title: Meddelande från kommissionen - Prognoser för stålsektorn för första halvåret och helåret 1999 (Text av betydelse för EES)

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 206/7 PROGNOSER F(cid:214)R ST¯LSEKTORN F(cid:214)R F(cid:214)RSTA HALV¯RET OCH HEL¯RET 1999 (1999/C 206/04) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) INLEDNING spektive 0,4 procentenheter, vilket (cid:228)r en tillbakag(cid:229)ng med var- dera 0,8 procentenheter j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)rs tillv(cid:228)xt. Den negativa utveckling av det internationella konjunkturl(cid:228)get som ligger till grund f(cid:246)r den kraftiga ekonomiska avmattning som f(cid:246)rutses under 1999 tycks komma att stabiliseras under (cid:229)ret. Den vikande tillv(cid:228)xten i gemenskapsekonomin skulle d(cid:228)r- med begr(cid:228)nsas till f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret, eftersom en viss (cid:229)terh(cid:228)mt- ning b(cid:246)r ge sig till k(cid:228)nna redan under f(cid:246)rsta delen av 1999, vilket b(cid:246)r leda till en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av framtidsutsikterna, fr(cid:228)mst f(cid:246)r den industriella verksamheten. Den ekonomiska avmattningen under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret, som f(cid:246)r- st(cid:228)rkts av den allm(cid:228)nna tendensen att t(cid:246)mma lagren, skulle d(cid:228)rmed (cid:229)tf(cid:246)ljas av en (cid:246)kning av den industriella verksamheten, i synnerhet inom de st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna. D(cid:228)rmed skulle den v(cid:228)ntade efterfr(cid:229)geuppg(cid:229)ngen i kombination med en be- gr(cid:228)nsning av utbudet till f(cid:246)ljd av produktionsnedg(cid:229)ngen, nor- maliseringen av lagren och det minskade importtrycket leda till att det (cid:229)teruppr(cid:228)ttas s(cid:229)dana villkor p(cid:229) gemenskapsmarknaden f(cid:246)r st(cid:229)l som m(cid:246)jligg(cid:246)r en n(cid:246)dv(cid:228)ndig pris(cid:246)kning. Sv(cid:229)righeterna att exportera st(cid:229)l fr(cid:229)n gemenskapen till mark- naderna i tredje land och riskerna f(cid:246)r att det internationella utbudet omdirigeras p(cid:229) grund av h(cid:229)rdnande protektionistiska (cid:229)tg(cid:228)rder g(cid:246)r att vissa os(cid:228)kerhetsfaktorer kvarst(cid:229)r kring m(cid:246)jlig- heterna att varaktigt stabilisera unionens st(cid:229)lmarknad. I detta perspektiv har st(cid:229)lmarknadens alla akt(cid:246)rer interesse av att noga f(cid:246)lja den aktuella utvecklingen. 1. DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I EUROPEISKA UNIONEN Till grund f(cid:246)r dessa revideringar ligger olika faktorer som sam- manh(cid:228)nger med det internationella konjunkturl(cid:228)gets relativt negativa utveckling, (cid:228)ven om detta (cid:229)tminstone delvis kompen- seras av att F(cid:246)renta staternas ekonomiska uppsving varit st(cid:246)rre (cid:228)n v(cid:228)ntat. De grundl(cid:228)ggande ekonomiska f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna inom Euro- peiska unionen (cid:228)r dock fortfarande goda. Det saknas inflations- drivande faktorer, r(cid:228)ntorna (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n n(cid:229)gonsin och kon- sumenternas framtidstro stark. Tecknen p(cid:229) en gradvis stabilisering av det internationella kon- junkturl(cid:228)get g(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r att den vikande tillv(cid:228)xten i gemenska- pens ekonomi kan antas bli kortvarig och en viss (cid:229)terh(cid:228)mtning (cid:228)r att v(cid:228)nta under andra halv(cid:229)ret 1999. P(cid:229) efterfr(cid:229)gesidan v(cid:228)ntas export och investeringar i utrustning drabbas h(cid:229)rdare under 1999, medan konsumtion och investe- ringar i anl(cid:228)ggningar torde visa sig mer stabila. Under 1999 b(cid:246)r emellertid den allm(cid:228)nna investerings(cid:246)kningstakten uppg(cid:229) till 3,7 %, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 4,9 % f(cid:246)r 1998. (cid:214)kningen av den pri- vata konsumtionen b(cid:246)r stabiliseras kring 2,6 %. Inflationen har sedan 1991 stadigt minskat och var 1998 nere i 1,5 %. Den ber(cid:228)knas forts(cid:228)tta att minska under 1999 f(cid:246)r att hamna p(cid:229) 1,3 %. Detta (cid:228)r f(cid:246)r de senaste (cid:229)rtiondena en his- toriskt l(cid:229)g niv(cid:229). De ekonomiska prognoserna f(cid:246)r v(cid:229)ren 1999 bekr(cid:228)ftar att unio- nens och euro-omr(cid:229)dets BNP under 1998 (cid:246)kat med 2,9 % respektive 3 %, i enlighet med f(cid:246)reg(cid:229)ende prognos fr(cid:229)n i h(cid:246)s- tas. Syssels(cid:228)ttningen (cid:246)kade under 1998 med 1,1 %, vilket (cid:228)r den st(cid:246)rsta (cid:246)kningen sedan 1990. ¯r 1999 b(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen forts(cid:228)tta att (cid:246)ka, om (cid:228)n mindre snabbt, beroende p(cid:229) att till- v(cid:228)xten har bromsats. Till grund f(cid:246)r denna tillv(cid:228)xt ligger en mycket kraftig efterfr(cid:229)gan p(cid:229) den inre marknaden. Detta trots att gemenskapens ekonomi som en f(cid:246)ljd av det f(cid:246)rs(cid:228)mrade internationella konjunkturl(cid:228)get tappade fart under det andra halv(cid:229)ret 1998, sedan den mins- kade exporten p(cid:229)verkat industriproduktion och investeringar. I de senaste prognoserna f(cid:246)r 1999 ber(cid:228)knas tillv(cid:228)xten av ge- menskapens ekonomi bli l(cid:229)ngsammare (cid:228)n i f(cid:246)reg(cid:229)ende prognos fr(cid:229)n h(cid:246)sten 1998. Den ekonomiska tillv(cid:228)xten ber(cid:228)knas d(cid:228)rf(cid:246)r endast uppg(cid:229) till 2,1 % f(cid:246)r Europeiska unionen och 2,2 % f(cid:246)r euroomr(cid:229)det. Detta inneb(cid:228)r att siffrorna minskat med 0,3 re- F(cid:246)r (cid:246)vrigt b(cid:246)r den tillf(cid:228)lliga produktionsminskning som f(cid:246)r- utsp(cid:229)s under 1999 inte medf(cid:246)ra n(cid:229)gra st(cid:246)rre syssels(cid:228)ttnings- minskningar. H(cid:228)rigenom kan arbetsl(cid:246)sheten minskas med 0,4 procentenheter och stanna vid 9,6 % av den aktiva befolk- ningen, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 10 % under 1998. Tack vare de stora framsteg som p(cid:229) senare (cid:229)r gjorts f(cid:246)r att sanera budgeten har Europeiska unionens budgetunderskott kunnat minskas fr(cid:229)n 6,1 % av BNP f(cid:246)r 1993 till 2,3 % av BNP f(cid:246)r 1997 och 1,5 % f(cid:246)r 1998. Den l(cid:229)ngsammare tillv(cid:228)xten och de mer blygsamma budgetbesparingarna b(cid:246)r resultera i att unionens genomsnittliga budgetunderskott ligger kvar p(cid:229) 1,5 % under 1999. C 206/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 1999 2. NUL˜GE OCH FRAMTIDSUTSIKTER P¯ ST¯LMARKNADEN 2. 1. EUROPEISKA UNIONENS PRODUKTION AV R¯ST¯L Fr(cid:229)n och med augusti 1998 inleddes en negativ utveckling f(cid:246)r gemenskapens st(cid:229)lproduktion, efter en ganska l(cid:229)ng period av anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rda m(cid:229)natliga (cid:246)kningar. Den negativa utveck- lingens snabba f(cid:246)rlopp ledde emellertid till att den genomsnitt- liga (cid:246)kning p(cid:229) ungef(cid:228)r 7 % som konstaterats efter halva tiden omintetgjordes f(cid:246)r (cid:229)ret som helhet. De h(cid:246)gst avsev(cid:228)rt f(cid:246)rs(cid:228)mrade marknadsvillkoren under andra halv(cid:229)ret och minskningen av lagren medf(cid:246)rde att st(cid:229)lproduk- tionen minskade mycket kraftigt, i storleksordningen 10 respek- tive 21 % f(cid:246)r november och december. Den sammanlagda (cid:229)rs- produktionen f(cid:246)r 1998 stabiliserade sig d(cid:228)rmed p(cid:229) 1997 (cid:229)rs niv(cid:229) (+ 0,1 %), med 159,6 miljoner ton. Detta (cid:228)r 1,5 % l(cid:228)gre (cid:228)n i skattningen i f(cid:246)reg(cid:229)ende prognos (1). Under de tre f(cid:246)rsta m(cid:229)naderna av 1999 fortsatte gemenskapens st(cid:229)lproduktion att minska avsev(cid:228)rt och den totala minskningen f(cid:246)r f(cid:246)rsta kvartalet n(cid:228)rmade sig 10 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med motsvarande kvartal 1998. I april och maj f(cid:246)ll produktionen (cid:228)n en g(cid:229)ng kraftigt. Trots att den negativa utvecklingen f(cid:246)rv(cid:228)ntades avta ber(cid:228)knades produk- tionen under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret d(cid:228)rf(cid:246)r uppg(cid:229) till 76,5 miljoner ton, vilket inneb(cid:228)r en minskning med 9,7 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med niv(cid:229)n under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1998. importvolymerna Efter perioden med lagerminskning, n(cid:228)r minskat j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998, kommer emellertid gemenskaps- produktionen sannolikt att f(cid:229) en positiv utveckling under andra delen av 1999. De kombinerade effekterna av dessa faktorer och den f(cid:246)rv(cid:228)ntade efterfr(cid:229)ge(cid:246)kningen fr(cid:229)n de st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r inneb(cid:228)ra att produktionen skjuter ny fart. P(cid:229) s(cid:229) vis kommer en niv(cid:229) p(cid:229) 78,5 miljoner ton att kunna uppn(cid:229)s under andra halv(cid:229)ret, vilket motsvarar en (cid:246)kning med 4,5 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra halv(cid:229)ret 1998. Unionens st(cid:229)lproduktion f(cid:246)r hela (cid:229)ret b(cid:246)r uppg(cid:229) till ungef(cid:228)r 155 miljoner ton. Detta motsvarar en minskning med 2,6 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)rs produktionsniv(cid:229) och med 1 % j(cid:228)m- f(cid:246)rt med f(cid:246)reg(cid:229)ende skattning (1). N(cid:228)r utvecklingen v(cid:228)nder inom produktionen under andra halv(cid:229)ret 1999 b(cid:246)r detta f(cid:246)lj- aktligen visa sig genom ett b(cid:228)ttre kapacitetsutnyttjande. Det finns dock sk(cid:228)l att (cid:228)n en g(cid:229)ng mana till f(cid:246)rsiktighet, efter- som v(cid:228)rldsmarknaden forts(cid:228)tter att pr(cid:228)glas av det mycket ne- gativa inflytandet fr(cid:229)n de omsv(cid:228)ngningar som orsakas av (cid:246)ver- skottsutbudet fr(cid:229)n vissa geografiska omr(cid:229)den, (cid:228)ven om tur- bulensen p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden b(cid:246)r ge mindre k(cid:228)nnbara effekter p(cid:229) unionens st(cid:229)lhandel (cid:228)n 1998. (1) EGT C 24, 29. 1. 1999. I tabellen i bilaga 1 (Tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) r(cid:229)st(cid:229)l) sam- manfattas aktuella volymer och de senaste tendenserna n(cid:228)r det g(cid:228)ller EU:s f(cid:246)rbrukning, externa handel, produktion och lager i fr(cid:229)ga om st(cid:229)l. Den ger ocks(cid:229) en v(cid:228)gledning om den f(cid:246)rv(cid:228)ntade utvecklingen f(cid:246)r f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret och hel(cid:229)ret 1999. 2. 2. UTSIKTER F(cid:214)R F(cid:214)RSTA HALV¯RET OCH HEL¯RET 1999 Den kraftiga nedg(cid:229)ngen i gemenskapens ekonomi under 1999 orsakas av den internationella ekonomiska krisen, som har p(cid:229)verkat handel, industriproduktion och investeringar. Ned- g(cid:229)ngen b(cid:246)r vara kortvarig och en (cid:229)terh(cid:228)mtning, om (cid:228)n m(cid:229)ttlig, (cid:228)r att v(cid:228)nta under andra halv(cid:229)ret. Ett slut p(cid:229) den l(cid:229)nga perioden av allm(cid:228)n lagerminskning till- sammans med det f(cid:246)rb(cid:228)ttrade internationella konjunkturl(cid:228)get b(cid:246)r mot denna bakgrund leda till att optimismen gradvis (cid:229)ter- st(cid:228)lls bland f(cid:246)retagarna. D(cid:228)rmed skulle en viss (cid:246)kning av den totala efterfr(cid:229)gan kunna ske, genom att ordering(cid:229)ngen mellan olika industrier ses (cid:246)ver och mot bakgrund av hush(cid:229)llens (cid:246)kande konsumtion. Uppg(cid:229)ngen p(cid:229) de asiatiska marknaderna som v(cid:228)ntas h(cid:229)lla i sig, den goda niv(cid:229)n p(cid:229) utrikeshandeln och den amerikanska dollarns stabilitet kan komma att gynna en l(cid:229)ngsam (cid:229)terh(cid:228)mtning av exporten under (cid:229)ret, f(cid:246)rutsatt att den pyrande protektionismen inte blossar upp. Den (cid:246)kade optimism hos f(cid:246)retagarna som uppm(cid:228)ttes i april tyder d(cid:228)rmed p(cid:229) en gradvis uppg(cid:229)ng i den ekonomiska verk- samheten under andra halv(cid:229)ret 1999. Konsumenternas fram- tidstro (cid:228)r fortsatt god. I detta gynnsamma klimat b(cid:246)r den industriella verksamheten gradvis komma att f(cid:246)rst(cid:228)rkas. Fr(cid:228)mst g(cid:228)ller detta de viktigaste st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna. Deras efterfr(cid:229)gan p(cid:229) st(cid:229)l p(cid:229)verkades fram till b(cid:246)rjan av 1999 negativt av behovet att minska lagren. Vid nyligen h(cid:229)llna m(cid:246)ten har st(cid:229)lproducenterna emellertid ut- tryckt sin oro. Oron g(cid:228)ller inte s(cid:229) mycket den synliga st(cid:229)lkon- sumtionens avsev(cid:228)rda nedg(cid:229)ng, utan fr(cid:228)mst importen och de protektionistiska (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits eller planeras av vissa l(cid:228)nder utanf(cid:246)r gemenskapen. St(cid:229)lproducenterna fruktar att ex- portfl(cid:246)det kan komma att omdirigeras till gemenskapsmark- naden, vilket skulle f(cid:246)rhindra den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga h(cid:246)jningen av st(cid:229)lpriset p(cid:229) den inre marknaden. St(cid:229)lgrossisterna har d(cid:228)remot under dessa m(cid:246)ten visat prov p(cid:229) en f(cid:246)rsiktig optimism, eftersom de ser positivt p(cid:229) de aktuella tendenserna inom gemenskapsmarknaden f(cid:246)r st(cid:229)l. All exotisk import (dvs. fr(cid:229)n l(cid:228)nder som traditionellt sett inte exporterar till EU) tycks redan f(cid:246)r (cid:246)vrigt helt ha f(cid:246)rsvunnit eller v(cid:228)ntas snabbt f(cid:246)rsvinna fr(cid:229)n denna marknad. 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 206/9 Den gradvist (cid:246)kade verksamhetstakten inom de viktigaste st(cid:229)l- f(cid:246)rbrukande sektorerna (varav de viktigaste analyseras mer i detalj i denna prognos), tyder p(cid:229) att f(cid:246)rbrukningen av st(cid:229)lpro- dukter kommer att (cid:246)ka igen under andra delen av 1999. For- donsindustrin kommer trots vissa exportsv(cid:229)righeter att forts(cid:228)tta att gynnas av en stark efterfr(cid:229)gan p(cid:229) hemmamarknaden. Elekt- riska och elektroniska industrier b(cid:246)r forts(cid:228)tta att g(cid:229) bra. Verk- stadsindustrin drabbas h(cid:229)rdare av exportsv(cid:229)righeterna och v(cid:228)n- tas f(cid:229) en l(cid:229)ngsammare utveckling, medan byggsektorn kommer att (cid:246)ka sin l(cid:229)ngsiktiga tillv(cid:228)xt. Den allt sv(cid:229)rare marknadssituationen f(cid:246)r dessa produkter som ber(cid:246)rdes i f(cid:246)reg(cid:229)ende prognos har d(cid:228)rmed bekr(cid:228)ftats, (cid:228)ven om det kan finnas sk(cid:228)l att s(cid:228)tta den i sitt r(cid:228)tta sammanhang, med tanke p(cid:229) det utm(cid:228)rkta utg(cid:229)ngsl(cid:228)get. Utsikterna till en gradvis f(cid:246)rb(cid:228)ttring av verksamheten inom dessa branscher, st(cid:229)lr(cid:246)r un- dantagna, (cid:228)r obestridliga. Detta med tanke p(cid:229) de sjunkande importvolymerna, de avslutade lagerminskningarna och framf(cid:246)r allt med tanke p(cid:229) att de st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna g(cid:229)r bra. Efterfr(cid:229)gan v(cid:228)ntas d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:246)ka inom de kommande m(cid:229)naderna. F(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 b(cid:246)r resultaten f(cid:246)r dessa branscher endast ligga n(cid:229)got under 1998 (cid:229)rs niv(cid:229)er. Undantaget (cid:228)r st(cid:229)lr(cid:246)rsindustrin som befinner sig i en mycket sv(cid:229)r situation. Tack vare denna intensifierade verksamhet under andra halv(cid:229)ret 1999 kommer en hygglig (cid:229)terh(cid:228)mtning att kunna ske efter den kraftiga efterfr(cid:229)genedg(cid:229)ngen under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret. Denna be- rodde fr(cid:228)mst p(cid:229) att lagren minskats. F(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 kan st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen d(cid:228)rf(cid:246)r komma att hamna lite under 1998 (cid:229)rs niv(cid:229). Att lagerminskningen har avslutats b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r visa sig i en mer dynamisk efterfr(cid:229)gan p(cid:229) st(cid:229)l under andra halv(cid:229)ret 1999. Detta (cid:228)r n(cid:229)got gemenskapsindustrin i (cid:246)kad utstr(cid:228)ckning b(cid:246)r kunna dra f(cid:246)rdel av. Situationen p(cid:229) st(cid:229)lmarknaden tycks d(cid:228)rmed vara p(cid:229) v(cid:228)g att i n(cid:229)gon m(cid:229)n saneras under (cid:229)ret. Detta kan bidra till den gradvisa h(cid:246)jning av st(cid:229)lpriset som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att s(cid:228)kra betalningen av de investeringar som gjorts inom sektorn. Tabellerna 2 och 2a i bilagan ger verksamhetsindex f(cid:246)r de viktigaste st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna, b(cid:229)de f(cid:246)r f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret och hel(cid:229)ret 1999. Dessa index skall emellertid analyseras med f(cid:246)rsiktighet eftersom inte alla st(cid:228)ller sig bakom de uppgifter fr(cid:229)n nationella branschorganisationer p(cid:229) vilka de grundar sig. 2. 2. 1. F(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)dlingsledet inom st(cid:229)lsektorn Verksamheten inom alla de branscher som h(cid:246)r till det f(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)dlingsledet inom st(cid:229)lsektorn har kraftigt minskat, sedan det f(cid:246)rsta halv(cid:229)rets ekonomiska ljusning avbrutits under den senare delen av 1998. Alltsedan de f(cid:246)rsta m(cid:229)naderna av 1999 har man kunnat konstatera en fortsatt negativ efterfr(cid:229)ge- och pris- utveckling f(cid:246)r produkter fr(cid:229)n dessa verksamheter, till f(cid:246)ljd av lagerminskningarna och den allm(cid:228)nna ekonomiska avmatt- ningen inom Europeiska unionen. ˜ven om de viktigaste st(cid:229)l- f(cid:246)rbrukande sektorerna under denna l(cid:229)nga negativa period har fortsatt att uppvisa goda resultat fr(cid:228)mst i fr(cid:229)ga om volymer, har den kraftigt minskade efterfr(cid:229)gan och det sjunkande priset p(cid:229) de produkter som framst(cid:228)lls i det f(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)dlingsledet inom st(cid:229)lsektorn till sist skapat en (cid:246)kande pessimism inom dessa yrkesgrupper och fr(cid:228)mst hos st(cid:229)lr(cid:246)rstillverkarna. A. Tillverkning av st(cid:229)lr(cid:246)r S(cid:229)som angavs i f(cid:246)reg(cid:229)ende prognos tillintetgjordes i stort sett de utm(cid:228)rkta resultaten fr(cid:229)n f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1998 vad betr(cid:228)ffar f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymer inom omr(cid:229)det f(cid:246)r st(cid:229)lr(cid:246)r, till f(cid:246)ljd av att marknadsvillkoren f(cid:246)r dessa produkter kraftigt f(cid:246)rs(cid:228)mrades un- der andra halv(cid:229)ret. S(cid:229)lunda (cid:246)kade den totala st(cid:229)lr(cid:246)rsproduktio- nen inom unionen 1998 endast med ungef(cid:228)r 1,9 %. (cid:214)kningen berodde uteslutande p(cid:229) en avsev(cid:228)rd (cid:246)kning av produktionen av svetsade r(cid:246)r med stor diameter, f(cid:246)ranledd av tidigare export(cid:229)- taganden som f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte f(cid:246)rnyats under tiden. Under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 p(cid:229)verkades r(cid:246)rtillverkningsverksamheten d(cid:228)rf(cid:246)r till kraftigt av det mycket l(cid:229)ga priser (cid:150) i kombination med den d(cid:229)liga konjunk- turen inom sektorn f(cid:246)r olja och gas och de skadliga effekter som minskningen av lagren medf(cid:246)rde. Detta gick s(cid:229) l(cid:229)ngt att det ledde till en ytterligare minskning av det redan mycket svaga kapacitetsutnyttjandet i denna industri, med permitte- ringar som f(cid:246)ljd. fortsatta importtrycket (cid:150) fr(cid:228)mst import Den nuvarande situationen inom gemenskapens industri f(cid:246)r st(cid:229)lr(cid:246)rstillverkning kan betecknas som kritisk, eftersom det p(cid:229) kort sikt inte finns n(cid:229)gra tecken p(cid:229) att marknadssituationen f(cid:246)r dessa produkter skall v(cid:228)nda. N(cid:228)r det g(cid:228)ller s(cid:246)ml(cid:246)sa st(cid:229)lr(cid:246)r har efterfr(cid:229)gan minskat stadigt alltsedan andra halv(cid:229)ret 1998, till f(cid:246)ljd av (cid:229)terkallade best(cid:228)ll- ningar, brist p(cid:229) nya projekt fr(cid:229)n oljebolagens sida och tenden- sen att minska lagren med OCTG. Nedg(cid:229)ngen har fortsatt un- der f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999, utan tecken p(cid:229) att stabiliseras. Inf(cid:246)r andra halv(cid:229)ret f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig gemenskapens tillverkare i b(cid:228)sta fall en mer stabil marknadssituation, utan att f(cid:246)r den skull kunna hoppas undslippa den ber(cid:228)knade produktionsminsk- ningen p(cid:229) 25 % f(cid:246)r (cid:229)r 1999. N(cid:228)r det g(cid:228)ller svetsade r(cid:246)r med liten diameter (£ 406,4 mm) har marknadsvillkoren (cid:228)ven h(cid:228)r gradvis f(cid:246)rs(cid:228)mrats sedan slutet av 1998. Trots detta tyder de goda utsikterna f(cid:246)r de viktigaste st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna, normaliseringen av lagren och den minskade importen p(cid:229) en gradvis uppg(cid:229)ng f(cid:246)r verksamheten under 1999. H(cid:228)rigenom antas produktionsminskningen kunna begr(cid:228)nsas till ungef(cid:228)r 2 % f(cid:246)r hela (cid:229)ret. C 206/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 1999 Utsikterna (cid:228)r emellertid mycket illavarslande n(cid:228)r det g(cid:228)ller svet- sade r(cid:246)r med stor diameter (‡ 406,4 mm). ˜ven om en viss verksamhet kunde bibeh(cid:229)llas under 1998 tack vare tidigare exportavtal l(cid:228)r bristen p(cid:229) nya investeringsprojekt p(cid:229) internatio- nell niv(cid:229) leda till en kraftig produktionsminskning under 1999. Vi ser d(cid:228)rf(cid:246)r hur permitteringar blir allt vanligare i denna industri, i syfte att dra ut p(cid:229) n(cid:229)gra f(cid:229) p(cid:229)g(cid:229)ende projekt som nalkas sitt slut och undvika att den r(cid:229)dande situationen (cid:246)verg(cid:229)r i nedl(cid:228)ggningar av hela fabriker. B. Verksamheten inom tr(cid:229)ddragningsindustrin F(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymerna av produkter fr(cid:229)n tr(cid:229)ddrangningsindust- rin (cid:246)kande under 1998 med sammanlagt cirka 3 %, trots den kraftiga minskning som konstaterades under andra halv(cid:229)ret. Vad betr(cid:228)ffar utrikeshandeln med dessa produkter noterades en kraftig import(cid:246)kning till gemenskapsmarknaden, trots att gemenskapens export av dragen tr(cid:229)d (cid:246)kade avsev(cid:228)rt. Den verk- samhetsminskning som noterades fr(cid:229)n andra halv(cid:229)ret 1998 fortsatte under f(cid:246)rsta kvartalet 1999, fr(cid:228)mst till f(cid:246)ljd av den allm(cid:228)nna tendensen att minska (cid:246)verskottslagren. Det finns emellertid tecken som tyder p(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttrade marknadsvillkor under andra halv(cid:229)ret. Minskningen av volymerna f(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 ber(cid:228)knas d(cid:228)rf(cid:246)r stanna p(cid:229) 2 %. Verksamheten inom denna industri b(cid:246)r g(cid:229) fortsatt bra under kommande m(cid:229)nader, med tanke p(cid:229) de goda utsikterna inom de st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna, den v(cid:228)ntade importminskningen och den emot- sedda export(cid:246)kningen till f(cid:246)ljd av uppskrivningen av dollarn och den kraftiga tillv(cid:228)xten i den amerianska ekonomin. N(cid:228)r det g(cid:228)ller industrin f(cid:246)r annan dragning, kommer (cid:229)r 1998 att resultera i att f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymerna (cid:246)kar i storleksord- ningen mellan 7 och 8 %, fr(cid:228)mst tack vare den stabila efter- fr(cid:229)gan fr(cid:229)n bilproducenterna. Unionens st(cid:229)lhandel har p(cid:229) detta omr(cid:229)de uppvisat en anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rd utveckling, med en im- port(cid:246)kning p(cid:229) 20 % och motsvarande tendens f(cid:246)r gemenskaps- exporten. Den volymmninskning p(cid:229) mellan 8 och 10 % som konstaterats alltsedan b(cid:246)rjan av 1999 tycks p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r tr(cid:229)ddragningsprodukter bero p(cid:229) tendensen att normalisera lagren snarare (cid:228)n p(cid:229) en reell nedg(cid:229)ng av f(cid:246)rbrukningen. Under andra halv(cid:229)ret 1999 v(cid:228)ntas efterfr(cid:229)gan (cid:229)terh(cid:228)mta sig, eftersom st(cid:229)lanv(cid:228)ndarna nu minskat sina lager. Detta b(cid:246)r m(cid:246)j- ligg(cid:246)ra st(cid:246)rre leveranser (cid:228)n under andra delen av 1998 (cid:150) (cid:228)ven om verksamheten i fordonsindustrin kan komma att stabilise- ras. Minskningen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymerna av andra dragna produkter b(cid:246)r s(cid:229)lunda f(cid:246)r hela (cid:229)ret 1999 stanna vid 5 % j(cid:228)m- f(cid:246)rt med 1998 (cid:229)rs leveranser. C. Kallvalsnings- och kallpressningsindustrin ˜ven om resultaten fr(cid:229)n kallvalsningsindustrin under 1998 inte varit lika spektakul(cid:228)ra som i den senaste prognosen har de (cid:228)nd(cid:229) varit helt enast(cid:229)ende. I branschen anses 1998 vara det totalt sett b(cid:228)sta (cid:229)ret under efterkrigstiden. ¯ret k(cid:228)nnetecknas av en (cid:246)kning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymerna som gjort att anl(cid:228)ggning- arna uppn(cid:229)tt en l(cid:246)nsamhet utan motstycke, (cid:228)ven om (cid:246)kningen till sist stannade p(cid:229) 3 %. Konjunkturcyklerna inom denna bransch har emellertid f(cid:246)r- l(cid:228)ngts genom lagerh(cid:229)llning, precis som i den egentliga st(cid:229)l- industrin. Sedan slutet av 1998 ser vi d(cid:228)rf(cid:246)r en kraftig till- bakag(cid:229)ng av den nya ordering(cid:229)ngen till denna industri. Detta kan dock inte vara annat (cid:228)n en tillf(cid:228)llig effekt av behovet att normalisera lagren, eftersom fordonsindustrin, som (cid:228)r omvals- ningsindustrins fr(cid:228)msta kund, fortfarande befinner sig i en mycket intensiv verksamhetsfas. Med tanke p(cid:229) det kraftiga raset i ordering(cid:229)ngen under de senaste m(cid:229)naderna (cid:228)r det dock inte uteslutet att 1999 (cid:229)rs f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymer resulterar i en minsk- ning med 10 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998 (cid:229)rs volymer. De skulle d(cid:228)r- med vara tillbaka p(cid:229) 1996 (cid:229)rs niv(cid:229). Som en f(cid:246)ljd av den negativa utvecklingen har pessimismen tagit (cid:246)verhanden (cid:246)ver omvalsingsf(cid:246)retagen. De har sett sig tvingade att sk(cid:228)ra ned produktionen genom permitteringar, eftersom konkurrensen fr(cid:229)n import och alternativa produkter f(cid:246)rhindrar en prish(cid:246)j- p(cid:229) gemenskapsmarknaden uppenbart ning. Omvalsningsf(cid:246)retagen g(cid:246)r ingen hemlighet av att de tviv- lar p(cid:229) att utsikterna kommer att f(cid:246)rb(cid:228)ttras inom den n(cid:228)rmaste framtiden. Verksamheten inom industrin f(cid:246)r frompressning av stora pro- dukter kommer i stort sett att ha varit stabil under 1998. En viss (cid:246)kning har dock skett av tillverkningen av veckad pl(cid:229)t, som fr(cid:228)mst anv(cid:228)nds i saneringsarbeten f(cid:246)r vissa typer av bygg- nader. Precis som i (cid:246)vriga branscher inom det f(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)dlingsledet har efterfr(cid:229)gan och priser s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)r sandwichpl(cid:229)t som veckad pl(cid:229)t gradvis fallit sedan andra halv(cid:229)ret 1998. Orsakerna till den negativa utvecklingen (cid:228)r inte endast importen, utan (cid:228)ven lager- minskningen och den f(cid:246)rnyade anv(cid:228)ndningen av alternativa och billigare produkter f(cid:246)r vissa anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den. Efter- fr(cid:229)gan p(cid:229) denna typ av profiler minskade likas(cid:229) i b(cid:246)rjan av 1999. Den l(cid:229)ngsamma uppg(cid:229)ngen inom byggsektorn i Europa g(cid:246)r dock att man f(cid:246)r 1999 som helhet m(cid:229)ste v(cid:228)nta sig en konsolidering av 1998 (cid:229)rs resultat. Kapacitetsutnyttjandet i denna bransch skulle d(cid:228)rmed ligga kvar p(cid:229) endast 60 %. Till skillnad mot (cid:246)vriga branscher i det f(cid:246)rsta st(cid:229)lf(cid:246)r(cid:228)dlingsledet uppvisade industrin f(cid:246)r formpressning av l(cid:229)nga produkter (cid:229)r 1998 en mer gynnsam utveckling (cid:228)n v(cid:228)ntat och (cid:246)kade sina leveranser med cirka 15 %. Detta tycks bero p(cid:229) en mycket svagare (cid:229)terh(cid:228)mtning under de tv(cid:229) senaste (cid:229)ren och p(cid:229) att konjunkturcyklerna haft mindre inverkan p(cid:229) utvecklingen i denna bransch. Den efterfr(cid:229)genedg(cid:229)ng som intr(cid:228)dde mot slutet av 1998 f(cid:246)r- djupades och fortsatte fram till b(cid:246)rjan av 1999. Avmattningen i denna bransch skulle dock komma att begr(cid:228)nsas till det f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 och f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymerna f(cid:246)r hela (cid:229)ret kom d(cid:228)rmed att ligga bara mella 2 och 3 % under 1998 (cid:229)rs volymer. Splittringen inom sektorn lockar fortfarande till sammanslag- ningar, som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r st(cid:246)rre f(cid:246)retagsstrukturer att i h(cid:246)gre grad inrikta sig p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. De mindre f(cid:246)reta- gen i denna bransch m(cid:229)ste d(cid:228)remot str(cid:228)va efter en h(cid:246)gre grad av specialisering f(cid:246)r att beh(cid:229)lla sin l(cid:246)nsamhet, med tanke p(cid:229) det l(cid:229)ga kapacitetsutnyttjandet. 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 206/11 2. 2. 2. Utsikter inom byggsektorn Uppsvinget inom byggsektorn kommer att best(cid:229), efter flera (cid:229)rs negativ konjunkturutveckling. Den totala byggverksamheten inom unionen har till volymen varierat i storleksordningen 2 % under 1998 och en (cid:246)kning av sektorstillv(cid:228)xten (cid:228)r v(cid:228)ntad under 1999. Allt tyder (cid:228)ven p(cid:229) att byggverksamheten under 1999 kommer att vara positiv i alla unionens medlemsstater, med undantag f(cid:246)r Danmark d(cid:228)r utvecklingen inom sektorn v(cid:228)ntas bli fortsatt negativ. ˜ven i Tyskland tycks byggsektorn till sist ha tagit sig ur konjunktursvackan, trots att (cid:246)verskotts- utbudet i de nya tyska delstaterna till viss del f(cid:246)rsenar (cid:229)ter- h(cid:228)mtningen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller bost(cid:228)der l(cid:228)r flertalet l(cid:228)nder f(cid:229) en positiv utveck- ling, tack vare hush(cid:229)llens (cid:246)kade inkomster och de sjunkande r(cid:228)ntorna. Undantaget (cid:228)r Danmark, d(cid:228)r det privat(cid:228)gda boendet g(cid:229)r tillbaka. Nybyggnation av bost(cid:228)der uppges (cid:246)ka s(cid:228)rskilt i Frankrike, F(cid:246)renade kungariket, Nederl(cid:228)nderna, Belgien, Sverige och Tyskland. Annan byggnation v(cid:228)ntas forts(cid:228)tta att (cid:246)ka under 1999, med den privata sektorn som p(cid:229)drivande kraft. De offentliga inve- steringarna kommer n(cid:228)mligen som b(cid:228)st att kunna uppn(cid:229) en stabilisering efter fyra (cid:229)rs negativ utveckling, trots de goda utsikterna f(cid:246)r den offentliga sektorn i Spanien, Italien, Neder- l(cid:228)nderna och Sverige. Anl(cid:228)ggningsarbetena har (cid:246)kat n(cid:229)got under 1998, tack vare de volymm(cid:228)ssigt goda resultat som uppvisas i Spanien, Italien, Frankrike, Nederl(cid:228)nderna och Sverige. Den positiva utveck- lingen v(cid:228)ntas f(cid:246)rst(cid:228)rkas under 1999, tack vare sektorns mycket goda utsikter i dessa l(cid:228)nder och en avsev(cid:228)rd f(cid:246)rb(cid:228)ttring av situationen i bland annat Tyskland. 2. 2. 3. Fordonsmarknaden N(cid:228)r det g(cid:228)ller registrering av bilar i unionen var 1998 (cid:229)rs resultat l(cid:229)ngt b(cid:228)ttre (cid:228)n v(cid:228)ntat, med en (cid:246)kning p(cid:229) 7 % av vo- lymerna j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1997. Denna utveckling inneb(cid:228)r f(cid:246)rvisso en mycket kraftig avvikelse fr(cid:229)n den v(cid:228)ntade uppg(cid:229)ngen p(cid:229) 4 %, som skulle gjort att bilmarknaden f(cid:246)ljt den genomsnittliga upp(cid:229)tg(cid:229)ende kurva som har iakttagits under de senaste (cid:229)ren. att resultaten f(cid:246)r 1999 blir mycket tillfredsst(cid:228)llande. Den f(cid:246)r- v(cid:228)ntade nedg(cid:229)ngen av registreringarna under (cid:229)ret ser i nul(cid:228)get ut att stanna vid cirka 2 %, ist(cid:228)llet f(cid:246)r den tidigare ber(cid:228)kningen p(cid:229) 4 %. Denna revidering motiveras av de goda konjunkturpro- gnoserna i Spanien som tyder p(cid:229) ytterligare ett (cid:229)r med kraftigt (cid:246)kande registeringar samt av att tillbakag(cid:229)ngen av bilregistre- ringar i Italien varit l(cid:228)gre (cid:228)n v(cid:228)ntat, trots att stimulans(cid:229)tg(cid:228)r- derna upph(cid:246)rt. N(cid:228)r det g(cid:228)ller bilproduktionen uppvisar gemenskapsindustrin en (cid:246)kning i storleksordningen 8 % under 1998, vilket inneb(cid:228)r en rekordnotering med 16 miljoner tillverkade bilar. H(cid:228)ri ing(cid:229)r personbilar och l(cid:228)tta lastbilar. Med tanke p(cid:229) att exportniv(cid:229)n (cid:228)r god och minskningen av registreringarna p(cid:229) unionens olika marknader f(cid:246)rutsp(cid:229)s bli l(cid:228)gre (cid:228)n ber(cid:228)knat v(cid:228)ntas gemenskaps- industrins totala produktion av personbilar och l(cid:228)tta lastbilar f(cid:246)r 1999 sjunka med cirka 2,5 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998 (cid:229)rs pro- duktion, vilket likafullt motsvarar (cid:246)ver 15,5 miljoner tillverkade bilar. 2. 3. UTSIKTER F(cid:214)R IMPORT OCH EXPORT AV ST¯LPRODUKTER 2. 3. 1. Statistik (cid:246)ver EU:s externa st(cid:229)lhandel Den tillg(cid:228)ngliga statistiken inom detta omr(cid:229)de har inl(cid:228)mnats mer punktligt (cid:228)n tidigare, men vid utarbetandet av denna pro- gnos omfattar den (cid:229)r 1998 f(cid:246)r samtliga unionens medlems- stater, trots att vissa l(cid:228)nder har l(cid:228)mnat f(cid:228)rskare uppgifter som omfattar de f(cid:246)rsta m(cid:229)naderna av 1999. Analysen av statistiken (cid:246)ver utrikeshandeln med st(cid:229)lprodukter visar att gemenskapens st(cid:229)limport under 1998 (cid:246)kade i storleks- ordningen 46 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1997 (cid:229)rs importvolymer, medan gemenskapsexporten under samma period sj(cid:246)nk med ungef(cid:228)r 20 %. Vad importen betr(cid:228)ffar finns det allts(cid:229) sk(cid:228)l att peka p(cid:229) den kraftiga avmattning som konstaterades under de sista m(cid:229)- naderna av 1998, att j(cid:228)mf(cid:246)ra med den mycket kraftiga import- (cid:246)kningen under (cid:229)rets f(cid:246)rsta halv(cid:229)r. Tendenserna har d(cid:228)rf(cid:246)r blivit starkt markerade. Denna statistik bekr(cid:228)ftar dock den spektakul(cid:228)ra import(cid:246)kningen p(cid:229) gemenskapsmarknaden under 1998, fr(cid:228)mst f(cid:246)r st(cid:229)lprodukter av asiatiskt ursprung. Volymerna f(cid:246)r dessa uppn(cid:229)dde omr(cid:228)knat till r(cid:229)st(cid:229)l n(cid:228)rmare 4 miljoner ton, vilket (cid:228)r (cid:229)tta g(cid:229)nger mer (cid:228)n 1997. Den allm(cid:228)nna underkattningen av gemenskapsmarknaderna be- ror p(cid:229) en (cid:246)verraskande och ov(cid:228)ntat stark inre efterfr(cid:229)gan, lik- som p(cid:229) nya modeller och priss(cid:228)nkningar. Den visar i vilken grad fordonssektorn har utvecklats i motsatt riktning j(cid:228)mf(cid:246)rt med den stagnation som sedan h(cid:246)sten 1998 r(cid:229)der i de flesta andra sektorer. N(cid:228)r det d(cid:228)remot g(cid:228)ller exporten visar statistiken (cid:246)ver unionens totala utrikeshandel f(cid:246)r 1998 p(cid:229) en stadigt ned(cid:229)tg(cid:229)ende trend (cid:246)ver hela (cid:229)ret, som dock utm(cid:228)rks av en tillbakag(cid:229)ng p(cid:229) 59 % f(cid:246)r exporten till Asien och en (cid:246)kning av gemenskapsexporten till l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa. Under de fem f(cid:246)rsta m(cid:229)naderna av 1999 fortsatte nyregistre- ringarna av bilar att (cid:246)ka i mycket snabb takt, f(cid:246)r att i slutet av maj uppn(cid:229) en total genomsnittlig (cid:246)kning p(cid:229) 7,6 %, med toppar p(cid:229) 22 % i Spanien och 12 % i Frankrike. ˜ven om registrering- arna av bilar gradvis tappar fart under kommande m(cid:229)nader och senare f(cid:246)ljs av en svag nedg(cid:229)ng kommer detta inte att hindra F(cid:246)r gemenskapsmarknaden kommer d(cid:228)rmed 1998 att ha inne- burit en period av djupg(cid:229)ende omv(cid:228)lvningar i handeln med st(cid:229)l med tredje land. Perioden har medf(cid:246)rt s(cid:229)v(cid:228)l ett prisras p(cid:229) den inre marknaden som ett trendbrott f(cid:246)r unionens externa handel som traditionellt g(cid:229)r med (cid:246)verskott och nu f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen noterar ett underskott p(cid:229) ungef(cid:228)r 1,5 miljoner ton. C 206/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 1999 Under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 b(cid:246)r EU:s st(cid:229)limport forts(cid:228)tta att minska under inflytande av den tillf(cid:228)lliga efterfr(cid:229)genedg(cid:229)ngen p(cid:229) st(cid:229)l, som i f(cid:246)rsta hand beror p(cid:229) behovet av lagerminskning hos mellanh(cid:228)nder och anv(cid:228)ndare. De f(cid:246)rsta indikationerna ty- der ocks(cid:229) p(cid:229) detta. Detta kan yttra sig i en l(cid:229)ngsammare minsk- ning av gemenskapsimporten, som f(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 skulle no- tera en nedg(cid:229)ng i storleksordningen 15 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med den mycket h(cid:246)ga niv(cid:229)n 1998. Med tanke p(cid:229) denna konjunkturutveckling kan v(cid:228)rldens st(cid:229)l- f(cid:246)rbrukning komma att sjunka med cirka 3 % under (cid:229)ret. De (cid:246)verskottslager som lades upp under 1998 kommer emellertid att ha f(cid:246)rbrukats under den f(cid:246)rsta delen av 1999 och man kan d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)nta sig att det nuvarande trycket p(cid:229) v(cid:228)rldsmark- naden avtar fr(cid:229)n och med andra halv(cid:229)ret 1999. S(cid:229)lunda b(cid:246)r st(cid:229)lpriserna, som har p(cid:229)verkats av det kraftiga produktionsfallet under de senaste m(cid:229)naderna, gradvis (cid:229)terh(cid:228)mta sig efter den p(cid:229)g(cid:229)ende stabiliseringen. I detta scenario beaktas inte m(cid:246)jligheten av h(cid:229)rdare protektio- nistiska (cid:229)tg(cid:228)rder. S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder skulle kunna p(cid:229)verka niv(cid:229)n p(cid:229) handeln med st(cid:229)l p(cid:229) de viktigaste marknaderna, d(cid:228)ribland unionens. Vad g(cid:228)ller exporten (cid:228)r l(cid:228)get ett annat. Utsikterna till ett minskat tryck p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden till f(cid:246)ljd av den gradvisa (cid:229)terh(cid:228)mtningen i vissa asiatiska ekonomier och dollarns starka st(cid:228)llning p(cid:229) finansmarknaderna tyder p(cid:229) att gemenskapens st(cid:229)l- export (cid:229)tminstone b(cid:246)r komma att stabiliseras p(cid:229) f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)rs niv(cid:229), (cid:228)ven om det inte sker n(cid:229)got reellt uppsving under 1999. Situationen p(cid:229) gemenskapsmarknaden f(cid:246)r st(cid:229)l har f(cid:246)rv(cid:228)rrats av os(cid:228)kerheten p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden och blivit bekymmersam p(cid:229) grund av den l(cid:229)ngvariga krisen i olika geografiska omr(cid:229)den. I dagsl(cid:228)get finns inga garantier f(cid:246)r stabilitet. D(cid:228)rf(cid:246)r forts(cid:228)tter kommissionen att uppmana ber(cid:246)rda parter att inta en l(cid:228)mplig h(cid:229)llning med tanke p(cid:229) de r(cid:229)dande f(cid:246)rh(cid:229)llandena p(cid:229) st(cid:229)lmark- naden, i syfte att snabbt (cid:229)terskapa b(cid:228)ttre framtidsutsikter och i alla marknadsakt(cid:246)rers intresse s(cid:228)kerst(cid:228)lla en varaktig stabilitet. Kommissionen bekr(cid:228)ftar f(cid:246)r (cid:246)vrigt atten, f(cid:246)r att skydda gemen- skapsintressena inom st(cid:229)lomr(cid:229)det, (cid:228)r beredd att ingripa mot alla ber(cid:246)rda parter vid fall av olagliga f(cid:246)rfaranden och beteen- den som strider mot reglerna f(cid:246)r internationell handel. 2. 3. 2. Den ekonomiska utvecklingen i v(cid:228)rlden 1999 Den f(cid:246)rv(cid:228)ntade ekonomiska tillv(cid:228)xten i v(cid:228)rlden 1999 har re- viderats ner n(cid:229)got, p(cid:229) grund av det f(cid:246)rs(cid:228)mrade internationella konjunkturl(cid:228)get under 1998. Orsaken (cid:228)r den asiatiska krisen vars effekter spridit sig till (cid:246)vriga omr(cid:229)den och d(cid:229) fr(cid:228)mst Ryss- land och Latinamerika. Uppgifterna om mycket goda tillv(cid:228)xtsiffror p(cid:229) andra sidan At- lanten, konjunkturuppg(cid:229)ngen i unionen under (cid:229)ret och den stabilisering som (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g i de asiatiska l(cid:228)nderna b(cid:246)r emeller- tid begr(cid:228)nsa avmattningen i v(cid:228)rldsekonomin under 1999. Till- v(cid:228)xttakten skulle d(cid:228)rmed ligga i storleksordningen 2 %, j(cid:228)mf(cid:246)rt med uppskattningsvis 2,4 % f(cid:246)r 1998. I detta sammanhang v(cid:228)ntas F(cid:246)renta staterna, f(cid:246)ljt av Europeiska unionen, forts(cid:228)tta att utg(cid:246)ra de enda stabila tillv(cid:228)xtcentrerna i v(cid:228)rldsekonomin, d(cid:229) Latinamerika s(cid:229)v(cid:228)l som OSS befinner sig i en recession. Den internationella handeln med st(cid:229)l har minskat avsev(cid:228)rt un- der (cid:229)ret, fr(cid:228)mst p(cid:229) grund av den h(cid:246)gre graden av sj(cid:228)lvf(cid:246)r- s(cid:246)rjning i vissa omr(cid:229)den. Trots detta kvarst(cid:229)r risken f(cid:246)r allvar- liga st(cid:246)rningar p(cid:229) de (cid:246)ppnaste marknaderna, om viss export skulle omdirigeras. Detta (cid:228)r n(cid:229)got som kan utl(cid:246)sas av den r(cid:229)dande protektionismen. 2. 3. 2. 1. F(cid:246)renta staterna Den amerikanska ekonomin har inte upph(cid:246)rt att f(cid:246)rv(cid:229)na ge- nom sin l(cid:229)nga period av stark tillv(cid:228)xt. F(cid:246)r 1998 v(cid:228)ntades den genomsnittliga (cid:246)kningen av BNP hamna p(cid:229) ungef(cid:246)r 3,9 %, men uppges under fj(cid:228)rde kvartalet ha (cid:246)verskridit 6 %. Under f(cid:246)rsta kvartalet 1999 har F(cid:246)renta staternas ekonomi (cid:246)kat med ytterligare 4 till 5 % och ekonomin utvecklas fortsatt po- sitivt. Inflationen (cid:228)r fortfarande under kontroll och konsumen- ternas framtidstro orubbad. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer den v(cid:228)ntade av- mattningen under de kommande m(cid:229)naderna inte att ber(cid:246)va den amerikanska ekonomin dess roll som v(cid:228)rldsledande attrak- tionscentrum. Tillv(cid:228)xten detta (cid:229)r v(cid:228)ntas ligga mellan 2 och 2,5 %. Den tydliga (cid:246)kningen, nybyggnationen av bost(cid:228)der och bilf(cid:246)r- s(cid:228)ljningen tyder p(cid:229) att st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen i F(cid:246)renta staterna i (cid:229)r kommer att ligga kvar p(cid:229) 1998 (cid:229)rs h(cid:246)ga niv(cid:229). Den f(cid:246)rv(cid:228)ntade produktionsuppg(cid:229)ngen i samband med att ny kapacitet tas i bruk, i kombination med behovet av att minska lagren, b(cid:246)r emellertid genom en kraftigt minskad st(cid:229)limport leda till en minskning av landets osedvanligt stora handelsunderskott f(cid:246)r 1998, som gynnats av det h(cid:229)rdnande protektionistiska klimatet. 2. 3. 2. 2. Japan Den japanska ekonomin befann sig fortfarande i recession un- der 1998, med en utveckling p(cid:229) (cid:150)2,5 % av BNP. Den f(cid:246)refaller nu gradvis vara p(cid:229) v(cid:228)g att stabiliseras under 1999, under p(cid:229)- verkan av en rad (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n regeringens sida. Trots den l(cid:229)ga privata investeringsniv(cid:229)n b(cid:246)r de offentliga investeringarna och skattes(cid:228)nkningarna f(cid:229) gynnsamma effekter p(cid:229) efterfr(cid:229)gan, fr(cid:228)mst n(cid:228)r det g(cid:228)ller bostadsbyggandet. ˜ven industriproduk- tionen gynnas av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder och (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g upp(cid:229)t, vilket tyder p(cid:229) att st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen kommer att (cid:246)ka under andra delen av 1999. Detta g(cid:246)r att den japanska st(cid:229)lproduktionen sedan lagren anpassats under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret b(cid:246)r komma att stabiliseras och st(cid:229)lexporten fr(cid:229)n landet minska till f(cid:246)ljd av en gradvis (cid:229)terh(cid:228)mtning av den inre efterfr(cid:229)gan. De senaste prognoserna ger dock inte anledning att hoppas p(cid:229) n(cid:229)gon f(cid:246)rb(cid:228)ttring av 1998 (cid:229)rs resultat under hel(cid:229)ret 1999, (cid:229)tminstone inte vad betr(cid:228)ffar st(cid:229)lindustrin. 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 206/13 2. 3. 2. 3. Den ekonomiska utvecklingen i Kina och Sydostasien De f(cid:246)rsta tecknen p(cid:229) en (cid:229)terh(cid:228)mtning i de viktigaste ekono- mierna i Sydostasien kom mot slutet av 1998 och f(cid:246)r 1999 kan den genomsnittliga tillv(cid:228)xten i omr(cid:229)det v(cid:228)ntas (cid:246)ka n(cid:229)got tack vare de v(cid:228)ntat goda resultaten fr(cid:229)n bland annat tillverknings- industrin. St(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen i omr(cid:229)det b(cid:246)r (cid:246)ka med ungef(cid:228)r 2 % under 1999, parallellt med den inhemska produktionen. P(cid:229) handelsomr(cid:229)det kommer dock st(cid:229)lunderskottet att f(cid:246)rbli of(cid:246)r(cid:228)ndrat, beroende p(cid:229) att vissa investeringar inom st(cid:229)lsektorn har uppskjutits. Den mycket positiva utvecklingen i Sydkorea utg(cid:246)r den fr(cid:228)msta orsaken till den (cid:229)terh(cid:228)mtning som (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g i omr(cid:229)det. Konjunkturen (cid:228)r fortsatt gynnsam i Kina. Ekonomin har (cid:246)kat med 7,5 % under 1998 och tillv(cid:228)xten f(cid:246)r 1999 f(cid:246)rv(cid:228)ntas bli 6,5 %. Investeringarna och den inre konsumtionen forts(cid:228)tter att spela en avg(cid:246)rande roll f(cid:246)r ekonomin och under andra halv(cid:229)ret 1999 b(cid:246)r vi f(cid:229) se en intensifierad verksamhet, s(cid:229)v(cid:228)l i verkstads- industrin som i byggsektorn. D(cid:228)remot kommer exportsektorn fortfarande att h(cid:228)mmas till f(cid:246)ljd av konkurrensen fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder vars valutor devalverats. Kinas st(cid:229)lf(cid:246)rbrukning kan s(cid:229)- lunda komma att (cid:246)ka med ungef(cid:228)r 4 % under 1999. ˜ven om man tar h(cid:228)nsyn till en v(cid:228)ntad produktions(cid:246)kning b(cid:246)r importen (cid:246)ka n(cid:229)got. 2. 3. 2. 4. L(cid:228)nderna i Latinamerika Ekonomierna i Latinamerika har drabbats h(cid:229)rt av den ekono- miska krisen i Asien och av finanskrisen i Ryssland (cid:150) s(cid:228)rskilt under andra halv(cid:229)ret 1998. Devalveringen av den brasilianska valutan intr(cid:228)ffande n(cid:228)r konjunkturen i landet redan var i da- lande och kommer under (cid:229)ret att p(cid:229)verka den ekonomiska verksamheten i de l(cid:228)nder som (cid:228)r Brasiliens fr(cid:228)msta handels- partner. F(cid:246)ljaktlingen b(cid:246)r regionen under 1999 komma att drabbas av recession, trots att en hygglig (cid:229)terh(cid:228)mtning v(cid:228)ntas under andra halv(cid:229)ret i vissa l(cid:228)nder, exempelvis Argentina, Chile och Peru. St(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen har p(cid:229)verkats av den mycket h(cid:246)ga r(cid:228)nteniv(cid:229) som f(cid:246)ljt p(cid:229) devalveringen av den brasilianska realen och minskar under 1999 i alla latinamerikanska l(cid:228)nder. Samma sak g(cid:228)ller den inhemska produktonen. Mot den bakgrunden b(cid:246)r (cid:246)verskottet i utrikeshandeln minska i omr(cid:229)det, med tanke p(cid:229) sv(cid:229)righeterna att finna avs(cid:228)ttning f(cid:246)r (cid:246)verskottsutbudet p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. 2. 3. 2. 5. Konjunkturen i de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna och OSS I flertalet l(cid:228)nder i Central- och (cid:214)steuropa har den ekonomiska uppg(cid:229)ng som inleddes 1994 fortsatt utan avbrott under 1998, (cid:228)ven om en mycket tydlig avmattning skett i vissa l(cid:228)nder i omr(cid:229)det. Detta (cid:228)r sk(cid:228)let till att den totala tillv(cid:228)xten stannar under 1 %. (cid:246)verstiga en genomsnittlig (cid:246)kning p(cid:229) 1,5 %. Den ekonomiska verksamheten i dessa l(cid:228)nder b(cid:246)r i alla h(cid:228)ndelser kunna dra st(cid:246)rre f(cid:246)rdel av det f(cid:246)rb(cid:228)ttrade internationella konjunkturl(cid:228)get under andra halv(cid:229)ret. Detta kan medf(cid:246)ra en mindre (cid:246)kning av st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen som gynnar den inhemska produktionen. Under 1998 drabbades Ryssland (cid:229)teringen av en djup recession, efter svaga tecken p(cid:229) en (cid:229)terh(cid:228)mtning under 1997. Den nega- tiva ekonomiska trenden antas h(cid:229)lla sig under 1999. Effekterna av den ryska finanskrisen har spridit sig till ekono- mierna i (cid:246)vriga republiker, som p(cid:229)verkats i negativ riktning. St(cid:229)lproduktionen i denna region b(cid:246)r forts(cid:228)tta att minska under 1999, fr(cid:228)mst med tanke p(cid:229) sv(cid:229)righeterna att p(cid:229) v(cid:228)rldsmark- naden finna avs(cid:228)ttning f(cid:246)r det (cid:246)verskott som inte beh(cid:246)vs p(cid:229) den inhemska marknaden. 2. 4. PRISUTVECKLINGEN Till f(cid:246)ljd av den anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rda minskningen av st(cid:229)lf(cid:246)rbruk- ningen i v(cid:228)rlden under 1998, som bland annat berodde p(cid:229) den krissituation som r(cid:229)dde i olika geografiska omr(cid:229)den, ledde (cid:246)verskottsutbudet och st(cid:246)rningarna i v(cid:228)rldshandeln till att st(cid:229)l- priserna rasade kraftigt. Prisraset hejdades dock i b(cid:246)rjan av 1999. P(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden sj(cid:246)nk priset p(cid:229) platta produkter med mel- lan 25 och 40 % mellan f(cid:246)rsta kvartalet 1998 och b(cid:246)rjan av 1999. Priset p(cid:229) l(cid:229)nga produkter sj(cid:246)nk under samma period med mellan 15 och 35 %. Det verkar dock som om prisfallet har avstannat. Sedan n(cid:229)gra m(cid:229)nader kan man notera att priset stabiliserat sig, och f(cid:246)r vissa produkter rentav (cid:246)kat n(cid:229)got, fr(cid:228)mst n(cid:228)r det g(cid:228)ller armerings- st(cid:228)nger och varmvalsade produkter i rullform. I F(cid:246)renta staterna har prisfallet p(cid:229) st(cid:229)l f(cid:246)ljt en liknande kurva som i EU. Tack vare dynamiken i den amerikanska ekonomin och de handelspolitiska (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits eller aviserats (klagom(cid:229)l mot dumpning, antidumpningstullar, importkvoter etc. ), v(cid:228)nde det allm(cid:228)nna prisfallet redan i slutet av 1998. F(cid:246)r de flesta produkter ligger d(cid:228)rf(cid:246)r de amerikanska priserna f(cid:246)r n(cid:228)rvarande mellan ungef(cid:228)r 15 till 20 % (cid:246)ver priserna p(cid:229) ge- menskapsmarknaden. Den ekonomiska tillv(cid:228)xten i l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa kan komma att f(cid:246)rb(cid:228)ttras n(cid:229)got under 1999, dock utan att I Japan och Sydkorea har apprecieringen av valutorna lett till att marknadspriserna stigit n(cid:229)got. De priser som noteras i dessa l(cid:228)nder ligger dock i allm(cid:228)nhet under EU:s priser, (cid:228)ven om skillnaden ser ut att krympa. C 206/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 1999 P(cid:229) gemenskapsmarknaden har det minskade importtrycket och produktionsminskningen bidragit till att (cid:229)terst(cid:228)lla en b(cid:228)ttre ba- lans mellan utbud och efterfr(cid:229)gan. D(cid:228)rf(cid:246)r tycks den prisned- g(cid:229)ng utan like som vi sett under 1998 nu (cid:228)ntlingen vara (cid:246)ver i b(cid:246)rjan av 1999. Det betyder att st(cid:229)lpriserna har stabiliserat sig p(cid:229) sista tiden och pris(cid:246)kningar till sist har noterats. Detta g(cid:228)ller fr(cid:228)mst varmvalsade produkter i rullform och l(cid:229)nga l(cid:228)tta pro- dukter (cid:150) valstr(cid:229)d, armeringsst(cid:228)nger och st(cid:229)ngst(cid:229)l f(cid:246)r handels- j(cid:228)rn. skottsutbudet i f(cid:246)rh(cid:229)llande till efterfr(cid:229)gan. Den kraftiga im- port(cid:246)kningen av belagd pl(cid:229)t har haft direkta effekter p(cid:229) leveranserna fr(cid:229)n gemenskapsproducenterna. J(cid:228)msides h(cid:228)r- med har utbudet fr(cid:229)n tredje land lett till ett starkt tryck p(cid:229) de allm(cid:228)nna marknadspriserna, som fortsatt att falla under f(cid:246)rsta kvartalet 1999. Tv(cid:229) positiva faktorer talar dock f(cid:246)r en prish(cid:246)jning under de n(cid:228)rmaste m(cid:229)naderna, n(cid:228)mligen den fortsatt goda efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n fordonssektorn och den sti- gande pristrenden p(cid:229) varmvalsade produkter i rullform. N(cid:228)r det g(cid:228)ller prisutvecklingen under de n(cid:228)rmaste m(cid:229)naderna, kommer de handels(cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits eller aviserats av F(cid:246)renta staterna sannolikt att p(cid:229) sikt uppn(cid:229) m(cid:229)let att begr(cid:228)nsa importen till den amerikanska marknaden. Detta skulle kunna leda till att viss export omdirigeras till gemenskapsmarknaden, med risk f(cid:246)r att den (cid:228)nnu vacklande och helt nyligen (cid:229)terst(cid:228)llda balansen mellan utbud och efterfr(cid:229)gan s(cid:228)tts ur spel. Om man v(cid:228)ger in en rad andra faktorer (cid:228)r det dock trots allt troligt att den svaga pris(cid:246)kningen p(cid:229) gemenskapsmarknaden kommer att best(cid:229) under hela 1999. 2. 5. TRENDEN PER PRODUKT Platta produkter (cid:151) varmvalsade produkter i rullform i Efter sv(cid:229)righeterna under 1998 har marknadssituation f(cid:246)r varmvalsade produkter rullform f(cid:246)rb(cid:228)ttrats avsev(cid:228)rt. Bakom denna f(cid:246)rb(cid:228)ttring ligger importminskningen, som bland annat beror p(cid:229) att klagom(cid:229)l mot dumpning har in- inf(cid:246)rts, dollarns starkare givits och antidumpningstullar st(cid:228)llning gentemot euron som fr(cid:228)mjar exporten samt de minskade lagren hos grossisterna och i (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarledet. Den (cid:246)kade balansen mellan utbud och efterfr(cid:229)gan har lett till en svag pris(cid:246)kning redan under det f(cid:246)rsta kvartalet 1999. Detta bekr(cid:228)ftas av kursnoteringarna f(cid:246)r andra kvar- talet. (cid:151) kallvalsad pl(cid:229)t Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) kallvalsad pl(cid:229)t (cid:228)r god, anv(cid:228)ndar- och gros- sistlagren befinner sig (cid:229)ter p(cid:229) acceptabla niv(cid:229)er och impor- ten har likas(cid:229) minskat kraftigt. ˜ven om dessa faktorer talar f(cid:246)r en pris(cid:246)kning har priserna under det f(cid:246)rsta kvartalet 1999 endast kunnat stabilisera sig p(cid:229) sin l(cid:228)gsta niv(cid:229). Ut- vecklingen b(cid:246)r dock kunna v(cid:228)nda under andra kvartalet, under inverkan av det gynnsammare marknadsl(cid:228)get. F(cid:246)r exportens del kommer den bekymmersamma situationen emellertid att best(cid:229), beroende p(cid:229) de ol(cid:246)nsamma priserna p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. (cid:151) belagd pl(cid:229)t Krisen i Sydostasien forts(cid:228)tter att kasta sin skugga (cid:246)ver fr(cid:228)mst genom det fortsatta (cid:246)ver- gemenskapsmarknaden, (cid:151) kvartopl(cid:229)t Exportmarknaden f(cid:246)r pl(cid:229)t (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande utsatt f(cid:246)r h(cid:229)rt tryck och de amerikanska handels(cid:229)tg(cid:228)rderna (antidump- ning, importkvoter etc. ) tenderar att styra de internationella handelsfl(cid:246)dena till andra marknader. Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) gemen- skapsmarknaden (cid:228)r god, med undantag f(cid:246)r sektorn f(cid:246)r svet- sade r(cid:246)r med stor diameter som fortfarande h(cid:228)mmas av att verksamheten i oljeindustrin inte har tagit fart. De klagom(cid:229)l mot dumpning som vissa europeiska producenter har ingi- vit gentemot vissa l(cid:228)nder utanf(cid:246)r gemenskapen verkar dock redan ha bidragit till att minska importen av grovpl(cid:229)t till gemenskapsmarknaden. I kombination med att lagren har (cid:229)terst(cid:228)llts till niv(cid:229)er som (cid:228)r b(cid:228)ttre anpassade till f(cid:246)rbruk- ningen b(cid:246)r detta m(cid:246)jligg(cid:246)ra en v(cid:228)ndning av prisutveck- lingen redan under andra kvartalet 1999. L(cid:229)nga produkter (cid:151) tunga profiler och balkar Importen av dessa produkter har (cid:246)kat avsev(cid:228)rt under 1998 och kommer att vara fortsatt h(cid:246)g. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt im- porten fr(cid:229)n l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa och Sydko- rea. P(cid:229) gemenskapens marknader som helhet (cid:228)r efterfr(cid:229)gan dock god och lagren har minskats till sin normala niv(cid:229). En pris(cid:246)kning p(cid:229) balkar (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r att v(cid:228)nta i och med leveran- serna fr(cid:229)n andra kvartalet. P(cid:229) exportsidan (cid:228)r efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n Asien l(cid:229)g och st(cid:229)r under stark prispress. Det (cid:228)r d(cid:228)rmed f(cid:246)ga attraktivt f(cid:246)r gemen- skapsproducenter att bedriva handel i omr(cid:229)det. P(cid:229) den ame- rikanska marknaden har det externa utbudet (cid:229) andra sidan gradvis pressat ned priserna, med f(cid:246)ljd att hoten om han- dels(cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n de amerikanska myndigheternas sida ris- kerar att f(cid:246)rs(cid:228)mra tilltr(cid:228)det till denna marknad under 1999. (cid:151) valstr(cid:229)d P(cid:229) den inre marknaden g(cid:246)r fordonsindustrins goda utveck- ling (kvalitetsvalstr(cid:229)d), ett visst uppsving inom byggsektorn (valstr(cid:229)d f(cid:246)r armeringsn(cid:228)t) och lagrens normalisering att en viss pris(cid:246)kning (cid:228)r att v(cid:228)nta under (cid:229)ret. P(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden (cid:228)r konkurrensen d(cid:228)remot h(cid:229)rd och priserna inte alltid l(cid:246)n- samma. Tecknen p(cid:229) en ekonomisk (cid:229)terh(cid:228)mtning i Sydost- asien tyder emellertid p(cid:229) att den koreanska valstr(cid:229)dens n(cid:228)r- 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 206/15 varo kommer att minska p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden, varf(cid:246)r pris- trycket v(cid:228)ntas bli l(cid:228)gre. Den dystra st(cid:228)mning som r(cid:229)dde p(cid:229) marknaden i b(cid:246)rjan av (cid:229)ret har gett vika f(cid:246)r en stabilisering som f(cid:246)ljts av en svag uppg(cid:229)ng redan i april och vi b(cid:246)r under andra halv(cid:229)ret 1999 f(cid:229) se hur den positiva efterfr(cid:229)ge- och prisutvecklingen f(cid:246)rst(cid:228)rks. (cid:151) armeringsst(cid:228)nger Armeringsst(cid:228)nger var den f(cid:246)rsta produkt som v(cid:228)nde den negativa prisutvecklingen under 1998, vilket skedde redan i b(cid:246)rjan av 1999. Denna utveckling b(cid:246)r under de n(cid:228)rmaste m(cid:229)naderna kunna forts(cid:228)tta och rentav p(cid:229)skyndas tack vare den goda efterfr(cid:229)gan inom flertalet av gemenskapens stora marknader och uppsvinget inom byggsektorn, som tycks h(cid:229)lla i sig. Situationen (cid:228)r d(cid:228)remot klart mindre gl(cid:228)djande p(cid:229) exportsi- dan, d(cid:228)r prisniv(cid:229)n (cid:228)r mycket l(cid:229)g. Detta beror p(cid:229) konkur- rensen fr(cid:229)n (cid:246)vriga tillverkarl(cid:228)nder (cid:150) l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa, Ryssland, Turkiet, Sydostasien etc. (cid:151) st(cid:229)ngst(cid:229)l f(cid:246)r handelsj(cid:228)rn Precis som f(cid:246)r (cid:246)vriga l(cid:229)nga l(cid:228)tta produkter har en kraftig lagerminskning skett, f(cid:246)rbrukningen har tagit ny fart och priserna (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g upp igen. De tillf(cid:228)lligt h(cid:246)gre skrotpri- serna som noterats under de senaste veckorna och som har lett till (cid:246)kade produktionskostnader b(cid:246)r f(cid:246)r (cid:246)vrigt bidra till att f(cid:246)rst(cid:228)rka pris(cid:246)kningen p(cid:229) dessa produkter. 2. 6. UTV˜RDERING AV MARKNADEN F(cid:214)R R¯ST¯L F(cid:214)R ANDRA HALV¯RET OCH REVIDERING AV PROGNOSEN F(cid:214)R HEL¯RET 1999 Gemenskapens ekonomi tycks i (cid:229)r i h(cid:246)gre grad (cid:228)n under 1998 komma att drabbas av de negativa effekterna av det f(cid:246)rs(cid:228)mrade internationella konjunkturl(cid:228)get. Den avsev(cid:228)rda tillv(cid:228)xtminsk- ning inom EU som denna yttre faktor har f(cid:246)rorsakat tycks dock endast bli kortvarig, eftersom en gradvis f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den ekonomiska verksamheten f(cid:246)rutsp(cid:229)s intr(cid:228)ffa redan under andra halv(cid:229)ret 1999, under inverkan av den v(cid:228)ntade upp- g(cid:229)ngen i v(cid:228)rldsekonomin. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r det uppsving i den industriella verksamheten som vi sett tecken p(cid:229) under de f(cid:246)rsta m(cid:229)naderna av 1999 komma att bef(cid:228)stas under (cid:229)ret, vilket skapar goda utsikter till en efterfr(cid:229)ge- (cid:246)kning p(cid:229) st(cid:229)l. Sannolikt kommer d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)ljderna av normaliseringen av lag- ren och den minskade importen, i kombination med att den nya ordering(cid:229)ngen gradvis tar fart, att bidra till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra villkoren p(cid:229) gemenskapsmarknaden f(cid:246)r st(cid:229)l, som fram till f(cid:246)rsta kvartalet i (cid:229)r har varit h(cid:229)rt (cid:229)tstramad. Den h(cid:229)rdnande externa protektionismen kan dock komma att f(cid:246)rm(cid:246)rka de gynnsamma utsikterna f(cid:246)r gemenskaps- n(cid:229)got marknaden f(cid:246)r st(cid:229)l, om denna st(cid:246)rs av internationell handel som omdirigeras till gemenskapsmarknaden. P(cid:229) grundval av de tendenser som visas i tabell 1 (Tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) r(cid:229)st(cid:229)l) f(cid:246)r andra halv(cid:229)ret 1999 skulle den verk- liga st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen uppg(cid:229) till 78,5 miljoner ton. Detta inne- b(cid:228)r en (cid:246)kning med 1,9 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med motsvarande period 1998. Den synliga f(cid:246)rbrukningen ligger kvar p(cid:229) samma niv(cid:229) med 78,5 miljoner ton efter den nu avslutade lagerminskningen och skulle (cid:246)ka med 3,2 %. Med tanke p(cid:229) att importen har stabiliserat sig och en svag export(cid:246)kning skett f(cid:246)r respektive volymer under andra halv(cid:229)ret 1998 skulle j(cid:228)mviktsproduktio- nen uppg(cid:229) till 78,5 miljoner ton. Detta motsvarar en (cid:246)kning med 4,5 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med gemenskapsproduktionen av st(cid:229)l f(cid:246)r andra halv(cid:229)ret 1998. Efter ett mycket klent f(cid:246)rsta halv(cid:229)r antas de v(cid:228)ntade f(cid:246)rb(cid:228)tt- ringarna under andra halv(cid:229)ret ge en minskning av den verkliga f(cid:246)rbrukningen f(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 med 1,4 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998 (cid:229)rs siffra p(cid:229) 156 miljoner ton. Den synliga st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen skulle d(cid:228)remot efter en mindre lagerminskning uppg(cid:229) till 154 miljoner ton. Detta (cid:228)r 4,5 % mindre (cid:228)n 1998. Med tanke p(cid:229) en ber(cid:228)knad importminskning p(cid:229) 15 % och en svag export(cid:246)kning ber(cid:228)knas j(cid:228)mviktsproduktionen uppg(cid:229) till 155 miljoner ton. Detta inneb(cid:228)r en minskning med 2,9 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r. 3. R¯MATERIAL 3. 1. SKROTMARKNADEN Den sjunkande v(cid:228)rldsproduktionen av st(cid:229)l som f(cid:246)ljt p(cid:229) det f(cid:246)rs(cid:228)mrade konjunkturl(cid:228)get i olika l(cid:228)nder ledde till en allm(cid:228)n efterfr(cid:229)ge- och priss(cid:228)nkning p(cid:229) skrot under hela 1998. I b(cid:246)rjan av 1999 kunde en svag (cid:229)terh(cid:228)mtning f(cid:246)r detta r(cid:229)ma- terial noteras p(cid:229) de amerikanska marknaderna och EU-mark- naden. Utsikterna f(cid:246)r 1999 pekar p(cid:229) en gradvis (cid:229)terh(cid:228)mtning, vilket har flera orsaker. Bland annat har ordering(cid:229)ngen fr(cid:229)n Korea och Turkiet tagit ny fart, nya elektriska st(cid:229)lverk (cid:150) fr(cid:228)mst i USA (cid:150) har tagits i drift, priset p(cid:229) sj(cid:246)fartstransporter har sjunkit efter den kraftiga prisstegringen i slutet av 1998 och priserna p(cid:229) st(cid:229)lprodukter har (cid:229)terh(cid:228)mtat sig. C 206/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 1999 3. 2. J˜RNMALM Under 1998 f(cid:246)ll priset p(cid:229) j(cid:228)rnmalm efter att ha (cid:246)kat under fyra (cid:229)r i f(cid:246)ljd. Orsaken var den minskade efterfr(cid:229)gan i sp(cid:229)ren p(cid:229) Asienkrisen. Krisens effekter har drabbat v(cid:228)rldens st(cid:229)lindustri h(cid:229)rt genom den allm(cid:228)nna priss(cid:228)nkningen p(cid:229) st(cid:229)l. V(cid:228)rldens f(cid:246)rbrukning av zink kan efter en (cid:246)kning p(cid:229) 0,7 % under 1998 i (cid:229)r komma att (cid:246)ka med 2,2 %. Den skulle d(cid:228)rmed uppg(cid:229) till 8,05 miljoner ton. I gemenskapen v(cid:228)ntas f(cid:246)rbruk- ningen av zink (cid:246)ka med endast 1,7 % under hel(cid:229)ret 1999. ˜nnu under b(cid:246)rjan av 1999 r(cid:229)dde ett (cid:246)verskottsutbud p(cid:229) st(cid:229)l, i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den ganska l(cid:229)ga efterfr(cid:229)gan. Detta ledde till en anpassning av v(cid:228)rldens st(cid:229)lproduktion p(cid:229) grundval av f(cid:246)rhand- lingarna om priss(cid:228)nkningar p(cid:229) j(cid:228)rnmalm. Genomsnittspriset kommer under 1999 att vara 11 % l(cid:228)gre (cid:228)n 1998. En viss (cid:229)terh(cid:228)mtning av efterfr(cid:229)gan p(cid:229) st(cid:229)l fr(cid:229)n och med andra halv(cid:229)ret 1999 b(cid:246)r emellertid leda till en gradvis (cid:246)kning av v(cid:228)rldens st(cid:229)lproduktion och j(cid:228)rnmalmsf(cid:246)rbrukning. En anpass- ning av r(cid:229)varupriset till marknadsvillkoren f(cid:246)r st(cid:229)l kan d(cid:228)rf(cid:246)r komma att ske under 2000. Marknaden f(cid:246)r j(cid:228)rnsvamp har blivit lidande av konkurrensen fr(cid:229)n skrot och tackj(cid:228)rn, d(cid:229) priserna p(cid:229) dessa r(cid:229)varor fallit mycket kraftigt. Effekterna har begr(cid:228)nsat sig till de mindre kvantiteterna av direktreducerat j(cid:228)rn (DRI) som saluf(cid:246)rs p(cid:229) marknaden, eftersom denna r(cid:229)vara s(cid:229) gott som helt f(cid:246)rbrukas av producenterna sj(cid:228)lva. Denna situation har inte heller p(cid:229)ver- kat kapacitets(cid:246)kningen i v(cid:228)rlden. Sedan ytterligare 10 miljoner ton har installerats (cid:246)verskrider kapaciteten h(cid:228)danefter 40 mil- joner ton och 5 miljoner ton i ny kapacitet ber(cid:228)knas tas i bruk under 1999. 3. 3. FERROLEGERINGAR Efter den gradvisa f(cid:246)rs(cid:228)mringen av marknadsvillkoren under andra halv(cid:229)ret 1998 (cid:229)terh(cid:228)mtade sig efterfr(cid:229)gan p(cid:229) ferrolege- ringar under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 och tendensen v(cid:228)ntas h(cid:229)lla i sig under resten av (cid:229)ret. Under tiden kunde prisfallet hejdas och slutligen stabiliseras, tack vare det sjunkade utbudet p(cid:229) marknaden som orsakats av produktionsminskningen. Under andra halv(cid:229)ret 1999 f(cid:246)rv(cid:228)ntas en tillredsst(cid:228)llande j(cid:228)m- vikt kunna bibeh(cid:229)llas p(cid:229) marknaden. Priset p(cid:229) ferrolegeringar antas d(cid:228)rf(cid:246)r bli stabilt eller (cid:246)ka n(cid:229)got. V(cid:228)rldens produktion av denna r(cid:229)vara steg med 2,2 % under 1998 och ber(cid:228)knas forts(cid:228)tta (cid:246)ka med 2,1 % under 1999 f(cid:246)r att uppg(cid:229) till 8,2 miljoner ton. Efter en svagare period har priset p(cid:229) zink (cid:246)kat och uppg(cid:229)r nu till drygt 1 000 dollar per ton. Priset tycks bli stabilt fram till slutet av 1999. F(cid:246)r 1999 uppskattar internationella nickelstudiegruppen j(cid:228)m- viktsproduktionen f(cid:246)r utbud och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) nickel i v(cid:228)rlden till 1,04 miljoner ton. Under 1999 skulle d(cid:228)rmed v(cid:228)rldens produktion av nickel (cid:246)ka med 2 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998, medan samma niv(cid:229) skulle inneb(cid:228)ra att f(cid:246)rbrukningen (cid:246)kar med 3 %. P(cid:229) gemenskapsmarknaden b(cid:246)r (cid:246)kningen av nickelf(cid:246)rbruk- ningen bli (cid:228)nnu st(cid:246)rre under 1999 och hamma p(cid:229) 412 000 ton. Detta motsvarar en (cid:246)kning med 8 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998. Nickelpriset har stigit sedan b(cid:246)rjan av (cid:229)ret. Detta beror p(cid:229) den goda efterfr(cid:229)gan p(cid:229) nickel i v(cid:228)st, de fortsatt minskande lagren inom LME (London Metal Exchange) och den aviserade produk- tionsminskningen. D(cid:228)rmed skulle priset p(cid:229) nickel komma att stabiliseras fram till slutet av 1999. 4. SYSSELS˜TTNING (cid:214)verallt i Europa p(cid:229)g(cid:229)r en st(cid:228)ndig f(cid:246)r(cid:228)ndring inom syssels(cid:228)tt- ningens omr(cid:229)de. Orsaken (cid:228)r bland annat den fortsatt snabba tekniska utvecklingen och f(cid:246)retagens behov av att bevara sin konkurrenskraft. Mot bakgrund av detta kr(cid:228)vs det (cid:228)ven inom st(cid:229)lindustrin allt fler arbetstagare med h(cid:246)ga kvalifikationer och f(cid:246)rm(cid:229)ga att an- passa sig till den (cid:246)kade kompetens som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig. En effektiv f(cid:246)rvaltning av personalresurserna (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r en v(cid:228)sentlig aspekt f(cid:246)r att lyckas p(cid:229) en allt mer globaliserad och konkur- rensutsatt st(cid:229)lmarknad. Samtidigt m(cid:229)ste en mycket viktig roll h(cid:228)danefter vikas (cid:229)t att inr(cid:228)tta en strategi f(cid:246)r att f(cid:246)ruts(cid:228)ga och f(cid:246)regripa framtida f(cid:246)r(cid:228)ndringar, s(cid:229) att f(cid:246)retagen ges m(cid:246)jlighet att gradvis anpassa sig. 3. 4. TENN, ZINK och NICKEL Under 1998 (cid:246)kade produktonen av tenn med ungef(cid:228)r 5 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med motsvarande period 1997, medan den synliga f(cid:246)r- brukningens j(cid:246)nk med 3 %. Efter en period av stabilisering i b(cid:246)rjan av (cid:229)ret ber(cid:228)knas exporten fr(cid:229)n Kina minska under andra halv(cid:229)ret 1999 och leda till en b(cid:228)ttre balans p(cid:229) marknaden och stigande priser p(cid:229) tenn. Utvecklingen inom st(cid:229)lindustrin g(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r mot en allt st(cid:246)rre specialisering. Detta ligger i linje med den konkurrensf(cid:246)rdel som Europeiska unionen i allm(cid:228)nhet tycks besitta n(cid:228)r det g(cid:228)ller framst(cid:228)llning av kvalitetsprodukter. Omst(cid:228)llningen av industri- erna som leder till automatiserade produktionsmetoder, trenden med f(cid:246)retagskoncentrationer, liksom Asienkrisen och de pro- tektionistiska (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229) den amerikanska marknaden g(cid:246)r emellertid att hotet mot syssels(cid:228)ttningen inom gemenskapens 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 206/17 st(cid:229)lindustri v(cid:228)xer. Som ett komplement till det minskade antalet arbetstillf(cid:228)llen erbj(cid:246)ds under m(cid:229)nga (cid:229)r omfattande program f(cid:246)r f(cid:246)rtidspensioneringar. Dessa har rubbat balansen i (cid:229)ldersstruk- turen inom unionens st(cid:229)lindustri och lett till att arbetskraftens erfarenhet g(cid:229)tt f(cid:246)rlorad i f(cid:246)retagen. Eftersom medlemsstaternas kostnader f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r mycket betungande v(cid:228)ljer man i h(cid:246)gre utstr(cid:228)ckning alternativa och ibland nyskapande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt mildra syssels(cid:228)ttningsminskning- arnas sociala konsekvenser och samtidigt begr(cid:228)nsa f(cid:246)rlusten av erfarenhet inom f(cid:246)retagen. Nettof(cid:246)rlusten av arbetstillf(cid:228)llen ber(cid:228)knas enligt de senaste pro- gnoserna uppg(cid:229) till ungef(cid:228)r 11 000 under 1999. Siffran (cid:229)ters- peglar fortfarande problem p(cid:229) marknaderna, (cid:228)ven om den inte kan j(cid:228)mf(cid:246)ras med syssels(cid:228)ttningsminskningarna fr(cid:229)n de (cid:229)r d(cid:229) st(cid:229)lindustrin befann sig i djup kris. F(cid:246)r de arbetstagare inom sektorn som drabbas av omstruktureringar och nedl(cid:228)ggningar kommer kommissionen dock att forts(cid:228)tta att till(cid:228)mpa sin soci- alpolitik och med undantag f(cid:246)r utbildningsst(cid:246)d som kan som finansieras av Europeiska socialfonden kommer samtliga (cid:229)tg(cid:228)r- der som inr(cid:228)ttats i enlighet med de bilaterala avtalen om st(cid:246)d f(cid:246)r (cid:229)teranpassning enligt arikel 56. 2 b att forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla fram till dess att EKSG-f(cid:246)rdraget l(cid:246)per ut den 23 juli 2002. De ungef(cid:228)r 11 000 arbetsstillf(cid:228)llen som v(cid:228)ntas g(cid:229) f(cid:246)rlorade under 1999 motsvarar emellertid inte det antal arbetstagare som kan komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r st(cid:246)d genom EKSG. Detta beror p(cid:229) att vissa medlemsstater inte deltar i (cid:229)teranpassningspolitiken och vidare p(cid:229) att 1999 (cid:229)rs st(cid:246)d f(cid:246)r (cid:229)teranpassning (cid:228)ven kom- mer att beviljas med h(cid:228)nsyn till arbetstillf(cid:228)llen som har g(cid:229)tt f(cid:246)rlorade under f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r. Anslagen inom EKSG:s (cid:228)nd- ringsbudget traditionella st(cid:246)d f(cid:246)r (cid:229)teranpassning inom kol- och st(cid:229)lindustrin uppg(cid:229)r till 75 miljoner euro. f(cid:246)r BILAGA Tabell 1 Tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) r(cid:229)st(cid:229)l (1) EU-15 Faktiska uppgifter Uppskattningar Prognoser 1995 1996 1997 F(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1998 Andra halv(cid:229)ret 1998 (R1) Hel(cid:229)ret 1998 (R1) F(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 Andra halv(cid:229)ret 1999 Hel(cid:229)ret 1999 (miljoner ton) 142,6 139,4 149,8 1,3 145,6 16,5 21,6 (cid:150) 4,0 135,4 12,2 28,0 1,0 150,8 14,4 24,0 81,2 4,0 85,2 11,7 10,0 77,0 158,2 (cid:150) 1,0 76,0 9,6 9,7 3,0 161,2 21,3 19,7 5,0 4,0 (cid:150) 1,0 1,0 (cid:150) 1,0 0,0 155,7 147,2 159,4 84,5 75,1 159,6 77,5 (cid:150) 2,0 75,5 9,0 10,0 0,0 76,5 78,5 0,0 78,5 9,0 10,0 156,0 (cid:150) 2,0 154,0 18,0 20,0 (cid:150) 1,0 (cid:150) 1,0 78,5 155,0 Synlig Anv(cid:228)ndare (a) f(cid:246)rbrukning ˜ndring ger (b) i grossistla- Synlig f(cid:246)rbrukning Import EU-15 Export EU-15 ˜ndring i producentla- ger Produktion (R1) Reviderade p(cid:229) grundval av faktiska siffror. (R2) Delvis reviderade siffror. (a) Denna uppgift ligger n(cid:228)ra den faktiska f(cid:246)rbrukningen. Den inbegriper: f(cid:246)r(cid:228)ndringar i alla l(cid:228)nder med undantag f(cid:246)r Tyskland, Frankrike, F(cid:246)renade kungariket och Beneluxl(cid:228)nderna samt f(cid:246)r(cid:228)ndringar av anv(cid:228)ndarlagren. (b) F(cid:246)r(cid:228)ndring av grossistlagren i Tyskland, Frankrike, F(cid:246)renade kungariket och Beneluxl(cid:228)nderna. (1) Omr(cid:228)kningsfaktor mellan f(cid:228)rdiga produkter och r(cid:229)st(cid:229)l = 1,11. C 206/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 1999 Tabell 2 Verksamhetsindex (cid:150) EU-12 (1) (ej s(cid:228)songsjusterat) Sektorer Perioder J(cid:228)rn- och st(cid:229)lmanufaktur Mekanisk verkstadsindustri Elektrisk verkstadsindustri Fordonsindustri Andra transportmedel Bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten F(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 II/1998 = 100 Andra halv(cid:229)ret 1998 II/1997 = 100 Hel(cid:229)ret 1999 1998 = 100 Hel(cid:229)ret 1998 1997 = 100 102,9 102,4 103,5 101,6 104,7 103,8 104,6 103,4 105,8 115,3 107,0 100,8 104,5 104,8 106,0 109,1 104,5 101,3 103,3 102,2 104,3 103,1 106,8 102,2 (1) D(cid:229) det saknas uppgifter om st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen per bransch f(cid:246)r (cid:214)sterrike, Finland och Sverige avser dessa uppgifter bara utvecklingen i EU:s tolv (cid:246)vriga medlemsstater. Verksamhetsindex f(cid:246)r olika st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande branscher har erh(cid:229)llits genom en v(cid:228)gning av de nationella uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av branschorganisationerna. P(cid:229) grund av att uppgifter saknas f(cid:246)r vissa l(cid:228)nder (cid:228)r dessa siffror delvis uppskattningar. K(cid:228)lla: Kommissionens uppgifter. Tabell 2a Tendenser inom de st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande branscherna i de viktigaste producentl(cid:228)nderna (1) (Verksamhetsindex (2)) Medlemsstat Sektor/Index Tyskland Frankrike Italien F(cid:246)renade kungariket Spanien II/1999 1999 II/1999 1999 II/1999 1999 II/1999 1999 II/1999 1999 J(cid:228)rn- och st(cid:229)lmanufaktur Mekanisk verkstadsindustri Elektrisk verkstadsindustri Fordonsindustri Andra transportmedel Bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten 102,0 101,0 102,0 100,0 106,0 102,0 106,5 106,0 106,5 117,0 107,9 97,3 103,0 104,0 104,0 101,0 105,0 102,0 103,0 103,0 105,0 102,0 106,0 102,0 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 109,0 109,5 112,2 110,2 110,2 107,0 108,0 107,5 112,0 109,0 110,0 106,7 (1) K(cid:228)lla: nationella organisationer f(cid:246)r st(cid:229)lf(cid:246)rbrukare. (2) F(cid:246)r varje land: (cid:151) F(cid:246)rsta kolumnen: verksamhetsindex f(cid:246)r andra halv(cid:229)ret 1999 (andra halv(cid:229)ret 1998 = 100). (cid:151) Andra kolumnen: verksamhetsindex f(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 (1998 = 100). 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 206/19 Tabell 3 F(cid:246)r(cid:228)ndring av arbetsstyrkan i st(cid:229)lindustrin (inklusive l(cid:228)rlingar) Land Antalet anst(cid:228)llda (tusental) (referensm(cid:229)nad) (senaste m(cid:229)nad) (1) (cid:214)sterrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Finland Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna Portugal Sverige F(cid:246)renade kungariket EU-15 (2) 12,5 (december 1997) 20,4 (december 1997) 1,2 (december 1997) 81,3 (december 1997) 2,1 (januari 1998) 22,8 (december 1997) 38,3 (december 1997) 7,8 (december 1997) 0,4 (december 1996) 12,2 (december 1998) 20,3 (december 1998) 1,2 (december 1998) 79,7 (december 1998) 2,0 (januari 1999) 22,5 (december 1998) 38,0 (december 1998) 8,0 (december 1998) 0,4 (december 1997) 38,0 (december 1997) 38,4 (december 1998) 4,3 (november 1997) 12,0 (december 1997) 1,8 (december 1997) 13,5 (januari 1998) 4,2 (november 1998) 11,9 (december 1998) 1,8 (december 1998) 13,3 (januari 1999) 35,2 (december 1997) 32,5 (december 1998) 291,6 (1997) 286,4 (1998) K(cid:228)lla: Eurostat. (1) Senast tillg(cid:228)ngliga siffror. (2) Eftersom referensperioden inte (cid:228)r densamma f(cid:246)r alla l(cid:228)nder (cid:228)r detta medeltal endast v(cid:228)gledande. F(cid:246)r(cid:228)ndring (%) (cid:150) 2,4 (cid:150) 0,5 0,0 (cid:150) 2,0 (cid:150) 4,8 (cid:150) 1,3 (cid:150) 0,8 2,6 0,0 1,1 (cid:150) 2,3 (cid:150) 0,8 (cid:150) 10,0 (cid:150) 1,5 (cid:150) 7,7 (cid:150) 1,8 Beslut om att inte g(cid:246)ra inv(cid:228)ndningar mot en anm(cid:228)ld koncentration (˜rende nr IV/M. 1493 (cid:150) United Technologies/Sundstrand) (1999/C 206/05) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) Kommissionen beslutade den 25 maj 1999 att inte g(cid:246)ra inv(cid:228)ndningar mot den anm(cid:228)lda koncentrationen ovan och att f(cid:246)rklara den f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden. Detta beslut grundar sig p(cid:229) artikel 6. 1 b i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89. Beslutet i sin helhet finns endast p(cid:229) engelska och kommer att offentligg(cid:246)ras efter det att alla eventuella aff(cid:228)rshemligheter har avl(cid:228)gsnats. Det kommer att finnas tillg(cid:228)ng- ligt (cid:151) i skriftlig form och kan f(cid:229)s fr(cid:229)n Byr(cid:229)n f(cid:246)r Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (se f(cid:246)rteckningen p(cid:229) sista sidan), (cid:151) i elektronisk form i CEN-versionen i CELEX databas med CELEX-nummer 399M1493. CELEX (cid:228)r den databas som inneh(cid:229)ller Europeiska gemenskapens lagstiftning. F(cid:246)r ytterligare information r(cid:246)rande abonnemang, kontakta: EUR-OP Information, marknadsf(cid:246)ring och PR (OP/4B) 2 rue Mercier L-2985 Luxemburg Tfn (352) 29 29-42455, fax (352) 29 29-42763


title: Geographical breakdown of the EU current account, 1994-97 : annex to 'EU/euro-zone current international transactions: Annual Report 1999'.,Geographische Aufgliederung der Leistungsbilanz EU, 1994-1997 : Anhang zur "EU/Eurozone internationale Leistungsbilanztransaktionen: Jahresreport 1999".,Ventilation géographique des échanges courants UE, 1994-1997 : annexe de «UE/zone euro transactions courantes internationales: Rapport annuel 1999».

eurovoc_concepts:
EU Member State
balance of payments
capital transfer
economic statistics
goods and services
income
trading operation


title: Commerce extérieur et intra-Union européenne. Statistiques mensuelles.

eurovoc_concepts:
EU Member State
foreign trade
statistics


eurovoc_concepts: composition of a parliamentary committee

formats: html pdf print

text: C 301/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 18. 10. 1999 Mercoledı` 21 luglio 1999 PARTE II Testi approvati dal Parlamento europeo 1. Composizione numerica delle commissioni B5-0001/99 Decisione sulla composizione numerica delle commissioni Il Parlamento europeo, − visto l'articolo 150, paragrafo 1, del suo regolamento, − vista la sua decisione del 15 aprile 1999 sul numero e le attribuzioni delle commissioni parlamentari (1), decide di adottare la seguente composizione numerica delle commissioni: I. II. III. IV. V. VI. Commissione per gli affari esteri, i diritti dell’uomo, la sicurezza comune e la politica di difesa: Commissione per i bilanci: Commissione per il controllo dei bilanci: Commissione per le liberta` e i diritti dei cittadini, la giustizia e gli affari interni: Commissione per i problemi economici e monetari: Commissione giuridica e per il mercato interno: VII. Commissione per l’industria, il commercio estero, la ricerca e l’energia: VIII. Commissione per l’occupazione e gli affari sociali: IX. X. XI. XII. XIII. Commissione per l’ambiente, la sanita` pubblica e la politica dei consumatori: Commissione per l’agricoltura e lo sviluppo rurale: Commissione per la pesca: Commissione per la politica regionale, i trasporti e il turismo: Commissione per la cultura, la gioventu`, l’istruzione, i mezzi d’informazione e lo sport: XIV. Commissione per lo sviluppo e la cooperazione: XV. Commissione per gli affari costituzionali: XVI. Commissione per i diritti della donna e le pari opportunita`: XVII. Commissione per le petizioni: (1) Processo verbale della seduta in tale data, parte II, punto 1. 65 membri 45 membri 21 membri 43 membri 45 membri 35 membri 60 membri 55 membri 60 membri 38 membri 20 membri 59 membri 35 membri 34 membri 30 membri 40 membri 30 membri


title: Beschluß über die Anzahl der Mitglieder in den Ausschüssen

text: C 301/18 DE Amtsblatt der Europa¨ischen Gemeinschaften 18. 10. 1999 Mittwoch, 21. Juli 1999 TEIL II Vom Europäischen Parlament angenommene Texte 1. Zusammensetzung der Ausschu¨ sse B5-0001/99 Beschluß u¨ ber die Anzahl der Mitglieder in den Ausschu¨ ssen Das Europa¨ische Parlament, − gestu¨tzt auf Artikel 150 Absatz 1 seiner Gescha¨ftsordnung, − unter Hinweis auf seinen Beschluß vom 15. April 1999 u¨ber Zahl und Zusta¨ndigkeiten der Ausschu¨sse des Parlaments (1), beschließt die Anzahl der Mitglieder in den einzelnen Ausschu¨ssen wie folgt festzulegen: I. II. III. IV. V. VI. Ausschuß fu¨r auswa¨rtige Angelegenheiten, Menschenrechte, gemeinsame Sicherheit und Verteidigungspolitik: Haushaltsausschuß: Ausschuß fu¨r Haushaltskontrolle: Ausschuß fu¨r die Freiheiten und Rechte der Bu¨rger, Justiz und innere Angelegenheiten: Ausschuß fu¨r Wirtschaft und Wa¨hrung: Ausschuß fu¨r Recht und Binnenmarkt: VII. Ausschuß fu¨r Industrie, Außenhandel, Forschung und Energie: VIII. Ausschuß fu¨r Bescha¨ftigung und soziale Angelegenheiten: IX. X. XI. Ausschuß fu¨r Umweltfragen, Volksgesundheit und Verbraucherpolitik: Ausschuß fu¨r Landwirtschaft und la¨ndliche Entwicklung: Ausschuß fu¨r Fischerei: XII. Ausschuß fu¨r Regionalpolitik, Verkehr und Fremdenverkehr: XIII. Ausschuß fu¨r Kultur, Jugend, Bildung, Medien und Sport: XIV. Ausschuß fu¨r Entwicklung und Zusammenarbeit: XV. Ausschuß fu¨r konstitutionelle Fragen: XVI. Ausschuß fu¨r die Rechte der Frau und Chancengleichheit: XVII. Petitionsausschuß: 65 Mitglieder 45 Mitglieder 21 Mitglieder 43 Mitglieder 45 Mitglieder 35 Mitglieder 60 Mitglieder 55 Mitglieder 60 Mitglieder 38 Mitglieder 20 Mitglieder 59 Mitglieder 35 Mitglieder 34 Mitglieder 30 Mitglieder 40 Mitglieder 30 Mitglieder (1) Teil II Punkt 1 des Protokolls dieses Datums


title: Απόφαση σχετικά με τον αριθμό και την αριθμητική σύνθεση των διακοινοβουλευτικών αντιπροσωπειών και των αντιπροσωπειών στις μεικτές κοινοβουλευτικές επιτροπές

eurovoc_concepts:
EP delegation
interparliamentary delegation
operation of the Institutions
parliamentary committee

formats: html print


title: Crop production : half-yearly statistics. 2/1999.,Pflanzliche Erzeugung : halbjährliche Statistiken. 2/1999.,Production végétale : statistiques semestrielles. 2/1999.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural statistics
crop production
supply balance sheet


title: Social labels : Tools for ethical trade: Executive summary.

eurovoc_concepts:
assembly line work
consumer information
human rights
labelling
social policy
working conditions


title: Decisão sobre a composição numérica das comissões

text: C 301/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 10. 1999 Quarta-feira, 21 de Julho de 1999 PARTE II Textos aprovados pelo Parlamento Europeu 1. Composiça˜o nume´rica das comisso˜es B5-0001/99 Decisa˜o sobre a composiça˜o nume´rica das comisso˜es O Parlamento Europeu, − Tendo em conta o no 1 do artigo 150o do seu Regimento, − Tendo em conta a sua decisa˜o de 15 de Abril de 1999 referente ao nu´mero e a` competeˆncia das comisso˜es parlamentares (1), Decide que as comisso˜es tera˜o a seguinte composiça˜o nume´rica: I. II. III. IV. V. VI. Comissa˜o dos Assuntos Externos, dos Direitos do Homem, da Segurança Comum e da Polı´tica de Defesa: Comissa˜o dos Orçamentos: Comissa˜o do Controlo Orçamental: Comissa˜o das Liberdades e dos Direitos dos Cidada˜os, da Justiça e dos Assuntos Internos: Comissa˜o dos Assuntos Econo´micos e Moneta´rios: Comissa˜o dos Assuntos Jurı´dicos e do Mercado Interno: VII. Comissa˜o da Indu´stria, do Come´rcio Externo, da Investigaça˜o e da Energia: VIII. Comissa˜o do Emprego e dos Assuntos Sociais: IX. X. XI. XII. XIII. Comissa˜o do Meio Ambiente, da Sau´de Pu´blica e da Polı´tica do Consumidor: Comissa˜o da Agricultura e do Desenvolvimento Rural: Comissa˜o das Pescas: Comissa˜o da Polı´tica Regional, dos Transportes e do Turismo: Comissa˜o para a Cultura, a Juventude, a Educaça˜o, os Meios de Comunicaça˜o Social e os Desportos: XIV. Comissa˜o para o Desenvolvimento e a Cooperaça˜o: XV. Comissa˜o dos Assuntos Constitucionais: XVI. Comissa˜o dos Direitos da Mulher e da Igualdade de Oportunidades: XVII. Comissa˜o das Petiço˜es: 65 membros 45 membros 21 membros 43 membros 45 membros 35 membros 60 membros 55 membros 60 membros 38 membros 20 membros 59 membros 35 membros 34 membros 30 membros 40 membros 30 membros (1) Cf. acta de 15. 4. 1999, Parte II, ponto 1