās Korejas finanšu krīzes dēļ, izmantoja par etalonu subsīdijas aprē- ķināšanā par aizdevumiem, kas noslēgti pirms minētās krī- zes. (42) Izmeklēšanas laikā konstatēja, ka komerciālo aizdevumu procentu likmes, laika gaitā mainoties, atspoguļo tirgus apstākļus. Šādiem aizdevumiem izmeklēšanas laikposma (46) Pamatregulas 6. panta b) punktā ir noteikts, ka labumu aprēķina, salīdzinot valsts aizdevumu procentu likmes un salīdzināmu komerciālu aizdevumu procentu likmēm. Šajā nolūkā salīdzināja vidējās valsts aizdevumu procentu lik- mes un vidējās komerciālu aizdevumu procentu likmes laikposmā. Tāpēc minēto apgalvojumu izmeklēšanas noraida. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 37 b) Zvejas tīklu ražošanas aizdevums (Fishing Net Production Loan, FNLP) apgrozījumā, šī prasība par atkarību no eksporta darbības rezultātiem ir izpildīta, jo uzņēmumi nebūtu varējuši iegūt labumu, nepārsniedzot zināmu eksporta preču pārdošanas apjomu. Tāpēc Korejas valdības apgalvojumu noraida. (47) Korejas valdība apgalvoja, ka, tā kā minētais aizdevums bija specifisks zvejas tīklu nozarei, tas nedeva labumu nerūsē- jošā tērauda stiepļu eksportētājiem, un tas arī nebija speci- fisks nerūsējošā tērauda ražošanas nozarei. Turklāt uzņē- mums, kas ražo gan zvejas tīklus, gan nerūsējošā tērauda stieples, attiecīgos finanšu resursus un grāmatvedību pār- valdītu atsevišķi. (48) Izmeklēšanā konstatēja, ka nerūsējošā tērauda stiepļu ražo- tāji eksportētāji saņēma šādu aizdevumu, kas ir kompen- sējams, jo, kā atzina Korejas valdība, tas ir specifisks zvejas tīklu ražošanas nozarei. Uzskata par nenozīmīgu to, ka attiecīgā sistēma nav specifiska nozarei, kura ražo attiecīgo ražojumu, ja vien pati programma ir specifiska un tās pie- dāvāto labumu var saistīt ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Tieši tā ir šajā gadījumā, jo subsidētais aizdevums samazi- nāja ražotāja kopējās finansēšanas izmaksas, no kā gūst labumu arī attiecīgais ražojums. Neiesniedza pierādījumus, ka attiecīgo ražotāju eksportētāju finanšu resursi būtu pār- valdīti tā, lai aizdevuma piešķiršana neietekmētu uzņē- muma kopējās finansēšanas izmaksas. Tāpēc šo apgalvo- jumu noraida. d) Tehnoloģijas izstrādāšanas aizdevums (Technology Development Business Loan, TDBL)/Zinātnes un tehnoloģijas veicināšanas fonds (Science and Technology Promotion Fund, STPF) uzņēmuma un nav kompensējamas. (51) Korejas valdība apgalvoja, ka minētās programmas paredz atbalstu zinātniskās izpētes pasākumiem saskaņā ar ASCM 8. panta 2. punkta a) apakšpunktu, un tāpēc tās ir tiesiski Turklāt neapstrīdamas tehnoloģijas izstrādāšana un zinātnes un tehnoloģijas attīs- tības veicināšana ir objektīvi un neitrāli kritēriji ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, un program- mas ir vispārpieejamas visām ražošanas nozarēm, kuras iegulda līdzekļus tehnoloģijas izstrādāšanas projektos, un tāpēc nav specifiskas. Attiecībā uz STPF Korejas valdība turklāt apgalvoja, – tā kā Zinātnes un tehnoloģijas minis- trija izmanto pārredzamus un objektīvus kritērijus, tā nevar pēc saviem ieskatiem izvēlēties prioritārus projektus, un Komisija nav iesniegusi pierādījumus, kas pamatotu tās secinājumu par to, ka šāda prakse ir bijusi. c) Mazo un vidējo uzņēmumu darbības uzsākšanas un veicināšanas fonda aizdevumi (SMEs start–up and promotion fund loans, SME–SPFL) (49) Korejas valdība apgalvoja, ka C veida aizdevumi, kas pie- šķirti, saskaņā ar Pusan Metropolitan City Support Fund Esta- blishment and Operation Bylaw, nebija atkarīgi no eksporta darbības rezultātiem, jo astoņi galvenie un divpadsmit papildu kritēriji, kas nosaka tiesības uz šiem aizdevumiem, ir objektīvi un neitrāli. Vienīgais ar eksportu saistītais ele- ments ir tas, ka vairāk ņem vērā tos mazos un vidējos uzņēmumus, kuru eksporta preču pārdošanas apjomi veido vairāk nekā 20 % no to kopējā apgrozījuma. Sistē- mas nolūks nav veicināt eksportu, bet gan izmantot eks- porta daļu kā netiešu norādi uz tehnoloģiskās attīstības darbībām. (50) Uzskata, ka, lai gan nosacījums par eksporta darbības rezultātiem ir tikai viens no vairākiem kritērijiem, tas tomēr padara minēto sistēmu atkarīgu no eksporta darbības rezultātiem un tāpēc specifisku. Tas ir skaidri norādīts pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā, kurā teikts, ka par specifiskām uzskata subsīdijas, kuras juridiski vai faktiski ir atkarīgas no eksporta darbības rezultātiem kā vienīgais nosacījums vai viens no vairākiem nosacījumiem. Tā kā viens no kritērijiem, kas jāņem vērā piešķīrējai iestā- dei, ir obligātā eksporta minimuma sasniegšana kopējā (52) Apgalvojumu par abu programmu tiesisko neapstrīdamību noraida to pašu iemeslu dēļ, kas norādīti 75. līdz 77. apsvē- rumā. Nav iesniegti pierādījumi, kas liktu apšaubīt pagaidu secinājumu, ka TDBL ir specifisks dažām ražošanas noza- rēm, kuras iegulda dažos projektos, kā noteikusi Tirdznie- cības un rūpniecības ministrija. Arī attiecībā uz STPF nav iesniegti dati par kritērijiem, ko izmantoja Zinātnes un tehnoloģijas ministrija. Izmeklēšanas laikā pārliecinājās, ka Zinātnes un tehnoloģijas ministrija tiešām reizēm pieņēma lēmumus par prioritāriem projektiem. To uzskata par pie- tiekamu pierādījumu, lai konstatētu, ka STPF faktiski ir specifisks pamatregulas 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc apgalvojumu par to, ka shēmas nav speci- fiskas, noraida. e) Aizdevumi eksporta finansēšanai (53) Viens Korejas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā dažus pārbaudītus datus un, nosakot labumu no EXIM–SM aizdevumiem, pieļāvusi kļūdu aprē- ķinos. (54) Uzskata, ka šis apgalvojums ir ņemams vērā. Attiecīgā uzņēmuma subsīdijas apjomā attiecīgi izdarīja atbilstīgas korekcijas. 38 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. (55) Korejas valdība apgalvoja, ka, tā kā EXIM–EK (pirmsnosū- tīšana), EXIM–SM un EXIM–FIC aizdevumus piešķīra ar lielākām likmēm, nekā tās, ko EXIM faktiski samaksāja par fondiem, EXIM–EK, EXIM–SM un EXIM–FIC aizdevumi nav kompensējami. Turklāt apgalvo, ka ASCM 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta 5. zemsvītras piezīmē ir noteikts, ka I pielikumā minētie pasākumi, kas neveido eksporta subsīdijas, nav jāaizliedz saskaņā ar šo vai jebkuru citu ASCM noteikumu. (56) Uzskata, ka minētie apgalvojumi attiecas tikai uz “eksporta kredītiem”, kā noteikts pamatregulas I pielikuma k) punk- tā. Kā jau paskaidrots pagaidu regulas 129. un 130. apsvē- rumā, EXIM–EK (pirmsnosūtīšana), EXIM–SM un EXIM- –FIC aizdevumus neuzskata par “eksporta kredītiem”, un uz tiem neattiecas pamatregulas I pielikuma k) punkts. Tāpēc minētos apgalvojumus noraida. (57) Korejas valdība apgalvoja, ka ASCM 3. panta 1. punkta nozīmē EXIM–FIC nav atkarīgs ne no eksporta darbības rezultātiem, ne arī no tā, vai vietējās preces ir izmantotas vairāk par importētajām. Korejas valdība apgalvo arī, ka jo EXIM–FIC ir pieejams EXIM–FIC nav specifisks, daudzām ražošanas nozarēm, un tā kā ārvalstu ieguldī- jumu kritērijs ir objektīvs un neitrāls ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. (58) Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, Komisija par EXIM–FIC aizdevumiem secināja, ka tie ir pieejami tikai uzņēmumiem, kuri iegulda līdzekļus ārvalstīs, un tāpēc tie ir specifiski pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakš- punkta nozīmē, jo to pamatā nav neitrāli kritēriji, kā paskaidrots turpmāk 80. līdz 84. apsvērumā. Uzskatīja, ka EXIM–FIC nav atkarīgs ne no eksporta darbības rezultā- tiem, ne no tā, vai vietējās preces ir izmantotas vairāk par importētajām, ASCM 3. panta 1. punkta nozīmē. 2. Paušālsummu atmaksas sistēma (59) Korejas valdība iebilda, ka tāda sistēma ir nodokļu atmak- sas sistēma ASCM I pielikuma i) punkta un II un III pieli- kuma nozīmē, kā arī apgalvoja, ka neatmaksā ievedmuitas summu, kas pārsniedz to ievedmuitu, kas iekasēta par importētajām izejvielām, kuras patērē eksportētā ražojuma ražošanā, ņemot vērā parasto piemaksu par atkritumiem. (60) Atbildot uz šiem iebildumiem, uzskata, ka, tā kā nav pie- nākuma importēt izejvielas eksportētā ražojuma ražošanai, tad paušālsummu atmaksas sistēma nav ne nodokļu atmaksas sistēma, ne arī nodokļu atmaksas sistēma attie- cībā uz aizvietojumu ASCM I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Korejas paušālsummu atmaksas sis- tēma tiešām ietilpst vispārējā subsīdijas definīcijā saskaņā ar pamatregulas 2. pantu, kurā ietverts ASCM 1. pants. Tā veido subsīdiju kā finansiāls ieguldījums, ko Korejas val- dība veic dotāciju veidā, pamatojoties uz eksporta FOB vēr- tību, un dod tiešu labumu saņēmējam. Tā ir subsīdija, kas juridiski ir atkarīga no eksporta darbības rezultātiem, un tāpēc to uzskata par specifisku saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Tādējādi nerodas jau- tājums par ievedmuitas pārmērīgu atmaksu, kā minēts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) ievil- kumā, jo tas attiecas tikai uz nodokļu atmaksas sistēmu un nodokļu atmaksas sistēmu attiecībā uz aizvietojumu saskaņā ar pamatregulas I līdz III pielikumu. Tāpēc minē- tos apgalvojumus noraida. (61) Korejas valdība apgalvoja, ka, ievērojot ASCM II (II) pieli- kuma 2. punktu, ja nav sistēmas vai procedūras, kā noteikt pārmērīgas atmaksas esamību, un ja izmeklēšanas iestādes to uzskata par vajadzīgu, saskaņā ar II (II) pielikuma 1. punktu veic sīkāku pārbaudi. Korejas valdība apgalvoja, ka nav pamata secināt, ka Korejas paušālsummu atmaksas sistēma veido specifisku subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu, jo Komisija nav pār- baudījusi, vai tiešām ir notikusi ievedmuitas pārmērīga atmaksāšana par izejvielām, kas patērētas eksporta produk- cijas ražošanā. (62) Šo argumentu uzskata par nebūtisku, jo ASCM II (II) pie- likuma 2. punkts attiecas uz nodokļu atmaksas sistēmu, un, kā paskaidrots iepriekš, attiecīgā programma tāda nav. Katrā ziņā, pat ja tā būtu nodokļu atmaksas shēma, pama- tregulas II (II) pielikuma 5. punkts un III (II) pielikuma 3. punkts paredz, ka eksportētājvalsts valdībai ir jāveic šāda pārbaude, pamatojoties uz faktiskajiem darījumiem. Kore- jas valdība šādu pārbaudi nav veikusi. Tāpēc Komisija nepārbaudīja, vai faktiski ir notikusi pārmērīga tās ieved- muitas atmaksa, ko piemēro izejvielām, kuras patērē eks- portētā ražojuma ražošanā. (63) Viens Korejas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas iebildums par to, ka nav ieviesta sistēma vai procedūra, kā pārbaudīt, kādas izejvielas un kādā daudzumā ir patērētas eksportētā ražojuma ražošanā, nav pamatots, jo nodokļus var atmaksāt tikai par tām izejvielām, kas ir faktiski izman- totas eksportēto preču ražošanā, un atmaksā tikai faktiski samaksāto ievedmuitu. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 39 (64) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, uzskata, ka saskaņā ar paušālsummu atmaksas sistēmu saņemto dotāciju summu aprēķina nevis saistībā ar izejvielām, kas faktiski patērētas ražošanas procesā, vai ar faktiski samaksāto ievedmuitu, bet gan kā vienreizēju maksājumu, pamatojoties uz kopējo eksporta apjomu. Tāpēc minētos apgalvojumus noraida. — 25. pants (Nodokļu atlaide par ieguldījumiem iekārtās, lai palielinātu produktivitāti), — 27. pants (Pagaidu ieguldījuma nodokļu atlaide). (65) Viens Korejas ražotājs eksportētājs iebilda arī, ka nav guvis nekādu labumu no minētās sistēmas izmantošanas, un norādīja, ka tas samaksājis ievedmuitu par izejmateriāliem, kas izmantoti attiecīgā ražojuma ražošanā, eksportējis attiecīgo ražojumu, un ka nodokļu atmaksas summa ir mazāka par summu, kādu tas būtu saņēmis, ja izmantotu individuālo sistēmu. Korejas valdība iebilda arī, ka Korejas ražotājs eksportētājs, kurš izmantoja paušālsummas nodokļu atmaksas sistēmu, sniedza Komisijai pierādīju- mus, ka tā ievedmuitas atmaksa ir daudz mazāka par to, kādu uzlika par importētajām izejvielām, kuras patērēja eksportētā ražojuma ražošanā izmeklēšanas laikposmā. (66) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, uzskata, ka iepriekš minēto iemeslu dēļ maksājumi saskaņā ar paušālsummu atmaksas sistēmu ir dotācijas, kuri pamatojas uz eksporta darbības rezultātiem, un tāpēc tie ir specifiski un kompen- sējami saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakš- punktu. Turklāt nav būtiski, vai likumīgas nodokļu atmak- sas sistēma ražotājam eksportētājam būtu izdevīgāka, jo tas izvēlējās gūt labumu saskaņā ar sistēmu, kas ir kompensē- jama subsīdija. Tāpēc minētos apgalvojumus noraida. 3. Nodokļu programmas a) Ražojošās rūpniecības ierobežojuma nespecifiskums (67) Pagaidu secinājumos Komisija noteica, ka daži Tax Exemp- tion and Reduction Control Law (TERCL) panti ir kompensē- jami, jo tie ir specifiski saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tādēļ, ka attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem, to skaitā ražojošās rūpniecības uzņēmu- miem. Šie panti ir: — 7. pants (Īpašs samazinājums un atbrīvojums no nodokļiem mazajiem un vidējiem ražojošās rūpniecī- bas uzņēmumiem u. c. ), — 8. pants (Rezerve tehnoloģijas izstrādāšanai), — 9. pants (Nodokļu atlaide par tehnoloģijas un darba- spēka attīstības izmaksām), (68) Korejas valdība apgalvoja, ka, tā kā minēto pantu notei- kumi praksē ir pieejami ļoti daudzām un dažādām ražoša- nas nozarēm/uzņēmumiem, tie nav specifiski ASCM 2. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta nozīmē un attiecīgi nav kompensējami (minētie ASCM apakšpunkti ir iestrādāti pamatregulas 3. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā). Jo īpaši Korejas valdība uzsvēra, ka “ražo- jošās rūpniecības” jēdziens ir ļoti plaši definēts un faktiski ietver vairākus desmitus tūkstošu apakškategoriju uzņē- mumu. (69) Specifiskuma pamatprincips ir tāds, ka subsīdijai, kas deformē resursu sadalījumu ekonomikā, dodot priekšroku dažiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro kompensācijas pasākumi, ja šī subsīdija nodara kaitējumu. Ja ir ierobežo- tas tiesības pretendēt uz subsīdijām, pamatojoties uz tādiem kritērijiem, kuri nav neitrāli, paredz, ka resursu sadalījums būs deformēts. Uz šī principa pamatojas ASCM 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts un pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam, kurā ir paredzēts, ka subsīdija ir specifiska, ja piešķīrēja iestāde vai tiesību akti, saskaņā ar kuriem piešķīrēja iestāde darbojas, skaidri iero- bežo pieeju subsīdijai, attiecinot to tikai uz dažiem uzņē- mumiem. Šajā gadījumā uzskata, ka, lai gan “ražojošās rūp- niecības” jēdziens var būt ļoti plaši definēts, minēto TERCL pantu noteikumi, nenoliedzami, ir paredzēti arī tam, lai tikai dažiem uzņēmumiem dotu iespēju gūt labumu, pada- rot tiesības uz šo labumu atkarīgas no citiem kritērijiem, kas nav neitrāli, piemēram, ieguldījumiem dažos augstās tehnoloģijas ražojumu veidos vai ārvalstu ieguldījumiem. (70) Korejas valdība apgalvoja, ka minētie kritēriji ir neitrāli, jo visiem uzņēmumiem ir vienādas iespējas saņemt subsīdi- jas. Piemēram, apgalvo, ka subsīdija uzņēmumiem, kuri iegulda ārvalstīs, nav specifiska, jo visi uzņēmumi var iegul- dīt ārvalstīs. Tomēr saskaņā ar šo apgalvojumu subsīdija, kas attiecas tikai uz uzņēmumiem tekstilnozarē, nav spe- cifiska, jo visi uzņēmumi “var” paplašināt darbības profilu, uzsākot darbību tekstilrūpniecībā. Lai specifiskuma jēdzie- nam saskaņā ar ASCM būtu kāda jēga, tam jāattiecas uz gadījumiem, kad valsts paredz subsīdijām tādus nosacīju- mus, par kuriem tā jau iepriekš zina, ka tie ievērojami samazinās to uzņēmumu sarakstu, kuriem ir tiesības pie- teikties; tādu subsīdiju mērķis ir dot priekšroku dažiem uzņēmumiem. Šā apsvēruma dēļ Korejas valdības izman- totie kritēriji, nosakot saņēmējus, nav “neitrāli”, kā paskai- drots turpmāk, tie nav piemērojami horizontāli, kā prasīts pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Tāpēc konstatēja, ka subsīdijas saskaņā ar minētajiem TERCL pan- tiem ir specifiskas; sīkāki apsvērumi ir doti turpmāk attie- cībā uz individuālajām shēmām. 40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. b) Procedūras kļūme skaitu subsīdiju pieņēmumu), secina, ka Komisijai ir tiesī- bas tās izmeklēt un vajadzības gadījumā ieteikt kompensā- cijas pasākumu. (71) Korejas valdība apgalvoja, ka, tā kā sūdzības iesniedzējs šīs procedūras nav izteicis nekādus pieņēmumus par nodokļu noteikumiem, kas ietverti dažos TERCL pantos, tie nav jāie- kļauj šajā procedūrā izdarāmajos secinājumos. Attiecīgie panti ir: — 5. pants (Īpaša nodokļu atlaide mazajiem un vidējiem uzņēmumiem), — 7. pants (Īpašs samazinājums un atbrīvojums no nodokļiem mazajiem un vidējiem ražojošās rūpniecī- bas uzņēmumiem u. c. ), — 27. pants (Pagaidu ieguldījuma nodokļu atlaide). (72) Jo īpaši, Korejas valdība apgalvo, ka: i) ASCM 11. pantā (pamatregulas 10. pantā) ir uzskaitīti dati, kas jāietver sūdzībā, to skaitā pierādījumi par sub- sīdiju esamību un attiecīgo subsīdiju apjomu un rak- sturu; ii) ASCM 12. panta 1. punktā (pamatregulas 11. pantā) ir noteikts, ka kompensācijas maksājumu izmeklēšanā ieinteresētajiem dalībniekiem un visām ieinteresētajām personām paziņo informāciju, ko pieprasa iestādes; iii) ASCM VI pielikuma 7. punktā (pamatregulas 26. panta 3. punktā) ir noteikts, ka parasti pirms (pārbaudes) apmeklējuma attiecīgos uzņēmumus brīdina par to, kādu informāciju vispār pārbaudīs, kā arī jebkuru papil- dinformāciju, kas jāsniedz. (73) Korejas valdība apgalvo, ka minētie ASCM noteikumi nav ņemti vērā, un secinājumos ir iekļautas programmas, kuras nebija ietvertas sūdzībā, un turklāt, ne Korejas valdībai, ne arī dažiem ražotājiem eksportētājiem nebija iespējas sevi pienācīgi aizstāvēt. c) TERCL 8. pants (Rezerve tehnoloģijas izstrādāšanai) (75) Papildus apgalvojumam par šā panta noteikumu nespeci- fiskumu, Korejas valdība arī apgalvoja, ka šis pants ir neap- strīdama pētniecības un attīstības subsīdija ASCM 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē (šis ASCM punkts ir ies- trādāts pamatregulas 4. panta 2. punktā). (76) Norāda, ka tad, ja pētniecības un attīstības subsīdijas, kas atbilst ASCM 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta prasībām, dara zināmas PTO saskaņā ar minētās vienošanās 8. panta 3. punktu, pret tādām subsīdijām pat nevar sākt izmeklē- šanu. Attiecībā uz TERCL 8. pantu norāda, ka Koreja par šo noteikumu nav paziņojusi PTO saskaņā ar ASCM 8. panta 3. punktu. Komisijai attiecīgi bija tiesības uzsākt šā TERCL noteikuma izmeklēšanu. Attiecībā uz Korejas valdības apgalvojumu, ka minētais noteikums ir tiesiski neapstrī- dams, un attiecīgi aizsargāts pret kompensācijas pasāku- miem, Korejas valdībai ir jāpierāda, ka minētie noteikumi ir tiesiski neapstrīdami. Komisija tai deva iespēju sniegt pie- rādījumus izmeklēšanas sākumā, bet Korejas valdība to neizdarīja. Šajos apstākļos kompensācijas pasākumus var piemērot labumam, ko gūst saskaņā ar šo pantu. intensitāti. (77) Attiecībā uz Korejas valdības apgalvojumiem par shēmas nespecifiskumu atzīst, ka shēma nav neitrāla, jo tā ir atšķi- rīga parastajos uzņēmumos un uzņēmumos ar augstu augstu tehnoloģisko tehnoloģisko intensitāti saņem lielāku labumu. Šāda atšķi- rība liecina, ka kritēriji nav neitrāli, un tie izslēdz lielu skaitu uzņēmumu, kuriem šāda tehnoloģijas izstrādāšana nav vajadzīga. Šo iemeslu un šīs regulas 67. līdz 70. apsvē- rumā izklāstīto apsvērumu dēļ uzskata, ka TERCL 8. pants ir specifisks un tāpēc kompensējams. Uzņēmumi ar (74) Atbildot uz Korejas valdības apgalvojumiem, uzskata, ka nevar gaidīt, ka sūdzības iesniedzēji, iesniedzot sūdzību, vissīkākajās detaļās pārzinās kādas trešās valsts iespējamās subsīdiju programmas. Šajā gadījumā sūdzības iesniedzējs bija izteicis lielu skaitu pieņēmumu par nodokļu subsīdi- jām, ko piešķir saskaņā ar TERCL. Tad izmeklēšanā kon- statēja citas nodokļu subsīdijas, ko piešķir saskaņā ar dažiem TERCL noteikumiem un kas nebija īpaši minētas sūdzībā, bet kam ir ļoti līdzīga ietekme tai, kāda ir iespēja- mām shēmām. Ņemot vērā minēto subsīdiju raksturu, un jo īpaši to, ka tās piešķirtas saskaņā ar TERCL vispārīgajiem noteikumiem (par to sūdzības iesniedzējs ir izdarījis lielu d) TERCL 9. pants (Nodokļu atlaide par tehnoloģijas un darbaspēka attīstības izmaksām) (78) Papildus vispārīgajam apgalvojumam par šā panta notei- kumu nespecifiskumu, Korejas valdība apgalvoja arī, ka tehnoloģija un darbaspēka attīstība ir objektīvs un neitrāls kritērijs ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Uzskata, ka minētais kritērijs nav neitrāls ne minētā ASCM panta nozīmē, ne pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Pamatregulas 3. pantā ir pare- dzēts, ka objektīviem kritērijiem vai nosacījumiem jābūt 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 41 neitrāliem, kā arī ekonomiskiem un horizontāli piemēro- jamiem. Tā TERCL panta noteikumus neuzskata par hori- zontāliem, jo ir skaidrs, ka uzņēmumi dažās rūpniecības nozarēs būs vairāk tehnoloģiski orientēti nekā uzņēmumi citās nozarēs, un tāpēc tiem būs vairāk iespēju izmantot šo noteikumu. Ieviešot minēto TERCL noteikumu, Korejas valdība ir piešķīrusi neproporcionālu labumu uzņēmu- miem dažās rūpniecības nozarēs. (79) Uzskata, ka tā shēma ir specifiska, jo tā attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem (sk. 67. līdz 70. apsvērumu), un tāpēc ir kompensējama. Shēma ir specifiska arī saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un tāpēc ir kompensējama. (83) Korejas valdība arī apgalvoja, ka ārvalstu ieguldījuma kri- tērijs ir objektīvs un neitrāls ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Uzskata, ka minētais kritērijs nav neitrāls ne ASCM panta nozīmē, ne arī pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Pamatregulas 3. pantā ir paredzēts, ka objektīviem kritērijiem vai nosa- cījumiem jābūt neitrāliem, kā arī ekonomiskiem un hori- zontāli piemērojamiem. Tā TERCL panta noteikumus neuz- skata par objektīviem, jo jau iepriekš ir zināms, ka uzņēmumiem, kuri neiegulda ārvalstīs, nebūs tiesību uz minēto labumu. Minētais kritērijs līdz ar to nav ne neitrāls, ne horizontāli piemērojams. Ieviešot minēto TERCL notei- kumu, Korejas valdība ir piešķīrusi labumu ierobežotam uzņēmumu skaitam kuriem ir ieguldījumi ārvalstīs. (84) Tāpēc uzskata, ka šis TERCL noteikums ir specifisks saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakš- punktu, un tāpēc ir kompensējams. e) TERCL 23. pants (Rezerve par ārvalstu ieguldījumu zaudējumiem) (80) Korejas valdība norādīja, ka šā panta noteikumi kopš 1998. gada 1. janvāra vairs nav spēkā. Korejas valdība arī apgalvoja, ka, tā panta noteikumi ir pieejami daudzām un dažādām rūpniecības nozarēm, un ka ārvalstu ieguldījumu kritērijs ir objektīvs un neitrāls ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. (85) (81) Šā noteikuma īpatnība ir nodokļu atlikšana, ko pēc divu gadu labvēlības laikposma iekļauj atpakaļ uzņēmuma nodokļu bāzē vienādās daļās trijos gados. Attiecīgi, par nodokļiem, kas atlikti pēdējā gadā, kad varēja pretendēt uz šādu atlikšanu (1997. taksācijas gads), labumu turpināja gūt izmeklēšanas laikposmā (no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam), un uzņēmumi, kuri izmantoja šo noteikumu par nodokļiem, šo labumu turpinās gūt vairā- kus gadus pēc tam. f) TERCL 25. pants (Nodokļu atlaide par ieguldījumiem iekārtās, lai palielinātu produktivitāti) Papildus apgalvojumam par šā panta noteikumu nespeci- fiskumu, Korejas valdība norādīja, ka noteikumu par lab- vēlīgāku režīmu vietējām iekārtām salīdzinājumā ar impor- tētajām iekārtām, kas bija ietverts šajā pantā, svītroja 1996. gada beigās, pirms izmeklēšanas laikposma. Savos pagaidu atzinumos Komisija patiešām norādīja, ka panta noteikumu, kas attiecas uz dažādām likmēm, kuras ir spēkā attiecībā uz importētām (3 % atlaide) un vietējās izcelsmes (10 % atlaide) iekārtām, svītroja 1996. gada beigās. Tomēr, tā kā uzņēmumi, kas pirms 1996. gada beigām uzsāka ieguldījumu projektus, kuri turpinās pēc minētā datuma, var izvēlēties gūt labumu no likmēm, kas bija spēkā pirms minētā datuma, tad tie turpināja gūt labumu arī izmeklē- šanas laikposmā. (82) Attiecībā uz Korejas valdības apgalvojumu, ka šā panta noteikumi ir pieejami daudzām un dažādām rūpniecības nozarēm, norāda, ka pagaidu atzinumos Komisija konsta- tēja, ka tā panta noteikumi attiecas tikai uz tiem Korejas uzņēmumiem, kuri iegulda ārvalstīs. Nav iesniegta jauna informācija, kas liecinātu, ka tas tā nav. Līdzīgi minētajam Korejas valdības apgalvojumam par ražojošās rūpniecības ierobežojuma nespecifiskumu (sk. 67. līdz 70. apsvērumu), nevar noliegt, ka TERCL 23. panta noteikumi ierobežo no tā gūto labumu un attiecina to tikai uz dažiem uzņēmu- miem. Šis noteikums tāpēc ir specifisks saskaņā ar pama- tregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, un tāpēc kom- pensējams. izcelsmes (86) Attiecībā uz dažādajām likmēm, kas bija spēkā attiecībā uz importētajām un vietējās iekārtām pirms 1996. gada beigām, jau ir konstatēts, ka shēma ir specifi- ska saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta b) apakš- punktu. Attiecībā uz vispārējo apgalvojumu par nespecifi- skumu, uzskata, ka šī shēma ir specifiska, jo attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem (sk. 67. līdz 70. apsvērumu), un tāpēc ir kompensējama. Ir iepriekš zināms, ka dažiem uzņēmumiem būs vairāk iespēju gūt labumu no nodokļu priekšrocībām par produktivitātes uzlabošanu, tikai tāpēc, ka tie darbojas konkrētā nozarē. Tāpēc dažām nozarēm ieguvums no šīs shēmas nenovēršami būs lielāks nekā citām. 42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. g) TERCL 27. pants (Pagaidu ieguldījuma nodokļu atlaide) (87) Papildus apgalvojumam par šā panta noteikumu nespecifiskumu, Korejas valdība norādīja, ka noteikumu par labvēlīgāku režīmu vietējām iekārtām salīdzinājumā ar importētajām iekārtām, kas bija ietverts šajā pantā, svītroja 1996. gada beigās. Pagaidu atzinumos Komisija uzskatīja, ka labums, ko gūst saskaņā ar to pantu, ir jākompensē, jo attiecībā uz ieguldījumu projektiem, kas uzsākti pirms 1996. gada beigām, uzņēmumi var izvēlēties gūt labumu no atšķirīgajām likmēm, kas ir spēkā attiecībā uz importētajām (3 % atlaide) un vietējās izcelsmes (10 % atlaide) iekārtām. Labumu attiecīgi turpināja gūt izmeklēšanas laikposmā. (88) Uzskata, ka šī shēma ir specifiska, jo attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem (sk. 67. līdz 70. apsvērumu), un tāpēc ir kompensējama. Attiecībā uz dažādajām likmēm, kas bija spēkā pirms 1996. gada beigām, shēma ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta b) apakšpunktu. Attiecībā uz vispārīgo apgalvojumu par nespecifiskumu, kā tas ir 25. panta gadījumā, šī shēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri iegulda līdzekļus produktivitātes uzlabošanas iekārtās. Ņemot vērā šā nosacījuma raksturu, dažiem uzņēmumiem nenovēršami būs lielākas iespējas gūt labumu nekā citiem. 4. Kompensējamo subsīdiju apjoms (89) Ņemot vērā galīgos atzinumus attiecībā uz dažādajām shēmām, kā izklāstīts iepriekš, kompensējamo subsīdiju apjoms katram no izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem ir šāds. Aizdevumi (eksports) Aizdevumi (pārējie) Nodokļi (eksports) Nodokļi (pārējie) Nodokļu atmaksa Kopējā subsī- dija Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg Co. ,Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Myung Jin Co. , Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. , Ltd 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 2,31 0,06 0 0,15 0 0 0,18 0,34 0 0,06 0,15 0 0,02 0,08 0 0,55 0,25 0,03 0 0 1,09 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 (90) Vidējā svērtā valsts subsīdijas norma visiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana un kuri pārstāv visu Korejas izcelsmes eksportu uz Kopienu, izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas uz Kopienas robežas, ir minimāla, tas ir, mazāk par 1 %. Šajos apstākļos subsīdijas norma Korejai jāuzskata par nenozīmīgu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 3. punktu. E) KAITĒJUMS 1. Iepriekšēja piezīme (91) Pamatojoties uz minētajiem atzinumiem par Koreju, t. i. , to, ka šīs valsts subsīdijas norma ir mazāka par minimālo robežvērtību, Korejas izcelsmes rupjo nerūsējošā tērauda stiepļu importu vairs neuzskata par subsidētu importu. Tāpēc, pretēji atzinumiem, kas izklāstīti pagaidu regulā, kaitējuma novērtēšanā ņems vērā tikai Indijas izcelsmes importu, kā noteikts turpmāk. 2. Kopienas ražošanas nozare (92) Tā kā neviena no ieinteresētajām personām nav iesniegusi jaunus pierādījumus vai sīkāk pamatotus iebildumus, apstiprina faktus un atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 207. un 208. apsvērumā, t. i. , ka Kopienas ražotāji, kuri iesniedza sūdzību un pārstāv vairāk nekā 65 % Kopienas kopējās rupjo nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanas, veido Kopienas ražošanas nozari, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 43 3. Konkurences aspekti 6. Subsidētā importa cenas (93) Piezīmēs pēc nodošanas atklātībā Indijas ražotāji eksportē- tāji vēlreiz uzsvēra apgalvojumu, ka visi Kopienas ražoša- nas nozares iesniegtie dati pašreizējā izmeklēšanā ir māk- slīgi palielināti vienotas “sakausējuma uzcenojuma” sistēmas piemērošanas dēļ, un ka līdz ar to antisubsidēša- nas procedūrā nav iespējams precīzi novērtēt kaitējumu. Tomēr, tā kā neviena ieinteresētā persona nav iesniegusi jaunus argumentus, un ir pieņemts galīgs lēmums noraidīt sūdzību lietā IV/E–1/36 930 par pulētiem nerūsējošā tērauda stieņiem, kuri ietilpst vienā ražojumu kategorijā ar nerūsējošā tērauda stieplēm, ar šo apstiprina atzinumus, kuri izklāstīti pagaidu regulas 209. līdz 216. apsvērumā. 4. Kopienas patēriņš (94) Pēc nodošanas atklātībā dažas ieinteresētās personas iebil- da, ka metodes, ko izmantoja Kopienas patēriņa noteikša- nas nolūkā, nav bijušas atbilstīgas, jo īpaši attiecībā uz Kopienas ražotāju, kas nesadarbojās, pārdošanas apjomiem un trešo valstu importu. (95) Attiecībā uz to jāatgādina, ka sīki un pārbaudīti dati ir pie- ejami tikai Kopienas ražošanas nozarei un ražotājiem eks- portētājiem, kas sadarbojās attiecīgajā valstī. Tāpēc saskaņā ar Kopienas iestāžu pastāvīgo praksi, izmantoja informā- ciju, kas pieejama Komisijai, un jo īpaši neatkarīgiem sta- tistikas avotiem. Neviena ieinteresētā persona neiesniedza informāciju, kas liecinātu, ka šajos apstākļos Kopienas iestāžu izmantotā pieeja būtu nepieņemama un nepama- tota. (96) Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 217. un 218. apsvērumā. 5. Subsidētā importa apjoms un tirgus daļa (97) Indijas izcelsmes importa apjomi mainījās šādi: 952 ton- nas 1994. gadā, 4 513 tonnas 1995. gadā, 6 951 tonna 1996. gadā, 8 719 tonnas 1997. gadā un 9 166 tonnas izmeklēšanas laikposmā. Tātad importa apjomi attiecīgajā laikposmā vienmērīgi un ievērojami palielinājās, t. i. , par apmēram 850 %. (98) Indijas izcelsmes subsidētā importa tirgus daļa pastāvīgi palielinājās no 1,4 % 1994. gadā līdz 5,6 % 1995. gadā, 9,9 % 1996. gadā un 11,1 % 1997. gadā, izmeklēšanas laikposmā paliekot 11,1 % apjomā. a) Cenu attīstība (99) Indijas izcelsmes importa vidējās pārdošanas cenas par kilogramu (ECU) palielinājās no 1994. līdz 1995. gadam (no 1,88 līdz 2,44), bet turpmāk pakāpeniski samazinājās (2,32 1996. gadā, 2,10 1997. gadā un 2,05 izmeklēšanas laikposmā). b) Cenu samazinājums (100) Attiecībā uz metodi, ko izmantoja cenu samazinājuma starpības aprēķināšanā, dažas ieinteresētās personas apstrī- dēja metodi, ko Komisija izmantoja pagaidu posmā. Tās apgalvoja, ka minētās starpības ir pārāk lielas, jo pozitīvās summas neatņēma no negatīvajām summām, par kādām ražotāju eksportētāju cenas bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. (101) Jānorāda, ka saskaņā ar metodi, kas aprakstīta pagaidu regulas 226. un 227. apsvērumā un ko izmanto cenu samazinājuma starpības aprēķināšanā, subsidētā importa vidējās svērtās pārdošanas cenas atsevišķiem modeļiem salīdzināja ar vidējām pārdošanas neto pārdošanas cenām par katru Kopienas ražošanas nozares modeli Kopienas tir- gū. Tāpēc šī metode ļāva par katru darījumu ņemt vērā summu, par kuru kāda konkrēta modeļa ražotāju ekspor- tētāju cena pārsniedza Kopienas ražošanas nozares cenu. (102) Tāpēc apstiprina secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz vis- pārējo piemēroto metodoloģiju, kura izklāstīta pagaidu regulas 226. līdz 227. apsvērumā. (103) Tā kā citu piezīmju nav, ar šo apstiprina Indijas izcelsmes importa faktiskās cenu samazinājuma starpības, kas noteiktas pagaidu regulas 228. apsvērumā. 7. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (104) Tā kā neviena ieinteresētā persona neiesniedza iebildumus attiecībā uz pagaidu atzinumiem par ekonomiskajiem rādī- tājiem, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stā- vokli, ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 229. līdz 238. apsvērumā. (105) Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Kopienas ražoša- nas nozares ekonomiskie rādītāji neauj secināt, ka šai noza- rei nodarīts būtisks kaitējums. Ieinteresētās personas tie- šām iebilda, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā laikposmā saglabājās samērā stabils, un ražoša- nas, pārdošanas apjomu un ieguldījumu ziņā pat uzlabo- jās. Savukārt rentabilitātes samazināšanās tendenci varētu izskaidrot ar Kopienas ražošanas nozares lēmumu uzsākt tādu ražojumu ražošanu, kuriem ir lielākas ražošanas izmaksas. 44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. (106) Kā izklāstīts pagaidu regulas 237. un 238. apsvērumā, atgādina, ka secinājums par būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarē bija pamatots ar faktu, ka Kopienas ražo- šanas nozare, saskārusies ar subsidēto importu, vairs neva- rēja pielāgoties tirgus izaugsmei, tā arī neatguva savu stā- vokli tirgū, un spēja tikai saglabāt savu pārdošanas apjomu stabilitāti uz rentabilitātes rēķina, kas saistībā ar samazinā- tajām pārdošanas cenām ievērojami pasliktinājās. Tiešām, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikposmam palielinājās tikai par 5 %, kamēr Kopienas tirgus tajā pašā laikposmā palie- linājās par 20 %. Turklāt nelielais ražošanas un ieguldījumu palielinājums radās tikai tādēļ, ka Kopienas ražošanas nozare centās saglabāt savu tirgus daļu. Tādējādi rentabili- tātes negatīvo tendenci nevar izskaidrot tikai ar to, ka Kopienas ražošanas nozare sāka ražot arī dažus tādus modeļus, ar kuriem subsidētais imports konkurēja mazāk. (107) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secina, ka Kopienas ražo- šanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, kā izklāstīts pagaidu regulas 237. un 238. apsvērumā. F) CĒLOŅSAKARĪBA subsidētā importa pieaugums. Tiešām, Indijas izcelsmes imports minētajā gadā pieauga ļoti strauji. (111) No 1997. gada tirgus pieauguma tendenci galvenokārt izmantoja subsidētais imports. Kopienas ražošanas noza- res pārdošanas apjomi nepielāgojās tirgus augšupejošajai tendencei, un pārdošanas cenas iepriekšējo līmeni neatgu- va. Tieši otrādi, Kopienas ražošanas nozarē notika cenu pieauguma apturēšana un ievērojama cenu samazināšanās, uz ko norāda konstatētais cenu samazinājums. Šī situācija atspoguļojas rentabilitātes lejupslīdē un nodarbinātības samazinājumā. (112) Saskaroties ar Indijas izcelsmes importu par zemām cenām, Kopienas ražošanas nozarei bija iespēja vai nu saglabāt cenas, riskējot zaudēt pārdošanas apjomus, vai pielāgoties subsidētā importa zemajām cenām neatkarīgi no ietekmes uz rentabilitāti. Abas stratēģijas negatīvi ietek- mēja rentabilitāti vai nu tieši (zemākas cenas) vai netieši (augstās cenas noveda pie mazākiem pārdošanas apjo- miem, kā rezultātā palielinājās ražošanas izmaksas par ton- nu). No 1996. gada visi Kopienas ražotāji ievērojami sama- ietekmēja zināja pārdošanas cenas, kas atkal negatīvi rentabilitāti, kaut arī tie centās uzsākt darbību dažās tirgus nišās, lai izvairītos no vēl lielākas subsidētā importa ietek- mes. Tas skaidri norāda uz tirgus straujo reakciju uz cenu izmaiņām, kā arī uz lielo ietekmi, kāda ir Indijas ražotāju eksportētāju veiktajam cenu samazinājumam. (108) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktu Komisi- jas dienesti pārbaudīja, vai Indijas izcelsmes imports ir nodarījis būtisku kaitējumu. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, izņemot subsidēto importu, kas vienlaikus varēja nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai nodro- šinātu to, ka šo faktoru nodarītos zaudējumus nesaista ar subsidēto importu. b) Citu faktoru ietekme a) Subsidētā importa ietekme (109) Ievērojamais subsidētā importa pārdošanas apjomu pieau- gums (aptuveni 850 %) un tirgus daļas pieaugums (no 1,4 līdz 11,1 %) no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, kā arī konstatētais ievērojamais cenu samazinājums notika vienlaikus ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa paslik- tināšanos – tā zaudēja tirgus daļu, samazinājās cenas un rentabilitāte. (110) Vienlaikus ar vispārēju tirgus samazināšanos 1996. gadā, kas notika pēc ievērojamā pieauguma 1995. gadā, Kopie- ietekmēja nepārtrauktais nas ražošanas nozari negatīvi (113) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 7. punktu Komisijas die- nesti pārbaudīja, vai, izņemot subsidēto importu no Indi- jas, Kopienas ražošanas nozares stāvokli ietekmējuši arī citi faktori, jo īpaši tie Kopienas ražotāji, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, un imports no citām trešām valstīm. i) Citi Kopienas ražotāji (114) Pēc pagaidu regulas pieņemšanas dažas ieinteresētās per- sonas apšaubīja, vai kaitējumu Kopienas ražošanas noza- rei nodarījis subsidētais imports. Jo īpaši apgalvoja, ka kai- tējumu bija nodarījuši citi faktori, proti, citi Kopienas ražotāji. Šajā sakarā tās apgalvoja, ka, ņemot vērā vājo sadarbību no Kopienas ražotāju puses, to Kopienas ražo- tāju pārdošanas apjomu ietekmes novērtējums, kuri nesa- darbojās, nebija pilnībā ticams. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 45 (115) Jāatgādina, ka sīki un pārbaudīti dati ir pieejami tikai Kopienas ražošanas nozarei. Ņemot vērā labo sadarbību no Kopienas ražošanas nozares puses, nodrošinot reprezentatīvus secinājumus, kā arī Kopienas nerūsējošā tērauda stiepļu tirgus pārredzamību un straujo reakciju uz cenu izmaiņām, var secināt, ka citi Kopienas ražotāji, iespējams, ir pielāgojušies līdzīgai tendencei, kādu konstatēja Kopienas ražošanas nozarē, jo īpaši attiecībā uz cenām. Turklāt neviena ieinteresētā persona neiesniedza informāciju, kas liktu domāt, ka ražotāji, kuri neiesniedza sūdzību, darbojas labvēlīgākos apstākļos. ii) Imports no trešām valstīm (116) Importam no trešām valstīm ir šādas tirgus daļas: 1994. g. 1995. g. 1996. g. 1997. g. Koreja Šveice Citas valstis Pārējais imports kopā 0,4 6,6 1,4 8,4 0,6 6,3 2,8 9,7 1,0 5,5 2,5 9,0 1,1 6,7 1,7 9,6 (% no apjoma) Izmeklēšanas laik- posms 1,5 6,9 2,2 10,6 (117) Trešo valstu izcelsmes rupjo nerūsējošā tērauda stiepļu tir- gus daļa no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikposmam palielinājās tikai par 2,2 procentu punktiem, kamēr Indijas izcelsmes subsidētā importa tirgus daļa tajā pašā laikposmā palielinājās par 9,7 procentu punktiem. Attiecībā uz cenām izmeklēšanas gaitā nekonstatēja norādes ne par kādu Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu samazinā- jumu. kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, jo īpaši, pieprasī- juma samazināšanās vai patēriņa modeļu izmaiņas, tehnoloģijas attīstība un Kopienas ražošanas nozares eks- porta darbības rezultāti un rentabilitāte. Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 247. līdz 250. apsvērumā. Koreja (118) Korejas izcelsmes importu izvērtēja saistībā ar šo izmeklē- šanu un secināja, ka vidējā svērtā valsts subsīdijas norma ir mazāka par minimālo robežvērtību. Pamatojoties uz šo importa attīstību, kas izklāstīta iepriekš, secina, ka tā pie- augošā tendence ir mazāk izteikta nekā Indijas izcelsmes importam, bet tomēr nav nenozīmīga. (119) Pamatojoties uz minētajiem atzinumiem, secina, ka imports no trešām valstīm, iespējams, ir veicinājis kaitē- jumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, bet tas tomēr nav pietiekams, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas konstatēta starp Indijas subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, jo īpaši, ņemot vērā šo trešo valstu tirgus daļas attīstību attiecīgajā laikposmā. iii) Citi (120) Ieinteresētās personas neiesniedza nekādus jaunus apgal- vojumus par to, vai ir citi faktori, kas varētu būt nodarījuši c) Secinājumi par cēloņsakarību (121) Tādējādi citi faktori, izņemot Indijas izcelsmes subsidēto importu, kaut arī ir nodarījuši kaitējumu Kopienas ražoša- nas nozarei, tomēr nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp Indijas izcelsmes subsidēto importu un Kopienas ražoša- nas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. (122) Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka Indijas izcelsmes subsidētais imports, aplūkojot atsevišķi, ir bijis Kopienas ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis. G) KOPIENAS INTERESES (123) Pēc pagaidu regulas pieņemšanas izmantotāji iesniedza pie- zīmes attiecībā uz nodokļu iespējamo ietekmi. (124) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari un citiem Kopie- nas ražotājiem, tā kā nav iesniegti citi dati par nodokļu ietekmi uz to stāvokli, ar šo apstiprina secinājumu, ka pasākumu piemērošana ļaus Kopienas ražošanas nozarei atgūt apmierinošu rentabilitātes normu, kā arī saglabāt un turpmāk attīstīt tās darbības Kopienā, nodrošinot gan nodarbinātību, gan ieguldījumus. 46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. (125) Tā kā nav nekādas reakcijas no nesaistīto importētāju un piegādātāju puses, apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 257. līdz 261. apsvērumā. (133) Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu nodokļa lik- mei ja vien kaitējuma apmērs nav mazāks. Tādējādi Indijas ražotājiem eksportē- tājiem, kas sadarbojās, nosaka šādas maksājuma likmes: ir jāatbilst subsīdijas apmēram, (126) Attiecībā uz izmantotājiem daži uzņēmumi apgalvoja, ka pasākumiem būtu tieša ietekme uz viņu ekonomisko stā- vokli, jo rezultātā palielinātos tiem vajadzīgo izejvielu cenas. Tomēr tie apgalvoja arī, ka varētu saņemt piegādes no citām valstīm, nevis no attiecīgās valsts. Turklāt, ņemot vērā maksājumu vispārējo zemo līmeni, jebkura cenu palie- linājuma ietekme būtu neliela. (127) Citi izmantotāji uzsvēra Kopienas ražošanas nozares ražo- jumu kvalitāti un uzticamību, tāpēc uzskatot, ka pasākumu piemērošana viņu pašu stāvokli neietekmētu. (128) Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 252. līdz 268. apsvērumā, jo nav pārliecinošu iemeslu kompensācijas maksājumus nepiemērot. H) GALĪGĀ RĪCĪBA 1. Koreja (129) Ņemot vērā minēto secinājumu, ka vidējā svērtā valsts sub- sīdijas norma Korejas izcelsmes importam ir minimāla, šī procedūra ir jāizbeidz saskaņā ar pamatregulas 14. panta 3. punktu. 2. Indija (130) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem secinājumiem par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas intere- sēm, apsvēra, kāds galīgo kompensācijas pasākumu veids un apmērs būtu jānosaka, lai novērstu tirdzniecības trau- cējumus, ko izraisa subsīdijas, kuras nodara kaitējumu, un lai atjaunotu efektīvas konkurences apstākļus Kopienas rupjo nerūsējošā tērauda stiepļu tirgū. (131) Tādējādi, kā paskaidrots pagaidu regulas 271. apsvērumā, cenas, kas nenodara kaitējumu, bija aprēķinātas tā, lai tās ietvertu Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas un nodrošinātu pietiekamu peļņu no pārdošanas. Uzņēmums Ierosinātais kom- pensācijas mak- sājums % Bhansali Bright Bars Pvt Ltd Devidayal Ltd, Mumba Indore Wire Ltd, Indore Isibars/Isinox Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai Triveni Shinton, Mumbai Venus Wire, Indore 18,5 18,4 19,3 13,2 0 25,4 13,2 28,6 0 35,4 (134) Lai neatbalstītu nesadarbošanos, uzskatīja par lietderīgu noteikt maksājuma likmi uzņēmumiem, kas nesadarbojās, lielākajā apmērā, kas noteikts par individuālajām subsīdiju programmām uzņēmumiem, kuri sadarbojās, t. i. , uzņēmu- miem, kuri atrodas Indijā un nesadarbojās; šī likme ir 48,8 %. (135) Individuālās maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs antisubsidēšanas izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli. Tādējādi šīs maksā- juma likmes ir piemērojamas tikai tādiem importētiem ražojumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražo- jušas minētās konkrētās juridiskās personas. Ražojumi, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, to skaitā saistītas juridiskās per- sonas, nevar gūt labumu no minētajām likmēm, un uz tām attiecas atlikusī maksājuma likme. (132) Salīdzinot cenas, kas nenodara kaitējumu, ar ražotāju eks- porta cenām, ieguva kaitējuma apmēru, kas, visos gadīju- mos, izņemot vienu ražotāju eksportētāju, bija vienāda vai lielāka par subsīdiju apmēriem, ko konstatēja ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. (136) Jebkurš pieprasījums par minēto individuālo maksājuma likmju piemērošanu (piem. , pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas) jāadresē Komisijai kopā ar visu būtisko informā- ciju, jo īpaši norādot visas ar šo nosaukuma maiņu saistī- tās izmaiņas uzņēmuma darbībā, kas attiecas uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksportu. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 47 J) PAGAIDU MAKSĀJUMU IEKASĒŠANA (137) Ņemot vērā kompensējamo subsīdiju apjomu, kas konstatēts attiecībā uz Indijas ražotājiem eksportētājiem, kā arī Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma smagumu, uzskata par vajadzīgu piemēroto galīgo maksājumu apmērā galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem par Indijas izcelsmes importu, ievērojot Regulu (EK) Nr. 618/1999, ja vien pagaidu maksājuma likmes nav zemākas; ja tās ir zemākas, tad noteicošās ir pagaidu maksājuma likmes. (138) Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem par Korejas izcelsmes importu, ir jāatmaksā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par tādu nerūsējošā tērauda stiepļu importu, kam diametrs ir 1 mm vai vairāk, kam niķeļa saturs ir 2,5 % vai vairāk, izņemot stieples, kuru niķeļa saturs ir no 28 līdz 31 svara %, un kam hroma saturs ir no 20 līdz 22 svara %, un uz ko attiecas KN kods ex 7223 00 19 (TARIC kods 7223 00 19 90) un kam izcelsme ir Indijā. 2. Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šāda. Ražotājs Maksājuma likme (%) TARIC papildu kods — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, C–8/3, T. T. C. Industrial Area, Village – Pawne Opposite 18,5 A009 P. I. L. , Thane – Belapur Road, Navi Mumbai 400 705, India — Devidayal Industries Ltd, Gupta Mills Estate, Reary Road, Mumbai 400 010, India — Indore Wire Company Ltd, NearFort, Indore 452 006 (M. P. ), India — Isinox Steels Ltd Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400 037, India 18,4 19,3 13,2 A010 A004 A002 — Isibars Ltd Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 13,2 A011 400 037, India — Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, India — Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar – III, Nr. Income Tax, Ahmedabad 380 014, Gujarat, India 13,2 28,6 A003 A005 — Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat 35,4 A006 Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, India — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay Market Building Taredo Road, Mumbai 25,4 A008 400 032, India — Kei Industries Ltd, D–90, Okhla Industrial Area Phase–1, New Delhi, India — Triveni Shinton International Ltd. , Kanti Mansion, 6 Murai Mohalla Indore, 400 001, (M. P. ), India — Visi pārējie uzņēmumi 0 0 A020 A012 48,8 A999 48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 4. Individuālās nodokļu likmes (atšķirībā no valsts vienotā nodokļa, ko piemēro “pārējiem”), kas precizētas šajā regulā, piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojusi(–šas) minētā(–s) konkrētā(–s) juridiskā(–s) persona(–s). Ražojumi, ko ražojis uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no minētajiem maksājumiem. Jebkurš pieprasījums par minēto individuālo maksājuma likmju piemērošanu (piem. , pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas) jāadresē Komisijai kopā ar visu būtisko informāciju, jo īpaši norādot visas ar šo nosaukuma maiņu saistītās izmaiņas uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksportu. Komisija vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju izdara attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājumu likmēm. 2. pants 1. Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem, kuri piemēroti par Indijas izcelsmes importu, ievērojot Regulu (EK) Nr. 618/1999, iekasē saskaņā ar galīgi piemēroto maksājuma likmi. Atmaksā iemaksāto summu daļas, kas pārsniedz galīgās kompensācijas maksājumu likmes. 2. Noteikumus, kas minēti 1. panta 4. punktā, piemēro arī, galīgi iekasējot tās summas, ko nodrošina ar pagaidu kompensācijas maksājumiem. 3. pants Izbeidz procedūru attiecībā uz tādu nerūsējošā tērauda stiepļu importu, kuru diametrs ir 1 mm vai vairāk un kuru izcelsme ir Korejā. Atmaksā summas, kas provizoriski nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem par Korejas izcelsmes importu, ievērojot Regulu (EK) Nr. 618/1999. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 12. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs S. NIINISTÖ


title: Commission Regulation (EC) No 1523/1999 of 12 July 1999 amending the import duties in the cereals sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: 13. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 177/19 COMMISSION REGULATION (EC) No 1523/1999 of 12 July 1999 amending the import duties in the cereals sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 1253/1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1249/96 of 28 June 1996 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 as regards import duties in the cereals sector (3), as last amended by Regulation (EC) No 2519/98 (4), and in particular Article 2 (1) thereof, (1) Whereas the import duties in the cereals sector are fixed by Commission Regulation (EC) No 1423/1999 (5), as amended by Regulation (EC) No 1463/1999 (6); (2) Whereas Article 2, (1) of Regulation (EC) No 1249/96 provides that if during the period of application, the average import duty calculated differs by EUR 5 per tonne from the duty fixed, a corresponding adjustment is to be made; whereas such a difference has arisen; whereas it is therefore necessary to adjust the import duties fixed in Regulation (EC) No 1423/1999, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Annexes I and II to Regulation (EC) No 1423/1999 are hereby replaced by Annexes I and II to this Regulation. This Regulation shall enter into force on 13 July 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 12 July 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 161, 29. 6. 1996, p. 125. (4) OJ L 315, 25. 11. 1998, p. 7. (5) OJ L 166, 1. 7. 1999, p. 33. (6) OJ L 168, 3. 7. 1999, p. 11. L 177/20 EN Official Journal of the European Communities 13. 7. 1999 Import duties for the products covered by Article 10(2) of Regulation (EEC) No 1766/92 ANNEX I CN code Description 1001 10 00 Durum wheat high quality medium quality (1) 1001 90 91 Common wheat seed 1001 90 99 Common high quality wheat other than for sowing (3) medium quality low quality 1002 00 00 Rye 1003 00 10 Barley, seed 1003 00 90 Barley, other (3) 1005 10 90 Maize seed other than hybrid 1005 90 00 Maize other than seed (3) 1007 00 90 Grain sorghum other than hybrids for sowing Import duty by land inland waterway or sea from Mediterranean, the Black Sea or Baltic Sea ports (EUR/tonne) Import duty by air or by sea from other ports (2) (EUR/tonne) 22,16 32,16 35,76 35,76 72,45 90,79 88,38 88,38 88,38 102,62 102,62 99,23 12,16 22,16 25,76 25,76 62,45 80,79 78,38 78,38 78,38 92,62 92,62 89,23 (1) In the case of durum wheat not meeting the minimum quality requirements for durum wheat of medium quality, referred to in Annex I to Regulation (EC) No 1249/96, the duty applicable is that fixed for low-quality common wheat. (2) For goods arriving in the Community via the Atlantic Ocean or via the Suez Canal (Article 2(4) of Regulation (EC) No 1249/96), the importer may benefit from a reduction in the duty of: — EUR 3 per tonne, where the port of unloading is on the Mediterranean Sea, or — EUR 2 per tonne, where the port of unloading is in Ireland, the United Kingdom, Denmark, Sweden, Finland or the Atlantic Coasts of the Iberian Peninsula. (3) The importer may benefit from a flat-rate reduction of EUR 14 or 8 per tonne, where the conditions laid down in Article 2(5) of Regulation (EC) No 1249/96 are met. 13. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 177/21 ANNEX II Factors for calculating duties (period from 30 June to 9 July 1999) 1. Averages over the two-week period preceding the day of fixing: Exchange quotations Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Product (% proteins at 12 % humidity) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 Medium quality (*) US barley 2 Quotation (EUR/t) 120,54 99,79 89,73 75,93 146,74 (**) 136,74 (**) 80,37 (**) Gulf premium (EUR/t) — 8,25 – 0,03 12,64 Great Lakes premium (EUR/t) 12,61 — — — — — — — — — (*) A discount of EUR 10/t (Article 4(1) of Regulation (EC) No 1249/96). (**) Fob Duluth. 2. Freight/cost: Gulf of Mexico — Rotterdam: EUR 14,41/t; Great Lakes — Rotterdam: EUR 26,06/t. 3. Subsidy within the meaning of the third paragraph of Article 4(2) of Regulation (EC) No 1249/96 : EUR 0,00/t (HRW2) : EUR 0,00/t (SRW2)


title: Regulamento (CE) n° 1556/1999 do Conselho de 12 de Julho de 1999 que altera o Regulamento (CE) n° 47/1999 relativo ao regime de importação de certos produtos têxteis originários de Taiwan

eurovoc_concepts:
Taiwan
import policy
originating product
quantitative restriction
textile product

formats: html pdf print

text: 17. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 184/1 I (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) N. o 1556/1999 DO CONSELHO de 12 de Julho de 1999 que altera o Regulamento (CE) n. o 47/1999 relativo ao regime de importa(cid:135)(cid:209)o de certos produtos t(cid:136)xteis origin(cid:145)rios de Taiwan O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o artigo 133. o, (4) Numa preocupa(cid:135)(cid:209)o de clareza, transpar(cid:136)ncia e seguran(cid:135)a jur(cid:146)dica, (cid:130) conveniente que o presente regulamento entre em vigor imediatamente ap(cid:155)s a sua publica(cid:135)(cid:209)o, Tendo em conta a proposta da Comiss(cid:209)o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O ap(cid:136)ndice A do anexo II do Regulamento (CE) n. o 47/1999 (1) prev(cid:136) limites quantitativos suplementares de certas mercadorias classificadas na categoria 28. Verificou-se que as quantidades fixadas relativamente (cid:133)s mercadorias acima referidas o foram a um n(cid:146)vel inferior ao efectivamente exportado por Taiwan em 1998. respeita (cid:133)s mercadorias Para o per(cid:146)odo de 1999-2001 pretende-se manter, no t(cid:136)xteis origin(cid:145)rias de que Taiwan, um acesso ao mercado comunit(cid:145)rio n(cid:209)o inferior ao efectivamente registado em 1998. APROVOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o O ap(cid:136)ndice A do anexo II do Regulamento (CE) n. o 47/1999 (cid:130) substitu(cid:146)do pelo texto que consta do anexo do presente regula- mento. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) aplic(cid:145)vel at(cid:130) 31 de Dezembro de 2001. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Julho de 1999. Pelo Conselho O Presidente S. NIINIST(cid:153) (1) JO L 12 de 16. 1. 1999, p. 1. L 184/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 7. 1999 ANEXO «Ap(cid:136)ndice A Categoria Observa(cid:135)(cid:210)es 4 6 21 28 Para efeitos da imputa(cid:135)(cid:209)o das exporta(cid:135)(cid:210)es nos limites quantitativos acordados, pode ser aplicada uma taxa de convers(cid:209)o de cinco pe(cid:135)as de vestu(cid:145)rio (excepto vestu(cid:145)rio para b(cid:130)b(cid:130)) de tamanho comercial m(cid:145)ximo de 130 cm em tr(cid:136)s pe(cid:135)as de tamanho comercial superior a 130 cm, at(cid:130) um m(cid:145)ximo de 4 % dos limites quantitativos. A licen(cid:135)a de exporta(cid:135)(cid:209)o que abrange estes produtos deve conter, na casa 9, a men(cid:135)(cid:209)o “Deve ser aplicada a taxa de convers(cid:209)o para as pe(cid:135)as de vestu(cid:145)rio de tamanho comercial m(cid:145)ximo de 130 cm”. Para efeitos da imputa(cid:135)(cid:209)o das exporta(cid:135)(cid:210)es nos limites quantitativos acordados, pode ser aplicada uma taxa de convers(cid:209)o de cinco pe(cid:135)as de vestu(cid:145)rio (excepto vestu(cid:145)rio para b(cid:130)b(cid:130)) de tamanho comercial m(cid:145)ximo de 130 cm em tr(cid:136)s pe(cid:135)as de tamanho comercial superior a 130 cm, at(cid:130) um m(cid:145)ximo de 5 % dos limites quantitativos. A licen(cid:135)a de exporta(cid:135)(cid:209)o que abrange estes produtos deve conter, na casa 9, a men(cid:135)(cid:209)o “Deve ser aplicada a taxa de convers(cid:209)o para as pe(cid:135)as de vestu(cid:145)rio de tamanho comercial m(cid:145)ximo de 130 cm”. Para efeitos da imputa(cid:135)(cid:209)o das exporta(cid:135)(cid:210)es nos limites quantitativos acordados, pode ser aplicada uma taxa de convers(cid:209)o de cinco pe(cid:135)as de vestu(cid:145)rio (excepto vestu(cid:145)rio para b(cid:130)b(cid:130)) de tamanho comercial m(cid:145)ximo de 130 cm em tr(cid:136)s pe(cid:135)as de tamanho comercial superior a 130 cm, at(cid:130) um m(cid:145)ximo de 4 % dos limites quantitativos. A licen(cid:135)a de exporta(cid:135)(cid:209)o que abrange estes produtos deve conter, na casa 9, a men(cid:135)(cid:209)o “Deve ser aplicada a taxa de convers(cid:209)o para as pe(cid:135)as de vestu(cid:145)rio de tamanho comercial m(cid:145)ximo de 130 cm”. Al(cid:130)m dos limites quantitativos fixados no Anexo II, foram acordadas quantidades espec(cid:146)ficas para a exporta(cid:135)(cid:209)o de jardineiras, bermudas e cal(cid:135)(cid:210)es (shorts) unicamente dos c(cid:155)digos NC: 6103 41 90, 6103 42 90, 6103 43 90, 6103 49 91, 6104 61 90, 6104 62 90, 6104 63 90 e 6104 69 91: 1999: 1 062 795 pe(cid:135)as 2000: 1 089 365 pe(cid:135)as 2001: 1 116 599 pe(cid:135)as 97a Redes finas (dos c(cid:155)digos NC: 5608 11 19 e 5608 11 99). »