title: 2000/75/EG: Kommissionens beslut av den 20 juli 1999 om det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland genomfört till förmån för SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH [delgivet med nr K(1999) 2538] (Text av betydelse för EES.) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
industrial restructuring
production aid
working capital

text: 4. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 30/25 KOMMISSIONENS BESLUT av den 20 juli 1999 om det statliga st(cid:246)d som F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland genomf(cid:246)rt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH [delgivet med nr K(1999) 2538] (Endast den tyska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/75/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 88. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ha gett ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig (1) i enlighet med artikel 88. 2 i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 6. 1 r(cid:229)dets f(cid:246)rord- ning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om till(cid:228)mpnings- f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r artikel 93 i EG-f(cid:246)rdraget (2), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. 1. SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH (nedan kallat SKET MAB) (cid:228)r eftertr(cid:228)dare till SKET Schwermaschinen- bau Magdeburg GmbH, Magdeburg (nedan kallat SKET SMM). Den 15 mars 1995 beslutade kommissionen att inleda ett f(cid:246)rfarande avseende statligt st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SKET SMM (3). F(cid:246)rfarandet ber(cid:246)rde (cid:228)ven dotterbola- gen till SKET SMM, dvs. Entstaubungstechnik Magde- burg GmbH, Magdeburg (nedan kallat ETM) och Drahtziehmaschinenwerk Gr(cid:252)na GmbH, Chemnitz (nedan kallat DZM). SKET SMM hade erh(cid:229)llit det ifr(cid:229)ga- varande st(cid:246)det f(cid:246)re och i samband med privatiseringen och omstruktureringen av f(cid:246)retaget. Tidigare hade SKET SMM redan beviljats ett st(cid:246)d, mot vilket kommissionen anf(cid:246)rt ((cid:228)rende nr NN 46/93 och NN 95/93). ˜rendet registrerades under nummer C 16/95. inv(cid:228)ndningar 2. Den 30 juli 1996 beslutade kommissionen att utvidga f(cid:246)rfarandet C 16/95 till att omfatta det statliga st(cid:246)d som betalats ut efter beslutet om att inleda f(cid:246)rfarandet och 3. 4. 5. (Oestmann & Borchert som f(cid:246)ljaktligen inte omfattas av beslutet (4). Investe- rarna Industriebeteiligungen GbR) drog sig i slutet av 1995 ur omstruktureringspla- nen och en ny plan som innefattade ett betydande st(cid:246)d anm(cid:228)ldes. I den nya planen f(cid:246)reskrevs bland annat att ett antal nya bolag skulle bildas f(cid:246)r att driva vidare de l(cid:246)nsamma delar av SKET SMM som hade kunnat r(cid:228)ddas ur konkursboet. SKET MAB var ett av dessa nybildade bolag. I oktober 1996 var SKET SMM tvunget att beg(cid:228)ra sig i konkurs. Den plan som ingick i beslutet av den 30 juli 1996 hade allts(cid:229) inte lyckats (cid:229)terst(cid:228)lla l(cid:246)nsamheten i SKET SMM. Den 26 juni 1997 meddelade kommissio- nen sitt slutliga negativa beslut 97/765/EG (5) om st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SKET SMM. Konkursen ber(cid:246)rde inte de tv(cid:229) dotterbolagen ETM och DZM, vilka (cid:246)vertagits av Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (nedan kallat BvS). Genom beslut 97/765/EG avslutades (cid:228)rende C 16/95 endast i fr(cid:229)ga om den del av SKET SMM som beg(cid:228)rts i konkurs. ˜rendet delades d(cid:228)rf(cid:246)r upp i tre separata delar enligt f(cid:246)ljande: C 16A/95 f(cid:246)r SKET SMM, C 16B/95 f(cid:246)r ETM och C 16C/95 f(cid:246)r DZM. F(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till den nya situationen, d(cid:228)r de nya bolag som bildats ur SKET SMM inriktat sig p(cid:229) olika verksamhetsomr(cid:229)den, fick varje nytt bolag ett separat st(cid:246)dnummer. SKET MAB fick nummer NN 122/97. Detta beslut ber(cid:246)r endast SKET MAB. Den 21 oktober 1997 beslutade kommissionen att inleda ett f(cid:246)rfarande enligt artikel 88. 2 i EG-f(cid:246)rdraget avseende statligt st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SKET MAB och (cid:228)rendet fick nummer C 69/97. I en skrivelse av den 10 november 1997 (SG(97) D/9269) underr(cid:228)ttade kommis- sionen Tyskland om sitt beslut att inleda f(cid:246)rfarandet. Kommissionens beslut att inleda f(cid:246)rfarandet har offent- liggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (6). Kommissionen har att uppmanat inkomma med sina synpunkter p(cid:229) st(cid:246)det i fr(cid:229)ga. Kom- fr(cid:229)n missionen har ber(cid:246)rda parter. inte mottagit n(cid:229)gra synpunkter ber(cid:246)rda parter (1) EGT C 79, 14. 3. 1998, s. 4. (2) EGT L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (3) EGT C 215, 19. 8. 1995, s. 8 och EGT C 298, 9. 10. 1996, s. 2. (4) EGT C 298, 9. 10. 1996, s. 2. (5) EGT L 314, 8. 11. 1997, s. 20. (6) EGT C 79, 14. 3. 1998, s. 4. 6. 7. 8. L 30/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 2. 2000 Genom en skrivelse daterad och registrerad den 2 april 1998 underr(cid:228)ttade Tyskland kommissionen om att pri- vatiseringen av SKET MAB hade genomf(cid:246)rts och (cid:246)ver- s(cid:228)nde en del uppgifter om privatiseringen. Genom en skrivelse av den 11 maj 1998 beg(cid:228)rde kommissionen ytterligare upplysningar och i en skrivelse daterad och registrerad den 25 maj 1998 l(cid:228)mnade Tyskland de beg(cid:228)rda uppgifterna om privatiseringen av SKET MAB. Genom en skrivelse av den 29 oktober 1998 beg(cid:228)rde kommissionen svar p(cid:229) ytterligare fr(cid:229)gor. Den 14 december 1998 tr(cid:228)ffades f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r Tysklands rege- investerarna och kommissionen f(cid:246)r att n(cid:228)rmare ring, diskutera svaren. Vid m(cid:246)tet framkom det att den beskrivning av omstruktureringsplanen som Tyskland givit inte (cid:246)verensst(cid:228)mde med den plan som investerarna samtyckt till. I en skrivelse daterad den 28 januari 1999 och registrerad den 29 januari 1999 lade Tyskland fram en reviderad omstruktureringsplan. Tyskland (cid:246)vers(cid:228)nde ytterligare information i en skrivelse daterad den 1 februari 1999 och registrerad den 5 februari 1999 samt i en annan skrivelse daterad den 16 april 1999 och registrerad den 19 april 1999. vatiserats och SKET MuV b(cid:246)rjade avvecklas. De fem avstyckade f(cid:246)retagen (cid:228)r: (cid:151) SKET MAB, (cid:151) SKET Walzwerkstechnik GmbH (8), (cid:151) SKET (cid:214)lsaatentechnik GmbH (senare omd(cid:246)pt till Cimbria SKET GmbH) (9), (cid:151) SKET Maschinenbau-EDV GmbH (10) (cid:151) SKET Verseilmaschinenbau GmbH (11), 9. Ut(cid:246)ver dessa f(cid:246)retag finna det tv(cid:229) dotterbolag, ETM (12) och DZM (13), som (cid:246)vertogs av BvS innan SKET SMM beg(cid:228)rdes i konkurs. II. III. SKET MAB:s sv(cid:229)righeter beror p(cid:229) den typ av f(cid:246)retag som SKET SMM var, f(cid:246)reg(cid:229)ngaren till SKET MAB. SKET SMM var ett kombinat bildat utifr(cid:229)n planekonomins f(cid:246)r- uts(cid:228)ttningar och krav. Dess komplicerade och samtidigt fragmentariska organisationsstruktur medf(cid:246)rde att f(cid:246)r- s(cid:246)ken att privatisera SKET SMM som ett enhetligt f(cid:246)re- tag, som efter den ekonomiska reformen skulle verka p(cid:229) en En konkurrensutsatt marknad, omstrukturering av hela kombinatet inleddes p(cid:229) ett tidigt stadium, men genomf(cid:246)rdes aldrig, eftersom kom- missionen inte godk(cid:228)nde de olika st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)r- m(cid:229)n f(cid:246)r SKET SMM som anm(cid:228)lts 1994. ¯tg(cid:228)rderna omfattade (cid:228)ven de potentiellt sett l(cid:246)nsamma delarna av kombinatet, till vilka Schwermaschinenbau h(cid:246)rde. N(cid:228)r SKET SMM beg(cid:228)rde sig i konkurs i oktober 1996, (cid:228)nd- rade de tyska myndigheterna sin ursprungliga strategi och besl(cid:246)t sig f(cid:246)r att lyfta ut de potentiellt l(cid:246)nsamma delarna ur kombinatet och att driva verksamheten i dem vidare som mindre sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga ekonomiska enheter. lyckades. inte I detta syfte tillsatte BvS en icke vinstdrivande konkurs- f(cid:246)rvaltare, SKET Management- und Vertriebsgesellschaft GmbH (7) (nedan kallat SKET MuV), som skulle kontrol- lera omstruktureringen av de fem avstyckade f(cid:246)retagen, som ocks(cid:229) befann sig i BvS (cid:228)go, och f(cid:246)rbereda dem p(cid:229) privatiseringen. Alla dessa f(cid:246)retag var sm(cid:229) eller medel- stora f(cid:246)retag. SKET MuV agerade enligt BvS anvisningar och hade till uppgift att s(cid:246)ka efter investerare och f(cid:246)r- handla fram en privatisering av de fem nybildade f(cid:246)reta- gen. I april 1998 hade det sista av de fem f(cid:246)retagen pri- (7) Statligt st(cid:246)d NN 67/97. 10. 11. 12. SKET MAB har sitt s(cid:228)te i Magdeburg, Sachsen-Anhalt, Tyskland. ¯r 1997 hade f(cid:246)retaget cirka 115 anst(cid:228)llda, en oms(cid:228)ttning p(cid:229) 39 miljoner tyska mark och redo- visade en balansomslutning p(cid:229) 54 miljoner mark. Det tillverkar alla typer av tunga industrimaskiner enligt individuella f(cid:246)relagda omstruktureringsplanen kommer f(cid:246)retaget ocks(cid:229) att b(cid:246)rja (cid:228)gna sig (cid:229)t efterbearbetning inom sektorn tillverk- ning av vindgeneratorer. kund(cid:246)nskem(cid:229)l. Enligt den Den 8 november 1996 registrerades SKET MAB i Mag- deburgs handelsregister som ett bolag med ett eget kapi- tal p(cid:229) 50 000 mark. Ensam (cid:228)gare till bolaget var BvS. Den 22 november kom SKET MAB (cid:246)verens med SKET SMM:s konkursf(cid:246)rvaltare om att (cid:246)verta aff(cid:228)rsomr(cid:229)dena maskin- och anl(cid:228)ggningskonstruktion fr(cid:229)n SKET SMM. Enligt privatiseringsavtalet fr(cid:229)n januari 1998 (cid:246)vertog tv(cid:229) investerare, Enercon-gruppen via Aloys Wobben och LMB-gruppen via Heinz Buse, vardera 50 % av aktierna i SKET MAB. 13. Enercon-gruppen (cid:228)r en f(cid:246)retagskoncern, d(cid:228)r f(cid:246)retag som (cid:228)gs av Aloys Wobben och n(cid:228)rliggande f(cid:246)retag ing(cid:229)r. (8) Statligt st(cid:246)d C 70/97. (9) St(cid:246)det till detta f(cid:246)retag tillstyrktes av kommissionen i april 1999 ((cid:228)rende NN 125/97). (10) St(cid:246)det till detta f(cid:246)retag tillstyrktes av kommissionen i maj 1998 ((cid:228)rende NN 126/97). (11) St(cid:246)det till detta f(cid:246)retag tillstyrktes av kommissionen i november 1998 ((cid:228)rende NN C 72/97). (12) Statligt st(cid:246)d C 16B/95. (13) St(cid:246)det till detta f(cid:246)retag tillstyrktes av kommissionen i maj 1998 ((cid:228)rende NN 16C/95). 4. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 30/27 Mest framtr(cid:228)dande (cid:228)r Enercon GmbH, med s(cid:228)te i Nie- tillverkar dersachsen, Tyskland. Koncernen utvecklar, och installerar vindgeneratorer (cid:246)ver hela v(cid:228)rlden. Ener- con-gruppen (cid:228)r inte n(cid:229)got litet eller medelstort f(cid:246)retag. I december 1998 hade koncernen 1 200 anst(cid:228)llda och under 1997 omsatte man 396 miljoner mark. Koncer- nen (cid:228)r v(cid:228)rldsledande p(cid:229) marknaden f(cid:246)r vindgeneratorer och har den st(cid:246)rsta marknadsandelen i Tyskland. 14. LMB-gruppen (cid:228)r en f(cid:246)retagskoncern, d(cid:228)r f(cid:246)retag som (cid:228)gs av Heinz Buse och n(cid:228)rliggande f(cid:246)retag ing(cid:229)r. Mest framtr(cid:228)dande (cid:228)r Logauer Maschinenbau GmbH, ett f(cid:246)re- tag med s(cid:228)te i Niedersachsen, Tyskland. Det tillverkar maskiner f(cid:246)r olika anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den (dvs. samma marknad som SKET MAB) och f(cid:246)rser Enercon-gruppen med delar till vindgeneratorer. Det (cid:228)r inte ett litet eller medelstort f(cid:246)retag. 1997 omsatte det 88 miljoner mark. IV. Den 16 januari 1998 sl(cid:246)ts ett avtal om f(cid:246)rs(cid:228)ljning av aktierna i SKET MAB mellan BvS som s(cid:228)ljare och Aloys Wobben och Heinz Buse som k(cid:246)pare. F(cid:246)rs(cid:228)ljningen skedde utifr(cid:229)n en offentlig anbudsinfordran. West Mer- chant Bank st(cid:228)llde upp en lista (cid:246)ver investerare, privati- seringsannonsen offentliggjordes i pressen och underlag skickades till 44 potentiella investerare. Av dessa 44 l(cid:228)mnade endast (cid:229)tta in anbud. Investerarnas anbud var det h(cid:246)gsta. 15. 16. K(cid:246)pesumman p(cid:229) 1 mark betalades till BvS. Investerarna (cid:246)vertog fr(cid:229)n BvS ett bankl(cid:229)n p(cid:229) 5 miljoner mark. Avta- let omfattade f(cid:246)rpliktelser vad g(cid:228)ller antalet anst(cid:228)llda hos SKET MAB och f(cid:246)retagets s(cid:228)te. Avtalet inneh(cid:246)ll dessutom restriktioner f(cid:246)r investerarna vad g(cid:228)ller vins- tuttag fr(cid:229)n SKET MAB. Vidare samtyckte Enercon-grup- pen till att inf(cid:246)rliva tv(cid:229) nya verksamhetsgrenar i SKET MAB. Dessa utg(cid:246)r visserligen egna juridiska personer, men skall ekonomiskt helt integreras i SKET MAB:s verksamhet. 19. V. 17. Ett av problemen f(cid:246)r det f(cid:246)retag som skulle komma att bli det juridiskt oberoende SKET MAB, var att det ing(cid:229)tt i det stora, o(cid:246)versk(cid:229)dliga kombinatet SKET SMM, som var avsett att fungera i en centralstyrd planekonomi. Detta avspeglades b(cid:229)de i SKET SMM:s interna f(cid:246)retags- organisation och i dess infrastruktur. Eftersom h(cid:228)nsyn hade tagits till socialpolitiska m(cid:229)l, hade SKET SMM en alltf(cid:246)r stor personalstyrka, sett ur en marknadsekono- misk synvinkel. Vidare led det aff(cid:228)rsomr(cid:229)de som skulle komma att utg(cid:246)ra SKET MAB av f(cid:246)ljderna av en allm(cid:228)n eftersatthet och bristande investeringar. Det faktum att SKET SMM varit integrerat i andra centralstyrda plan- ekonomier och beroende av dessa medf(cid:246)rde att f(cid:246)rst SKET SMM:s och sedan SKET MAB:s f(cid:246)rs(cid:228)ljning mins- kade i dessa regioner och kom att f(cid:229) en negativ inverkan p(cid:229) oms(cid:228)ttningen n(cid:228)r (cid:228)ven dessa planekonomier (cid:246)vergick till marknadsekonomiska system. 18. Mot bakgrund av detta var ett av de viktigaste stegen av omstruktureringen att avg(cid:246)ra vad som var den l(cid:246)n- samma k(cid:228)rnverksamheten i aff(cid:228)rsomr(cid:229)det maskinkon- struktion hos SKET SMM och att d(cid:228)refter stycka av denna del och tillh(cid:246)rande anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar under fortsatt drift. Detta ledde inte bara till att en ny juridisk person, SKET MAB, bildades utan (cid:228)ven till att det tidi- gare beroendet av andra SKET-f(cid:246)retag upph(cid:228)vdes, s(cid:229) att framtida relationer mellan de f(cid:246)retag som bildats ur SKET SMM skulle komma att bygga p(cid:229) marknadsekono- miska principer. Det betydde dessutom att det skapades en separat infrastruktur f(cid:246)r SKET MAB och att verksam- heterna kunde koncentreras till minsta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga anl(cid:228)ggning och lokaler. Dessutom m(cid:229)ste man vidta olika (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de f(cid:246)ljder som uteblivna investeringar medf(cid:246)rt skulle kunna avhj(cid:228)lpas. Genom att beh(cid:229)lla namnet SKET p(cid:229) de traditionella f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- omr(cid:229)dena fick man vissa order p(cid:229) tung maskinutrust- ning, som tidigare hade g(cid:229)tt till SKET SMM. Samtidigt betydde det att SKET MAB fick en ny kundkategori. Efter privatiseringen och inf(cid:246)rlivandet i Enercon- och LMB-koncernerna ingick i slutskedet av omstrukture- ringen att SKET MAB skulle byggas upp som ett gemen- samt handelsbolag f(cid:246)r de tv(cid:229) moderbolagen. I den ekonomiska integrationen i Enercon-gruppen in- gick skapandet av tv(cid:229) nya bolag, Rotorblattfertigung GmbH (nedan kallat Roma), som skulle ansvara f(cid:246)r till- verkningen av vindgeneratormotorer, samt Generatoren- fertigung und Assembly GmbH (nedan kallat Gema), som skulle ansvara f(cid:246)r konstruktion och installation av generatorer. Detta kommer att berika SKET MAB:s tradi- tionella aff(cid:228)rsomr(cid:229)de genom den potential som finns i efterkommande produktionsled p(cid:229) vindgeneratormark- naden. SKET MAB beh(cid:246)ver inte bygga ut sin kapacitet f(cid:246)r dessa verksamheter. Dessa nya f(cid:246)retag (cid:228)r visserligen ekonomiskt integrerade delar av SKET MAB, men (cid:228)r av produktansvarssk(cid:228)l och f(cid:246)r att skydda know-how egna juridiska personer. Dessa aff(cid:228)rsomr(cid:229)den (cid:228)r materialm(cid:228)s- sigt s(cid:229) integrerade i SKET MAB:s tillverkningsprocess, att det vore sv(cid:229)rt f(cid:246)r tredje part att tillhandah(cid:229)lla motsva- rande produkter och tj(cid:228)nster. Enercon-gruppen har till- handah(cid:229)llit ett utbildningsprogram f(cid:246)r att SKET MAB:s personal skall kunna bekanta sig med de nya verksam- hetsomr(cid:229)dena. L 30/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 2. 2000 20. 21. 22. 23. 25. Den ekonomiska integrationen i LMB-gruppen kommer att vara till nytta f(cid:246)r SKET MAB genom tillg(cid:229)ngen till aff(cid:228)rskunnande. Heinz Buse (cid:228)gnar sig personligen (cid:229)t den l(cid:246)pande aff(cid:228)rsverksamheten i SKET MAB. Ut(cid:246)ver den ovann(cid:228)mnda omorganisationen var man (cid:228)ven tvungen att s(cid:228)kra SKET MAB:s kapital- och finan- sieringsbehov f(cid:246)r mellantiden efter avstyckningen ur SKET SMM och innan privatiseringen genomf(cid:246)rts. Omstruktureringsplanen skulle genomf(cid:246)ras mellan 1996 och 1999. Enligt de uppgifter Tyskland l(cid:228)mnat, genom- f(cid:246)rdes planen planenligt. Kostnaderna f(cid:246)r omstruktureringen av SKET MAB upp- gick totalt till 83,1 miljoner mark och bestod av f(cid:246)ljande belopp: 24. a) 4 miljoner mark f(cid:246)r att h(cid:229)lla ig(cid:229)ng driften inom aff(cid:228)rsomr(cid:229)det Maskinkonstruktion under den tid, d(cid:229) f(cid:246)retaget tillh(cid:246)rde det konkurssatta SKET SMM. b) c) d) e) f) finansiering f(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)rande av anl(cid:228)ggnings- och oms(cid:228)ttningstillg(cid:229)ngar till SKET MAB uppg(cid:229)ende till 43,7 miljoner mark, f(cid:246)rfinansiering av materialink(cid:246)p f(cid:246)r order upp- g(cid:229)ende till 3,7 miljoner mark, finansiering av omstrukturering av SKET MAB efter privatiseringen uppg(cid:229)ende till 15,1 miljoner mark, finansiering av de nya produktionsomr(cid:229)dena Roma och Gema uppg(cid:229)ende till 14,7 miljoner mark, kostnader uppg(cid:229)ende till 1,9 miljoner mark. f(cid:246)r utbildning av SKET MAB-personal att Omstruktureringsplanen f(cid:246)reskriver l(cid:246)nsamheten skall ha (cid:229)terst(cid:228)llts under loppet av 1999. Nedanst(cid:229)ende tabell inneh(cid:229)ller de viktigaste datumen f(cid:246)r n(cid:228)r l(cid:246)nsam- heten skall ha (cid:229)terst(cid:228)llts. Siffrorna f(cid:246)r 1999 bygger p(cid:229) de prognoser som uppr(cid:228)ttades vid tiden f(cid:246)r privatise- ringen. 1997 1998 1999 (Prognos) (tyska mark) Oms(cid:228)ttning 39 680 000 45 618 000 66 441 000 Materialkostnader 28 170 200 28 590 000 23 850 000 Personalkostnader 12 140 277 15 999 000 27 400 000 Avskrivningar 1 450 500 2 947 200 R(cid:246)relseresultat ﬂ 1 249 677 ﬂ 1 218 800 Resultat ﬂ 2 226 277 ﬂ 3 760 000 4 521 000 5 071 000 5 291 000 Anm. Denna uppst(cid:228)llning inneh(cid:229)ller endast ett urval viktiga datum och kolumnerna (cid:228)r inte matematiskt fullst(cid:228)ndiga. Det b(cid:246)r erinras om att den prognosticerade oms(cid:228)tt- nings(cid:246)kningen (cid:229)terspeglar sig i SKET MAB:s orderbok och bygger p(cid:229) investerarnas (cid:229)tagande. Som ett exempel p(cid:229) detta uppg(cid:229)r vindgeneratortillverkningens andel av oms(cid:228)ttning f(cid:246)r 1999 till 45 %. Man b(cid:246)r (cid:228)ven l(cid:228)gga m(cid:228)rke till att SKET MAB:s orderbok tydligt visar att dess framtid inte l(cid:228)ngre (cid:228)r beroende av andra avstyckningar fr(cid:229)n SKET SMM. De (cid:246)kade personalkostnaderna (cid:228)r en avspegling av den (cid:246)kade verksamheten och ocks(cid:229) av f(cid:246)r- v(cid:228)rvandet av produktionsomr(cid:229)dena Roma och Gema. De minskade materialkostnaderna pekar p(cid:229) den st(cid:246)rre prestige SKET MAB har n(cid:228)r det f(cid:246)rhandlar fram avtal om materialleveranser till b(cid:228)ttre villkor. De b(cid:229)da moder- bolagen, Enercon- l(cid:246)n- samma och expanderar. Koncernerna, som (cid:228)r verk- respektive LMB-gruppen, (cid:228)r samma p(cid:229) olika marknader, kan se tillbaka p(cid:229) (cid:246)ver tolv (cid:229)r av bepr(cid:246)vat samarbete. VI. 26. Det st(cid:246)dpaket som Tyskland anm(cid:228)lde efter privatise- ringen uppgick till 57,8 miljoner mark. Kommissionen konstaterade att investerarna f(cid:246)r perioden 1998(cid:150)2000 dessutom har beviljats 3,9 miljoner mark ur den god- k(cid:228)nda st(cid:246)dordningen 27:e ramprogrammet f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)tt- ring av den regionala n(cid:228)ringslivsstrukturen (Gemein- schaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirt- schaftsstruktur) (cid:150) GA-medel. Kommissionen beh(cid:246)ver 4. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 30/29 inte bed(cid:246)ma denna (cid:229)tg(cid:228)rd p(cid:229) nytt, men kommer att ta upp beloppen i bed(cid:246)mningen av huruvida st(cid:246)det st(cid:229)r i proportion till nyttan. VII. 27. F(cid:246)ljande st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder behandlas: K(cid:228)lla Typ Tyska mark BvS BvS BvS BvS Tillskott f(cid:246)r f(cid:246)rvarande av oms(cid:228)tt- nings- och anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar 40 000 000 Tillskott f(cid:246)r lageruppbyggande 3 700 000 L(cid:229)n till SKET SMM:s aff(cid:228)rsomr(cid:229)de Maskinkonstruktion efter- sk(cid:228)nkning av detta l(cid:229)n och 4 000 000 32. Tillskott f(cid:246)r de sista omstrukture- ringskostnaderna 10 100 000 57 800 000 28. 29. Dessutom l(cid:228)mnades ett tillskott f(cid:246)r f(cid:246)rfinansiering av order uppg(cid:229)ende till 3,6 miljoner mark. Denna summa betalades tillbaka av investerarna inom ramen f(cid:246)r priva- tiseringen. Det ursprungliga st(cid:246)dpaketet uppgick i den form som den anm(cid:228)ldes i juli 1997 till 79,2 miljoner mark. Kommissionen konstaterar att det inte finns n(cid:229)gra ytter- ligare st(cid:246)delement att ta st(cid:228)llning till, eftersom Enercon- och LMB-grupperna valdes till investerare i SKET MAB villkorsl(cid:246)s som resultat anbudsinfordran och att det b(cid:228)sta anbudet tilldelades avtalet. offentlig och en av 30. Investerarnas bidrag uppg(cid:229)r till 25,3 miljoner mark. Det best(cid:229)r av f(cid:246)ljande komponenter: Anv(cid:228)ndning Tyska mark Investering i SKET MAB 5 000 000 Utbildningskostnader f(cid:246)r SKET MAB-personal 1 900 000 ¯terbetalning av l(cid:229)n och r(cid:228)nta 3 700 000 Investeringar (Roma och Gema (cid:150) aff(cid:228)rsomr(cid:229)- den inom SKET MAB) 13 000 000 Startkostnader (Roma och Gema (cid:150) aff(cid:228)rs- omr(cid:229)den inom SKET MAB) 1 700 000 25 300 000 31. Den marknad d(cid:228)r SKET MAB av tradition (cid:228)r verksamt, (cid:228)r marknaden f(cid:246)r tillverkning av delar till tunga industri- maskiner och fullg(cid:246)rande av konsultuppdrag. Som en f(cid:246)ljd av inf(cid:246)rlivandet i Enercon och de tv(cid:229) nybildade aff(cid:228)rsomr(cid:229)dena Roma och Gema utg(cid:246)r vindgenerator- marknaden med 45 % av uppdragen under 1999 en betydande del d(cid:228)rav. I sin omstrukturerade form (cid:228)r d(cid:228)r- f(cid:246)r SKET MAB verksamt ocks(cid:229) p(cid:229) marknaden f(cid:246)r sam- mans(cid:228)ttning av rotorer och generatorer. Inom SKET MAB:s allm(cid:228)nna verksamhet (cid:228)r kunderna bolag och tekniska f(cid:246)retag inom olika industrigrenar, som beh(cid:246)ver delar eller hela driftsanl(cid:228)ggningar. Dessa tillverkas utifr(cid:229)n ritningar, modeller och specifikationer. F(cid:246)retaget (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande fr(cid:228)mst verksamt p(cid:229) den marknaden. Det r(cid:229)der stark konkurrens med l(cid:229)gl(cid:246)nel(cid:228)n- der som Polen och Tjeckien. Samtidigt (cid:246)kar kraven p(cid:229) kvalitet och punktliga leveranser av komplexa anl(cid:228)gg- ningar p(cid:229) plats hos kunden och detta marknadssegment blir allt viktigare. SKET MAB har d(cid:228)rf(cid:246)r koncentrerat sig p(cid:229) detta marknadssegment, d(cid:228)r kvalitet, service, logistik och punktlighet (cid:228)r avg(cid:246)rande faktorer. Villkoren p(cid:229) den marknad d(cid:228)r SKET MAB (cid:228)r verksamt best(cid:228)ms av efter- fr(cid:229)gan p(cid:229) marknaderna i efterkommande produktions- led. Utifr(cid:229)n f(cid:246)religgande uppgifter ser kommissionen inga sk(cid:228)l att (cid:228)ndra den uppfattning som den framf(cid:246)rde i samband med att f(cid:246)rfarandet inleddes, n(cid:228)mligen att den marknad d(cid:228)r SKET MAB (cid:228)r verksamt inte (cid:228)r en marknad med strukturell (cid:246)verkapacitet. 33. En av dessa marknader i efterf(cid:246)ljande produktionsled (cid:228)r marknaden f(cid:246)r vindgeneratorer, en marknad d(cid:228)r SKET MAB samt Roma och Gema i synnerhet kommer att vara verksamma. Vindenergi b(cid:246)rjade utnyttjas i Europa i mitten av 70-talet efter oljekrisen. Under mitten av 80-talet upplevde branschen en (cid:229)terg(cid:229)ng med l(cid:228)gre energipriser, vilket medf(cid:246)rde en intensifierad kostnads- minskning och (cid:246)kad effektivitet. Under senare (cid:229)r har det skett en betydande tillv(cid:228)xt p(cid:229) marknaden f(cid:246)r vindenergi, med viktiga marknader i Danmark och p(cid:229) senare tid i Tyskland. Tyskland (cid:228)r nu den st(cid:246)rsta marknaden inom gemenskapen och i v(cid:228)rlden. Utsikterna f(cid:246)r vindener- gimarknaderna (cid:228)r mycket gynnsamma. Elutvinningen ur vindenergin kommer att (cid:246)ka i takt med att de tekniska framstegen och kostnadss(cid:228)nkningarna g(cid:246)r den konkur- renskraftig j(cid:228)mf(cid:246)rt med de viktigaste k(cid:228)llorna f(cid:246)r elpro- duktion (14). Kommissionen har inga uppgifter om en strukturell (cid:246)verkapacitet p(cid:229) denna marknad. 34. Mot bakgrund av de nya verksamheter som tillkommit genom att Gema och Roma bildats och eftersom vind- generatormarknaden inte uppvisar n(cid:229)gon strukturell (14) Panorama der EU-Industrie 1997, I-50. L 30/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 2. 2000 (cid:246)verkapacitet, (cid:228)r det f(cid:246)ga sannolikt att marknaderna i f(cid:246)reg(cid:229)ende produktionsled, t. ex. f(cid:246)r sammans(cid:228)ttning av komponenter till vindgeneratorer, lider av (cid:246)verkapacitet. VIII. 35. Det f(cid:246)rfarande som inleddes g(cid:228)llde det ursprungliga st(cid:246)dpaketet till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SKET MAB, eftersom kom- missionen hyste tvivel om huruvida st(cid:246)det i dess egen- skap av omstruktureringsst(cid:246)d var f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. I synnerhet ans(cid:229)g kommissio- nen, utifr(cid:229)n de uppgifter den erh(cid:229)llit, att omstrukture- ringsplanen var alltf(cid:246)r vag i fr(cid:229)ga om omstrukturerings- (cid:229)tg(cid:228)rderna och de d(cid:228)rmed f(cid:246)rbundna kostnaderna. Vidare hade endast ett f(cid:229)tal ekonomiska uppgifter f(cid:246)re- lagts och det var oklart om f(cid:246)retaget skulle kunna bli l(cid:246)nsamt inom rimlig tid. I och med att uppgifter sak- nades om hur SKET MAB:s kapacitet skulle utvecklas, var det sv(cid:229)rt att avg(cid:246)ra vilken inverkan st(cid:246)det skulle f(cid:229) p(cid:229) konkurrensen. P(cid:229) grund av den bristf(cid:228)lliga infor- mationen om omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna och kost- naderna f(cid:246)r den var det dessutom sv(cid:229)rt att avg(cid:246)ra om st(cid:246)det var begr(cid:228)nsat till n(cid:246)dv(cid:228)ndigt minimum. Kommis- sionens tvivel st(cid:228)rktes av att det vid tidpunkten d(cid:229) f(cid:246)r- farandet inleddes saknades en privat investerare, som kunde ha varit intresserad av att (cid:246)verta SKET MAB. IX. 36. Artikel 87. 1 i EG-f(cid:246)rdraget skall till(cid:228)mpas p(cid:229) de ovan- n(cid:228)mnda st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna av nedanst(cid:229)ende orsaker. 37. SKET MAB (cid:228)r ett f(cid:246)retag, som (cid:228)r verksamt p(cid:229) en rele- vant marknad som (cid:228)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande, varf(cid:246)r han- deln mellan medlemsstaterna ber(cid:246)rs. Ett st(cid:246)d bidrar i sig till att snedvrida konkurrensen. D(cid:228)rf(cid:246)r skall artikel 87. 1. i EG-f(cid:246)rdraget till(cid:228)mpas p(cid:229) de st(cid:246)d som Tyskland bevil- jat f(cid:246)retaget. I artikel 87. 2 och 87. 3 i EG-f(cid:246)rdraget f(cid:246)re- skrivs m(cid:246)jligheten till undantag f(cid:246)r st(cid:246)d, f(cid:246)r vilka artikel 87. 1 till(cid:228)mpas. Av nedan angivna sk(cid:228)l (cid:228)r artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget den enda r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r undantag av omstruktureringsst(cid:246)d f(cid:246)r SKET MAB, ett f(cid:246)retag i sv(cid:229)rig- heter. 38. St(cid:246)det beviljades till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r ett f(cid:246)retag, som BvS grundat efter det att en annan ekonomisk enhet m(cid:246)jli- gen skulle komma att beg(cid:228)ras i konkurs. ˜ven om det senare f(cid:246)retaget var verksamt under den juridiska perso- nen SKET SMM GmbH:s namn, utgjorde det de facto ett konglomerat av olika aff(cid:228)rsomr(cid:229)den, som redan under ett par (cid:229)rs tid h(cid:229)llit p(cid:229) att omstruktureras. Det nya f(cid:246)re- taget SKET MAB (cid:228)r delvis efterf(cid:246)ljare till SKET SMM:s aff(cid:228)rsomr(cid:229)de Maskinkonstruktion. BvS (cid:228)ndrade strategi l(cid:229)g i att f(cid:246)rse det nya bolaget med kapital och medel, f(cid:246)r att privatisera det och f(cid:229) det att st(cid:229) p(cid:229) egna ben. Det s(cid:228)rskilda l(cid:229)g i att SKET SMM GmbH, som sedan 1990 befunnit sig i statlig (cid:228)go, aldrig hade kunnat privatiseras som en enhetlig ekonomisk enhet eller som en koncern. Dessa omst(cid:228)ndigheter skiljer detta fall fr(cid:229)n s(cid:229)dana nya bolag som bildas efter det att ett redan privatiserat f(cid:246)re- tag g(cid:229)r i konkurs. 39. N(cid:228)r SKET MAB, aff(cid:228)rsomr(cid:229)de maskinkonstruktion, blev en separat juridisk person kunde det inte (cid:246)verleva som oberoende f(cid:246)retag. Som framkommit ovan bildades och drevs inte SKET SMM:s aff(cid:228)rsomr(cid:229)de maskinkonstruk- tion som ett sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt handelsbolag, utan det var avsett att fungera i en centralstyrd planekonomi. De pro- blem som uppstod ur detta kunde i slut(cid:228)nden ha lett till ett m(cid:246)jligt sammanbrott f(cid:246)r SKET SMM. Om inte de aff(cid:228)rsomr(cid:229)den som hade (cid:246)verlevnadspotential hade l(cid:246)sts ut ur SKET SMM med m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att de skulle genomg(cid:229) en ytterligare omstrukturering som sj(cid:228)lvst(cid:228)n- diga f(cid:246)retag, skulle dessa nya bolag ha st(cid:228)llts inf(cid:246)r samma problem. De st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rts till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SKET MAB, som (cid:246)vertog delar av anl(cid:228)gg- nings- och oms(cid:228)ttningstillg(cid:229)ngar i ett konkursbolag, kan behandlas som omstruktureringsst(cid:246)d. Detta kan r(cid:228)ttf(cid:228)r- digas av s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)retagens s(cid:228)rskilda ekonomiska och his- toriska villkor, som ju innebar att de var tvungna att snabbt anpassa sig fr(cid:229)n en planekonomi till ett mark- nadsekonomiskt system, som av den roll som BvS, i sin egenskap av eftertr(cid:228)dare till Treuhandanstalt, spelade vid denna anpassning. 40. Mot bakgrund av de ovan anf(cid:246)rda sk(cid:228)len anser kommis- sionen, att undantagsbest(cid:228)mmelsen i artikel 87. 3 c i EG- f(cid:246)rdraget (cid:228)r till(cid:228)mplig. F(cid:246)r att motsvara villkoren f(cid:246)r ett s(cid:229)dant undantag m(cid:229)ste st(cid:246)det uppfylla de kriterier som ges i riktlinjer f(cid:246)r bed(cid:246)mning av statligt st(cid:246)d f(cid:246)r und- s(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righe- ter (15). 41. Kommissionen anser att unds(cid:228)ttnings- och omstrukture- ringsst(cid:246)d kan bidra till att utveckla aff(cid:228)rsverksamhet utan att (cid:228)ndra marknadsvillkoren p(cid:229) ett s(cid:228)tt som strider mot gemenskapsintresset, om de villkor som anf(cid:246)rs i stycke 3 i riktlinjerna (cid:228)r uppfyllda. Kommissionen god- k(cid:228)nner d(cid:228)rf(cid:246)r ett s(cid:229)dant st(cid:246)d under dessa f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ningar. ˜r de f(cid:246)retag som skall unds(cid:228)ttas eller omstruk- tureras verksamma i st(cid:246)domr(cid:229)den, tar kommissionen, i enlighet med punkt 3. 2. 3 i riktlinjerna h(cid:228)nsyn till regio- nala sk(cid:228)l enligt artikel 87. 3 a och 87. 3 c. (15) EGT C 368, 23. 12. 1994. 4. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 30/31 42. 43. 44. De (cid:229)tg(cid:228)rder som skall bed(cid:246)mas h(cid:228)r (cid:228)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som Tyskland anm(cid:228)lde 1998 och som uppgick till 57,8 mil- joner mark i samband med l(cid:229)n till f(cid:246)rfinansiering av order uppg(cid:229)ende till 3,6 miljoner mark plus r(cid:228)nta. Denna summa (cid:229)terbetalades av investeraren efter privati- seringen och var avsedd som omstruktureringsst(cid:246)d. X. F(cid:246)r att uppfylla kraven i riktlinjerna m(cid:229)ste alla omstruk- inom sk(cid:228)lig tid (cid:229)terst(cid:228)lla tureringsplaner leda till att f(cid:246)retagets l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamhet, baserat p(cid:229) realistiska antaganden om framtida aff(cid:228)rsvillkor. Problemen f(cid:246)r det aff(cid:228)rsomr(cid:229)de som eventuellt skulle komma att bli SKET MAB och de (cid:229)tg(cid:228)rder som m(cid:229)ste vidtas f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa dem har redan beskrivits. De (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtogs f(cid:246)re privatiseringen syftade till att avhj(cid:228)lpa en del av dessa problem och (cid:229)tg(cid:228)rderna efter privatiseringen till att avhj(cid:228)lpa resten, d(cid:228)ribland integra- tionen i moderbolagen. SKET MAB (cid:228)r inte l(cid:228)ngre bero- ende av andra SKET SMM-efterf(cid:246)ljare och f(cid:246)retaget har f(cid:229)tt tillg(cid:229)ng till nya geografiska marknader och produkt- i SKET marknader. De tv(cid:229) koncerner som investerat MAB (cid:228)r framg(cid:229)ngsrika f(cid:246)retag, som dessutom har sam- arbetat i m(cid:229)nga (cid:229)r. SKET MAB:s ekonomiska situation motsvarar den prognos som st(cid:228)lldes upp vid tiden f(cid:246)r privatiseringen. Investerarna har redan f(cid:246)rb(cid:228)ttrat SKET MAB:s ordering(cid:229)ng och det f(cid:246)refaller realistiskt att l(cid:246)n- samheten kommer att kunna (cid:229)teruppr(cid:228)ttas inom sk(cid:228)lig tid. ningarna och personalstyrkan minskades som en del av omstruktureringen av SKET MAB. De nybildade divisio- nerna Gema och Roma medf(cid:246)r inte heller n(cid:229)gon utvidg- ning av den nuvarande maskinproduktionskapaciteten hos SKET MAB. De tv(cid:229) nya divisionerna (cid:228)r verksamma i efterf(cid:246)ljande produktionsled och utg(cid:246)r en n(cid:246)dv(cid:228)ndig del av den framg(cid:229)ngsrika integrationen i Enercon Operation och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r (cid:229)terst(cid:228)llandet av l(cid:246)n- samheten i SKET MAB. 49. 50. I samband med att inneh(cid:229)llet i kommissionens medde- lande till Tyskland offentliggjordes i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning, uppmanades ber(cid:246)rda parter, bl. a. konkurrenter, att inkomma med synpunkter. Kommis- sionen konstaterar att det inte inkommit n(cid:229)gra synpunk- ter. SKET MAB skall visserligen drivas som ett sam(cid:228)gt f(cid:246)re- tag av Enercon- och LMB-gruppen, men dessa f(cid:246)retag (cid:228)r inte verksamma p(cid:229) samma marknader och deras (cid:246)ver- enskommelse, s(cid:229) som Tyskland presenterat det, kommer inte att snedvrida konkurrensen p(cid:229) den gemensamma marknaden. 51. Kommissionen drar slutsatsen att st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna till f(cid:246)r- m(cid:229)n f(cid:246)r SKET MAB inte kommer att medf(cid:246)ra en orimlig snedvridning av konkurrensen. XII. 45. Kommissionen drar av det slutsatsen att detta kriterium i riktlinjerna (cid:228)r uppfyllt. 52. XI. 46. 47. 48. En annan f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att godk(cid:228)nna ett omstruk- tureringsst(cid:246)d enligt riktlinjerna (cid:228)r att st(cid:246)det inte medf(cid:246)r en orimlig snedvridning av konkurrensen. 53. riktlinjerna m(cid:229)ste Enligt st(cid:246)dmottagaren permanent minska sin kapacitet om det f(cid:246)religger en strukturell (cid:246)verkapacitet p(cid:229) den aktuella marknaden. Om det inte f(cid:246)religger n(cid:229)gon (cid:246)verkapacitet, beh(cid:246)ver kapaciteten inte minskas, men en kapacitets(cid:246)kning till(cid:229)ts i allm(cid:228)nhet inte. S(cid:229) som redan konstaterats har kommissionen inga bevis f(cid:246)r att sektorn tillverkning av tunga industrimaskiner, som ju vindgeneratormarknaden utg(cid:246)r en delmarknad av, skulle uppvisa en strukturell (cid:246)verkapacitet. D(cid:228)rf(cid:246)r beh(cid:246)ver SKET MAB inte permanent minska sin kapaci- tet. Dock b(cid:246)r man konstatera att produktionsanl(cid:228)gg- 54. att f(cid:246)r godk(cid:228)nna f(cid:246)ruts(cid:228)ttning ett En ytterligare omstruktureringsst(cid:246)d enligt riktlinjerna (cid:228)r att st(cid:246)dets storlek och intensitet m(cid:229)ste begr(cid:228)nsa sig till det n(cid:246)dv(cid:228)n- diga minimim(cid:229)tt som kr(cid:228)vs f(cid:246)r omstruktureringen och de m(cid:229)ste st(cid:229) i proportion till den ur gemenskapens syn- vinkel f(cid:246)rv(cid:228)ntade nyttan. Dessutom f(cid:246)rv(cid:228)ntas av investe- raren att denne p(cid:229) ett betydande s(cid:228)tt bidrar till omstruk- tureringsplanen med egna medel. I det aktuella fallet uppg(cid:229)r hela st(cid:246)dpaketet fr(cid:229)n BvS till 57,8 miljoner mark. Detta belopp best(cid:229)r av ett l(cid:229)n fr(cid:229)n BvS p(cid:229) 43,7 miljoner mark f(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)rvet av anl(cid:228)ggnings- och oms(cid:228)ttningstillg(cid:229)ngar, uppbyggnaden av ett maskin- delslager samt till f(cid:246)rv(cid:228)rv av anl(cid:228)ggningsutrustning fr(cid:229)n SKET SMM. Den andra delen av paketet utg(cid:246)rs av ett l(cid:229)n fr(cid:229)n BvS till konkursf(cid:246)rvaltaren p(cid:229) 4 miljoner mark. Dessutom har p(cid:229) SKET MAB erh(cid:229)llit 10,1 miljoner mark f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra omstrukture- ringen. Det belopp p(cid:229) 3,99 miljoner mark som beviljats ur medel fr(cid:229)n 27:e ramprogrammet f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den regionala n(cid:228)ringslivsstrukturen skall l(cid:228)ggas till i de nya st(cid:246)dbeloppen vid bed(cid:246)mningen av st(cid:246)dets propor- tionalitet. l(cid:229)n ett Visserligen uppgick k(cid:246)peskillingen enbart till 1 mark, men investera f(cid:246)rpliktigade 5 miljoner mark i omstruktureringen av SKET MAB. De investerarna sig att L 30/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 2. 2000 kommer att finansiera utbildningen av SKET MAB:s per- sonal, vilket uppg(cid:229)r till 1,9 miljoner mark. Dessutom (cid:229)tog de sig att (cid:229)terbetala ett l(cid:229)n p(cid:229) 3,6 miljoner mark som beviljats SKET MAB j(cid:228)mte r(cid:228)nta p(cid:229) 100 000 mark. Eftersom omstruktureringen inbegriper en utvidgning av SKET MAB genom de nybildade Roma och Gema, g(cid:228)ller investerarnas skyldigheter (cid:228)ven dessa aff(cid:228)rsomr(cid:229)den. Investerarna kommer att investera 13 miljoner mark i Roma och Gema samt att finansiera startkostnaderna, som uppg(cid:229)r till 1,7 miljoner mark. Investeringen f(cid:246)r omstruktureringen uppg(cid:229)r d(cid:228)rigenom till 25,3 miljoner mark eller 21,31 miljoner mark om man tar h(cid:228)nsyn till de 3,99 miljoner mark som tillhandah(cid:229)llits genom GA- medel. 55. till F(cid:246)ljaktligen uppg(cid:229)r omstruktureringskostnaderna totalt 83,1 miljoner mark och den privata investeraren har bidragit med cirka 25 %. Investerarnas bidrag kan d(cid:228)rigenom anses vara sk(cid:228)ligt. 56. Med beaktande av det ovann(cid:228)mnda anser kommissionen att de farh(cid:229)gor som den hyste n(cid:228)r f(cid:246)rfarandet inleddes undanr(cid:246)jts och att kriteriet om st(cid:246)dets proportionalitet nu (cid:228)r uppfyllt. 57. XIII. I riktlinjerna st(cid:228)lls vidare krav p(cid:229) att den omstrukture- ringsplan som f(cid:246)relagts kommissionen och som god- k(cid:228)nts av denna skall genomf(cid:246)ras i dess helhet och att alla de villkor som lagts fast i kommissionens beslut m(cid:229)ste uppfyllas. I annat fall kommer kommissionen att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:229)terkr(cid:228)va st(cid:246)det, f(cid:246)rs(cid:229)vitt den inte (cid:228)ndrar sitt ursprungliga beslut till f(cid:246)ljd av en ny anm(cid:228)- lan fr(cid:229)n medlemsstaten. Viktiga delar av omstrukture- ringsplanen, som t. ex. bildandet av Roma och Gema, har redan genomf(cid:246)rts. Investerarna har f(cid:246)rbundit sig att genomf(cid:246)ra (cid:229)terst(cid:229)ende delar av planen inom tv(cid:229) (cid:229)r. De b(cid:228)gge investerande koncernerna har samarbetat under l(cid:229)ng tid, varf(cid:246)r det inte finns sk(cid:228)l att anta att de kom- mer att avveckla det gemensamma bolaget. Dessutom har Tyskland f(cid:246)rs(cid:228)krat att alla m(cid:246)jliga (cid:229)tg(cid:228)rder vidtagits f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att planen kommer att genomf(cid:246)ras. Av detta drar kommissionen slutsatsen att (cid:228)ven detta krav i riktlinjerna har uppfyllts. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Det statliga st(cid:246)d som F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland genomf(cid:246)rt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SKET MAB, Magdeburg och SKET SMM:s aff(cid:228)rs- omr(cid:229)de Maskinkonstruktion, till ett belopp av 57,8 miljoner tyska mark, (cid:228)r f(cid:246)renligt med reglerna f(cid:246)r den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet. St(cid:246)det i fr(cid:229)ga omfattar a) tillskott anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar (40 000 000 mark), fr(cid:229)n BvS f(cid:246)r f(cid:246)rvarande av oms(cid:228)ttnings- och b) tillskott fr(cid:229)n BvS f(cid:246)r lageruppbyggnad (3 700 000 mark), c) d) l(cid:229)n till SKET SMM:s aff(cid:228)rsomr(cid:229)de maskinkonstruktion och avskrivning av detta l(cid:229)n (4 000 000 mark), tillskott 10 100 000 mark). f(cid:246)r slutfasen av omstruktureringen (cirka Artikel 2 Tysklands l(cid:229)n p(cid:229) 3,6 miljoner mark till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SKET MAB, vilket har (cid:229)terbetalats av SKET MAB:s investerare, (cid:228)r f(cid:246)renligt med reglerna f(cid:246)r den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet. Artikel 3 Tyskland skall (cid:229)rligen l(cid:228)gga fram en detaljerad rapport om genomf(cid:246)randet av omstruktureringsplanen. Artikel 4 XIV. Detta beslut riktar sig till F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland. 58. Kommissionen konstaterar att F(cid:246)rbundsrepubliken Tysk- land i strid med artikel 88. 3 i EG-f(cid:246)rdraget genomf(cid:246)rt ovann(cid:228)mnda st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder. Med beaktande av det ovan anf(cid:246)rda anser dock kommissionen att (cid:229)tg(cid:228)rderna, i och med att de uppfyller riktlinjerna f(cid:246)r omstrukturerings- st(cid:246)d, kan anses vara f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. Utf(cid:228)rdad i Bryssel den 20 juli 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Rozhodnutie Komisie z 20. júla 1999 o orientačnom rozdelení ročného finančného príspevku spoločenstva na predvstupové opatrenia pre rozvoj poľnohospodárstva a vidieka (oznámené pod číslom dokumentu C(1999) 2431)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
accession to the European Union
aid to agriculture
distribution of aid
financial aid
rural development

formats: html pdf print

text: 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 123 31999D0595 L 226/23 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 27. 8. 1999 ROZHODNUTIE KOMISIE z 20. júla 1999 o orientačnom rozdelení ročného finančného príspevku spoločenstva na predvstupové opatrenia pre rozvoj poľnohospodárstva a vidieka (oznámené pod číslom dokumentu C(1999) 2431) (1999/595/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, stvom, rozlohy poľnohospodársky využívanej plochy, hru- bého domáceho produktu na osobu v parite kúpnej sily a špecifického charakteru územia; zreteľom na nariadenie Rady so č. 1268/1999 z 21. júna 1999 o podpore spoločenstva na predvstupové opa- trenia pre rozvoj poľnohospodárstva a vidieka v žiadateľských krajinách strednej a východnej Európy v predvstupovom období (1), najmä na jeho článok 11, (ES) keďže vo finančnej prognóze, schválenej na obdobie rokov 2000 až 2006 Európskou Radou na zasadnutí v Berlíne 24. a 25. marca 1999, ktorá tvorí súčasť Medziinštitucio- nálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a zdokonalení roz- počtového postupu, bola stanovená horná hranica pre tri predvstupové nástroje; keďže čiastka určená podľa uvede- ného nariadenia je stála ročná čiastka 520 miliónov EUR v cenách z roku 1999; keďže finančné prídely spoločen- stva sú v každom prípade obmedzené výškami prostried- kov, ktoré prijal rozpočtový orgán; (4) (5) keďže kandidátske krajiny majú pripraviť plán podľa článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia a predložiť ho Komisii; keďže znalosť čiastky finančného prídelu Komisie je základným predpokladom na prípravu plánu; keďže treba uviesť, že udelenie pomoci spoločenstva podľa predvstupového nástroja pre poľnohospodárstvo závisí od toho, ako kandidátska krajina dodržuje finančné ustanove- nia dohodnuté v protokoloch o financovaní, uzatvorených medzi spoločenstvom a prijímajúcimi krajinami, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 keďže Komisia má oznamovať kandidátskym krajinám svoje rozhodnutia o orientačnom rozdelení dostupných finančných zdrojov; Orientačné rozdelenie maximálnej čiastky ročného finančného príspevku spoločenstva prijímajúcim krajinám, podľa nariadenia (ES) č. 1268/1999, sa stanovuje v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu. Čiastky sú vyjadrené v stálych cenách z roku 1999. keďže článok 7 ods. 3 uvedeného nariadenia stanovuje, že rozdelenie finančných prostriedkov musí vychádzať z počtu obyvateľstva zaoberajúceho sa poľnohospodár- Rozdelenie sa stanovuje na obdobie rokov 2000 až 2006. V prípade potreby sa preskúma v súlade s článkom 15 nariadenia (ES) č. 1268/1999. (1) Ú. v. ES L 161, 26. 6. 1999, s. 87. Ak je to potrebné, príspevky sa upravujú na základe výšiek prostriedkov, ktoré prijal rozpočtový orgán. (1) (2) (3) 124 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 Toto nariadenie je adresované členským štátom. Článok 2 V Bruseli 20. júla 1999 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 125 PRÍLOHA Orientačné rozdelenie maximálnej ročnej čiastky finančného príspevku spoločenstva prijímajúcim krajinám v euro v cenách z roku 1999 Prijímajúce krajiny Ročné rozdelenie v euro (ceny z roku 1999) Bulharsko Česká republika Estónsko Maďarsko Litva Lotyšsko Poľsko Rumunsko Slovinsko Slovensko 52 124 000 22 063 000 12 137 000 38 054 000 29 829 000 21 848 000 168 683 000 150 636 000 6 337 000 18 289 000 Celkom 520 000 000


title: 2000/262/EG: Kommissionens beslut av den 20 juli 1999 om det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för varvet INMA genom det offentliga holdingbolaget Itainvest (f.d. GEPI) [delgivet med nr K(1999) 2532] (Text av betydelse för EES) (Endast den italienska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
control of State aid
financial loss
restriction on competition
shipbuilding

text: 4. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 83/21 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 20 juli 1999 om det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för varvet INMA genom det offentliga holdingbolaget Itainvest (f. d. GEPI) [delgivet med nr K(1999) 2532] (Endast den italienska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (2000/262/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88. 2 första stycket i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och av följande skäl: I. FÖRFARANDE (1) Inom ramen för övervakningen av kommissionens beslut av den 17 juli 1996 (2) om den offentliga koncernen GEPI (sedan den 12 september 1997 Itainvest och nedan benämnd med denna nya beteckning) erkände koncernens ansvariga att de 1997 beviljat ett finansiellt stöd på omkring 100 miljarder italienska lire (51,6 miljoner euro) till varvet INMA, ett av koncernens till 100 % kontrolle- rade företag, för täckning av varvets skulder under 1996–1997. Kommissionen riktade därför den 1 oktober 1998 en formell begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 9 november 1998 lämnade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen de begärda upplysningarna och översände företagets balansräkningar för åren 1992–1997. (2) Genom en skrivelse av den 19 januari 1999 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88. 2 i EG-fördraget avseende detta stöd. De italienska myndigheternas kommentarer lämnades till kommissionen genom skrivelse nr 3896 av den 2 mars (1) EGT C 63, 5. 3. 1999, s. 2. (2) EGT C 5, 9. 1. 1997, s. 3. L 83/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 4. 2000 1999 från Italiens ständiga representation. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Italien som givits tillfälle att bemöta dem. Italiens kommentarer mottogs i en skrivelse av den 30 juni 1999. (3) (4) (5) (6) II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET Av granskningen av varvet INMA:s balansräkningar framgår för det första att räkenskapsåret 1996 avslutades med en förlust på 21,4 miljarder lire (11 miljoner euro). Styrelsen uppmanade Itainvest, företagets största delägare, att täcka denna förlust genom att avskriva fordringarna. Bolagsstämman den 13 november 1997 beslöt att sanera denna förlust, delvis med lagstadgade och extraordinarie reservfonder till ett belopp av 4,68 miljarder lire (2,4 miljoner euro) och saldot med ett tillskott på 16,7 miljarder lire (8,6 miljoner euro) från Itainvest. Vid bolagsstämman den 24 mars 1998 konstaterades att företaget redan den 30 november 1997 uppvisade en förlust på 81,89 miljarder lire (42,3 miljoner euro), varför man beslöt att täcka detta belopp och senare ombilda företagets kapital till ett belopp av 35 miljarder lire (18 miljoner euro). Moderbolaget tecknade 99 % av kapitalet men betalade omedelbart in endast tre tiondelar, medan de 1 % som tecknats av varvet Nuova Cantiere Apuania (NCA), även det ägt av Itainvest, betalades in fullständigt. Vid en ordinarie och extraordi- narie bolagsstämma som hölls den 23 juni 1998 godkändes slutligen bokslutet för räkenskapsåret 1997, vilket avslutades med en sammanlagd förlust på 103,7 miljarder lire (53,5 miljoner euro), och man beslöt att täcka det återstående skuldsaldot för detta räkenskapsår, vilket uppgick till 21,8 miljarder lire (11,2 miljoner euro). Itainvests insats uppgick alltså till totalt 155,4 miljarder lire (80,2 miljoner euro). Av ovannämnda balansräkningar framgick dessutom att de behöriga italienska myndigheterna (först ministeriet för handelsflottan, sedan ministeriet för transporter och sjöfart) betalat ut ett flertal bidrag på grundval av följande lagar: nr 599 av den 14 augusti 1982, nr 111 av den 22 mars 1985, nr 234 av den 14 juni 1989 och nr 132 av den 24 februari 1994. Även om de stödordningar till förmån för fartygsproduktion som inrättats genom dessa lagar hade godkänts av kommissionen hade denna inte möjlighet att identifiera den exakta grunden för vart och ett av stödbeloppen. Kommissionen hyste tvivel om huruvida varvet INMA var berättigat till stöd, mot bakgrund av att varvet upptagits i ett av de specialregister för varv som inrättats genom lag 234/1989 av den italienska regeringen för att kontrollera sektorns produktionskapacitet. Varvet INMA hörde nämligen inte till de stora varv vars omstrukturering inom ramen för lag 111/1985 (4) och därtill hörande refinansiering (5) godkänts av kommissionen. Inte heller hörde det till de små och medelstora varv som varit föremål för separat refinansiering (6). Alla dessa omständigheter gjorde, att kommissionen beslöt att inleda förfarandet enligt artikel 88. 2 i fördraget, även med hänsyn till att den vad beträffar framför allt Itainvests insatser för att sanera förlusterna och tillföra nytt kapital ansåg att det rörde sig om ett offentligt företag som beviljats förmåner i form av offentliga medel, vilket innebär att stödet i fråga utgör stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget. Stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att det gynnar ett visst företag. Eftersom det rör sig om ett företag som bygger fartyg måste stödet granskas mot bakgrund av rådets direktiv 90/684/EEG av den 21 december 1990 om stöd till varvsindustrin (7), senast ändrat genom direktiv 94/73/EG (8), och i synnerhet direktivets artikel 5. 1, enligt vilken ”stöd för att underlätta den fortsatta verksamheten för varv som bygger eller bygger om fartyg, inbegripet stöd för att täcka förluster, stöd för att rädda verksamheter och alla andra former av driftsstöd som inte är knutet direkt till särskilda omstruktureringsåtgärder enligt kapitel III, kan betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att stödet tillsammans med produktionsstöd som beviljas direkt till individuella kontrakt om ny- eller ombyggnad av fartyg enligt artikel 4. 4 inte överstiger den maximigräns uttryckt i procent av stödmottagarens årsomsättning vad gäller ny- eller ombyggnad av fartyg”. (3) Se fotnot 1. (4) Stöd 193/84, skrivelse SG(85) D/9151 av den 17 juli 1985. (5) Se fotnot 4. (6) Stöd 192/87, skrivelse SG(89) D/2375 av den 21 februari 1989. (7) EGT L 380, 31. 12. 1990, s. 27. Tillämpningen av det direktivet förlängdes genom rådets förordning (EG) nr 3094/95 (EGT L 332, 31. 12. 1995, s. 1), senast ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 2600/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 18). (8) EGT L 351, 31. 12. 1994, s. 10. 4. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 83/23 (7) (8) (9) Med hänsyn till de olika drifts- och investeringsstöden samt till att INMA är berättigat till dessa stödåtgärder bad kommissionen om varje slag av upplysning som kunde vara till hjälp för att kontrollera stödets förenlighet med bestämmelserna i direktiv 90/684/EEG och kommissionens olika beslut i frågan. Kommissionen hyste slutligen reservationer i fråga om det faktum att merparten av företagets banklån hade täckts av garantier som beviljats av Itainvest och att en stor del av beställningarna från varvet gjorts av rederier som INMA helt eller delvis kontrollerade (särskilt Pugliola Stargas, Tellaro di Navigazione, Corsica Ferries). III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER De danska myndigheterna har inom ramen för förfarandet lämnat sina synpunkter genom en skrivelse av den 21 maj 1999, där de särskilt understryker de kapacitetsproblem som världens varusektor genomgår och påminner om de varvsnedläggningar som under de senaste åren ägt rum i Danmark och som framför allt berott på sektorns överkapacitet. När det gäller INMA anser de danska myndigheterna att stödet i fråga skall återbetalas om varvet inte skulle anses vara stödberät- tigat. De instämmer dessutom med kommissionens kritik mot varje slag av stöd som beviljas i strid med gällande lagstiftning. IV. KOMMENTARER FRÅN ITALIEN (10) Genom skrivelse nr 3896 av den 2 mars 1999 lämnar de italienska myndigheterna för det första en detaljerad redogörelse för alla stöd som från och med 1987 beviljats till transporter och sjöfart. I redogörelsen anges beloppet på varje enskilt kontrakt eller enskild investering, stödnivå och rättslig grund för varje stöd. Vad beträffar inskrivningen av varvet INMA i det särskilda registret för varv uppger de italienska myndigheterna att inrättandet av detta register visserligen föreskrevs i lag 234/1989, men att ministerdekretet om dess genomförande inte antogs förrän i februari 1992 och att registret inte togs i bruk förrän i maj–september 1993. Enligt lagens villkor kan endast varv som är inskrivna i detta register vara stödberättigade och dessa stöd har följaktligen bara kunnat utbetalas från och med 1993. Företaget INMA har alltid betraktats som ett medelstort varv för nybyggnad. Det ingick inte i den förteckning som kommissionen hänvisar till i sin skrivelse, eftersom det inte var berättigat till refinansiering enligt lag 111/1985 då det under tiden i fråga bara hade ombyggnads- order och verkade ha för avsikt att befästa den specialiseringen. Det var alltså enbart de varv som omfattades av denna förteckning som var berättigade till refinansieringen, medan de under åren 1987–1988 inte kunde få stödförmånen enligt lag 234/1989. (11) De italienska myndigheterna uppger dessutom att Itainvests insats för att täcka förlusterna var begränsad till totalt 120,4 miljarder lire (62,2 miljoner euro), inklusive 16,7 miljarder lire (8,6 miljoner euro) för 1996 och 103,7 miljarder lire (53,5 miljoner euro) för 1997, eftersom kapitaltill- skottet på 35 miljarder lire (18 miljoner euro) i praktiken inte hade genomförts. (12) Vad beträffar täckningen av förlusterna under 1997 och 1998 anser de italienska myndigheterna att Itainvest vidtog alla åtgärder som situationen krävde med hänsyn till att koncernen var varvets enda delägare. De påminner i detta sammanhang om varvet INMA:s historiska utveckling. Företaget har sedan 1980 kontinuerligt vidtagit de anpassningar och omstruktureringar som mark- naden krävt, särskilt genom att den direkt sysselsatta arbetskraften minskats från 622 till 221 personer. Efter positiva resultat särskilt under tiden 1992–1995 avslutades räkenskapsåret 1995 med en nettovinst på 85 miljoner lire (0,085 miljoner euro). När 1996 års balansräkning visade på en förlust på 21 miljarder lire (11,2 miljoner euro) inledde Itainvest i mars 1997 omedelbart en revision som visade på vissa förvaltningsmisstag, särskilt i fråga om förvärv och förvaltning av de order som mottagits i december 1995. I februari 1998 visade en värdering av företagets tillgångar den 30 november 1997 på förluster till ett belopp av 81,9 miljarder lire (42,3 miljoner euro), vilket ledde till att INMA:s verkställande direktör tvingades avgå och till att en talan om civilrättsligt ansvar väcktes mot denne. Man beslöt sig sedan för att täcka förlusterna och låta genomföra en ny revision, i syfte att slå samman varvet INMA med ett annat av de varv som Itainvest är delägare i, det vill säga Nuova Cantiere Apuania (NCA). L 83/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 4. 2000 Den ordinarie och extraordinarie bolagsstämman i juni 1998 beaktade konsultens negativa utlåtande om sammanslagningen med NCA och bekräftade beslutet från februari, om täckningen av förlusterna för räkenskapsåret 1997 som under tiden stigit till 103 miljarder lire (55,3 miljoner euro). Med anledning av konsultens negativa utlåtande om sammanslagningen med NCA infordrades anbud på varvet. Av de olika anbud som inkom i juni 1998 var endast ett av intresse. Men så snart företagets verkliga situation stod klar omintetgjordes alla möjligheter till försäljning och den 6 november 1998 beslöt bolagsstämman till sist att likvidera varvet och utse en likvidator för företaget. Denne fick uppdraget att slutföra pågående order, eftersom de var långt framskridna. Detta gjordes även för att undvika ytterligare skador på grund av varvets plötsliga avveckling och för att undvika att förlora de begärda ersättningarna för dessa kontrakt. Itainvests kostnader för dessa uppskattades till totalt cirka 325–350 miljarder lire (168–181 miljoner euro), med hänsyn till framför allt de förbindelser som Itainvest ingått för de två pågående orderna (Tirrenia och Finanziaria Marittima Stolt-Nielsen) i form av garantier för gott utförande och garantier för tidigare order (Corsica Ferries och Pugliola). Hänsyn togs dessutom till garantier för den löpande driften, vilka var fördelade enligt följande: Miljarder lire Miljoner euro Tidigare order 32,440 16,753 Genomförande av order december 1995 175,915 90,852 Löpande drift 15,510 8,010 Totalt 223,865 115,616 Hänsyn togs slutligen till Itainvests utestående skulder för andra förbindelser eller eventuella skade- stånd. (13) Med hänvisning till kommissionens påstående att de senaste årens order för byggande av två nya fartyg kommit från rederier som helt eller delvis kontrollerades av INMA gör de italienska myndighe- terna följande iakttagelser: Företaget Tellaro di Navigazione (likviderat sedan den 28 juni 1999) är inte längre i drift och de fem fartygen som beställts byggdes aldrig. Företaget Pugliola har uppgått i ett annat rederi, som inte har fullgjort sina förpliktelser och som hade beställt två fartyg från varvet. Det första av de två fartygen återförsåldes på normala marknadsvillkor till en privat operatör och det andra fartyget slöts på bare boat-certeparti till samme operatör som inom loppet av år 2000 kommer att förvärva äganderätten till det. Corsica Feries är ett franskt företag som är helt självstän- digt och oberoende av INMA. INMA har som minoritetsägare endast bidragit till kapitalet i de två bolag som kontrolleras av Corsica Ferries, vilka i sin tur har beställt varsitt nytt passagerarfartyg. Den första andelen överläts 1998 och den andra kommer att överlåtas under år 2000. (14) De italienska myndigheterna anser sammanfattningsvis alltså att Itainvest har agerat på bästa sätt, genom att efter en grundlig bedömning av den kris som företaget befann sig i minska de potentiella kostnaderna för de garantier som man åtagit sig till ett minimum och samtidigt sträva efter att få ut så mycket som möjligt av företagsnedläggningen. Itainvest har enligt Italien alltså agerat som vilken privat delägare som helst skulle ha gjort, genom att först försöka minimera sina förluster och sedan, så snart det konstaterats att företaget trots dessa ansträngningar inte gick att sälja, omedelbart besluta att likvidera det. (15) Dessa finansiella åtgärder har alltså inte karaktären av statligt stöd, eftersom ”medlemsstaternas finansieringsåtgärder till förmån för de varv för nybyggnad eller reparation av fartyg som de direkt eller indirekt kontrollerar när detta inte betraktas som framskaffandet av riskkapital enligt allmän praxis i en marknadsekonomi” enligt artikel 1 d i direktiv 90/684/EEG inte utgör olagligt stöd. 4. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 83/25 (16) (17) (18) (19) (20) Enligt kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningsindustrin (9) tar kommissionen för givet att det ekonomiskt förnuftiga i de beslut som tas av en offentlig aktieägare, och alltså förenligheten med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, skall bedömas utifrån den faktiska situation som råder vid den tidpunkt då finansieringsbeslutet fattas. Likväl antas att ”ett moderbolag också, under en begränsad tid, kan kompensera förluster i ett av sina dotterbolag för att senare kunna avveckla det på gynnsammare villkor. Sådana beslut kan motiveras inte bara av möjligheten att få en indirekt vinst, utan även av andra skäl, som omsorg om koncernens goda namn eller en omläggning av verksamheten” (10). Kommissionen erkänner dessutom att den på området för statligt stöd inte skall tillämpa bestämmel- serna dogmatiskt och formalistiskt och att alla investeringsbeslut måste göras utifrån en bred bedömningsgrund så att riskerna ges en lämplig och objektiv värdering när investeringsbeslutet fattas, på samma sätt som en privat investerare skulle göra (11). V. BEDÖMNING AV STÖDET Eftersom det rör sig om ett företag som bygger och reparerar fartyg skall stödåtgärderna i fråga granskas mot bakgrund av direktiv 90/684/EEG och rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin (12). Vad beträffar det produktionsstöd som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 4. 1 i direktiv 90/684/EEG och det investeringsstöd som artikel 6 är tillämplig på, vilka har beviljats av den italienska regeringen, har kommissionen efter en analys av den exakta fördelningen av stöd som beviljats sedan 1987 kunnat konstatera att dessa stödåtgärder överensstämmer med föreskrifterna i de italienska lagarna 599/1982 (för perioden 1981–1983), 111/1985 (för perioden 1984–1986), 234/1989 (för perioden 1977–1990) och 132/1994 (för perioden 1991–1998). Dessa stödordningar har godkänts av kommissionen. I lagarna i fråga föreskrivs faktiskt investeringsstöd vars högsta stödnivå varierade mellan 20 % och 40 % av investeringen, på villkor att denna var knuten till en omstruktureringsplan. Varvet INMA genomförde under tiden 1982–1998 en omstrukturering som ledde till en nedskärning av antalet anställda med 65 %, varav 50 % under tiden 1982–1992. Under perioden 1987–1998 beviljades i samband med investeringar till ett belopp av 49,3 miljarder lire (25,5 miljoner euro) investeringsstöd till ett belopp av 9,1 miljarder lire (4,7 miljoner euro), vilket motsvarar en genomsnittlig stödnivå på 18,5 % under perioden i fråga. Stödordningarnas tillämpning utgjorde inte något individuellt stöd som måste förhandsanmälas. De belopp som redovisas i företagets balansräkningar kan ge upphov till en viss osäkerhet, som också till stor del beror på de försenade betalningarna, vilka i sin tur är ett resultat av tidsluckan mellan gemenskapsbestämmel- sernas ikraftträdande och det faktiska genomförandet av därtill hörande nationella åtgärder. Dess- utom har stödet till största delen utbetalats efter investeringarnas genomförande. Trots detta under- stryker dock kommissionen att faktum kvarstår att de investeringsstöd som väckte dess tvivel borde ha anmälts efter inledandet av det övervakningsförfarande som föreskrivs i artikel 12 i direktiv 90/684/EEG, särskilt genom att använda schema 3 i bilagan till direktivet. Vad beträffar kontrakts- stödet konstaterar kommissionen att samtliga kontrakt för vilka stöd mottagits överensstämmer med de kontrakt som har varit föremål för olika övervakningsrapporter. Av dessa framgår dock att för fartygsbyggnadskontrakten C. 4138 och C. 4139 på uppdrag av Pugliola Stargas, C. 4248 och C. 4249 på uppdrag av Corsica Ferries och C. 4260, C. 4261 och C. 4262 på uppdrag av Stolt-Nielsen, har det stödtak tillämpats, eller kommer att tillämpas, som gällde när kontrakten undertecknades enligt artikel 4. 1 i direktiv 90/684/EEG. (21) Det offentliga holdingbolaget Itainvests åtgärder i egenskap av moderbolag gentemot dess dotter- bolag INMA skall bedömas på grundval av förordning (EG) nr 1540/98. I artikel 1 i den förord- ningen fastställs följande: ”Till och med den 31 december 2000 kan produktionsstöd till kontrakt (9) EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3, punkt 28. Detta meddelande upphävdes genom domstolens dom av den 16 juni 1993 i mål C-325/91, Frankrike mot kommissionen (Rec. 1993 II, s. 3283) och antogs på nytt av kommissionen, med nödvändiga ändringar, efter antagandet av direktiv 93/84/EEG (EGT L 254, 12. 10. 1993, s. 16). (10) Dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, Rec. 1991 I, s. 1433, punkt 21. (11) Se fotnot 9, punkterna 28 och 29 i meddelandet. (12) EGT L 202, 18. 7. 1998, s. 1. L 83/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 4. 2000 för nybyggnad av fartyg och ombyggnad av fartyg, men inte reparation av fartyg, betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att det sammanlagda beloppet av alla former av stöd som beviljats till stöd för ett enskilt kontrakt (inbegripet subventionsekvivalenten för allt stöd som beviljats fartygsägaren eller tredje man) inte i subventionsekvivalenter överstiger ett gemensamt stödtak uttryckt i procent av kontraktsvärdet före stödet. För fartygsbyggnadskontrakt med ett kontraktsvärde före stödet på mer än 10 miljoner ecu skall taket vara 9 %. I samtliga övriga fall skall taket vara 4,5 %. ” I artikel 5. 1 fastställs följande: ”Stöd för att rädda och omstrukturera företag i svårigheter, inbegripet kapitaltillskott, avskrivning av skulder, subventionerade lån, förlust- kompensationer och garantier, kan undantagsvis betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att det följer gemenskapsriktlinjerna om statligt stöd för att rädda och omstrukturera företag i svårigheter. ” Eftersom ingen omstruktureringsplan med anknytning till förlusttäckningen finns kan Itainvests åtgärder inte betraktas som tillåtet omstruktureringsstöd enligt artikel 5. 1 i förordning (EG) nr 1540/98. (22) I punkt 2. 1 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (13) definieras undsättningsstöd som åtgärder som ”tillfälligt upprätthåller ställningen för ett företag som står inför avsevärd försvagning av sin finansiella position vilket avspeglas i en akut likviditetskris eller teknisk insolvens, medan de omständigheter som är upphov till företagets svårigheter analyseras och en lämplig plan för att råda bot på situationen utarbetas. Med andra ord ger undsättningsstöd en kort respit, i allmänhet inte längre än sex månader, från ett företags finansiella problem medan en långfristig lösning utarbetas”. I punkt 3. 1 i gemenskapens riktlinjer fastställs vad beträffar formen för dessa stödåtgärder att dessa måste ”— bestå av likvida medel i form av lånegaranti eller lån med normal marknadsränta, — begränsas till vad som är nödvändigt för att upprätthålla driften i företaget (till exempel täcka lönekostnader och kostnader för insatsvaror), — endast utbetalas för den tid (i allmänhet inte överstigande sex månader) som krävs för att utarbeta de åtgärder som är nödvändiga och praktiskt möjliga för att åstadkomma en återhämt- ning, — ges på grundval av allvarliga sociala problem och får inte ha några negativa effekter för industrins situation i andra medlemsstater. ” (23) Mot bakgrund av sitt beslut av den 17 juli 1996 om koncernen GEPI (14) konstaterar kommissionen för det första att varvet INMA var ett av de 23 bolag som holdingbolaget absolut måste göra sig av med för att uppfylla villkoren för en refinansiering av koncernen under det nya namnet Itainvest. Likvidationen, som måste avslutas före den 31 december 1996 och allra senast den 31 december 1997, fick kosta högst 360 miljarder lire (185,9 miljoner euro). Alla åtgärder i form av direkta kapitaltillskott till förmån för INMA, vilka ovan nämnda beslut avser, gjordes från och med juni 1997 på grundval av de första förlusterna som konstaterades i 1996 års balansräkning och de ingår i vart fall inte i beloppet på 360 miljarder lire (185,9 miljoner euro). Dessa åtgärder har alltså inte anmälts. Kommissionen fick kännedom om dem först i samband med ett möte mellan dess avdelningar och de italienska myndigheterna i september 1998. (24) De italienska myndigheterna förklarar de svårigheter, som varvet från och med 1996 drabbats av, med misstag vid hanteringen av orderna ”Stolt-Nielsen” och ”Tirrenia”, som mottogs i december 1995. Kommissionen måste dock konstatera att dessa orders goda genomförande hade garanterats av Itainvest till ett sammanlagt belopp av 42 miljarder lire (21,7 miljoner euro) fram till mars 1996. Det framgår alltså av de olika finansieringsåtgärder som krävts för att genomföra pågående order att inget förskottskapital från finansiella organ skulle ha kunnat avtalas utan garanti från Itainvest, det vill säga utan hjälp av offentliga medel. (25) Redan dessa garantier utgjorde stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget, eftersom kommissionen i sitt meddelande till medlemsstaterna från 1993 fastslår att det enbart genom att värdera garantierna då de beviljas är möjligt att identifiera alla verkliga eller potentiella effekter på konkurrensen. Det faktum att en garanti utfärdas kan, även om denna inte utnyttjas, ge ett företag möjlighet att fortsätta verksamheten, vilket kan undanröja konkurrerande företag från marknaden som inte mottagit motsvarande förmåner (15). (13) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (14) EGT C 5, 9. 1. 1997, s. 3 (15) Se fotnot 9, punkt 38 i meddelandet. 4. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 83/27 (26) Om de italienska myndigheterna vill motivera Itainvests åtgärd i form av förlusttäckning med att den är mindre betungande än de skyldigheter som beror på förbindelser i form av garantier, skall det understrykas att dessa förbindelser redan från början utgör ett icke anmält stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget som inte omfattas av det stödbegrepp som avses i artikel 2. 1 och 2. 2 i förordning (EG) nr 1540/98. Det rör sig alltså om garantier som är direkt knutna till fartygskostnaden, varför de måste inkluderas i beräkningen av maximigränsen för stöd till förmån för ett kontrakt enligt artikel 4. 1 i direktiv 90/684/EEG som beviljats inom ramen för den italienska lagen 132/1994 och godkänts av kommissionen (16). Enligt de upplysningar som lämnades av den italienska regeringen den 16 april 1996 inom ramen för övervakningsförfarandet enligt artikel 12 i direktiv 90/684/EEG beviljades för orderna ”Stolt-Nielsen” (sex fartyg) och ”Tirrenia” (två fartyg) även ett stöd på 9 % i form av ett bidrag som utbetalades av det behöriga ministeriet, vilket innebär att det tillåtna stödtaket överskreds. (27) Vad beträffar ordern ”Tirrenia” skall det understrykas att de två fartygen inte utgör direkta order utan byggnadsarbeten för tredje mans räkning, det vill säga för varvet Ferrari som för sin del mottog subventioner från den italienska regeringen. Eftersom varvet INMA redan mottagit garantier för byggandet av dessa två fartyg överskrider det totala stödbeloppet för de båda åtgärderna (stöd för kontrakt och garantier) taket på 9 % av kontraktspriset före stödet. Samtidigt hade byggandet av de två fartygen sannolikt i praktiken ännu inte inletts i slutet av 1996 eftersom arbetet vid slutet av 1997 bara avslutats till 45,5 % respektive 28 %. (28) De italienska myndigheterna hävdar att den första indikationen om INMA:s förluster (21 miljarder lire) kom i maj 1997 vid den ordinarie bolagsstämman, vilken då beslöt att göra en revision av varvets faktiska ställning. Denna förlust framgår av den balansräkning som avslutades den 31 december 1996 och kommissionen finner det svårt att utan invändningar godta de italienska myndigheternas påstående om att det plötsliga underskottet enbart beror på hanteringen av de order som mottagits i december 1995. Vilket ytterligare understryks av att det i presentationen av balansräkningen för räkenskapsåret 1996 tydligt anges att orderna ”Stolt-Nielsen” och ”Tirrenia” inte haft någon avgörande inverkan på räkenskapsårets resultat. (29) Kommissionen måste alltså konstatera att företaget var i svårigheter redan tidigare och att dessa svårigheter hade orsakats av andra order. I detta sammanhang påpekar kommissionen att de två orderna ”Corsica Ferries I” och ”Corsica Ferries II” också hade varit föremål för garantier från Itainvest till förmån för beställarna, två rederier där INMA ägde 49 % respektive 51 % av aktierna, och att dessa order faktiskt genomfördes 1996. Enligt de upplysningar som lämnats av de italienska myndigheterna omfattar Itainvests förbindelser gentemot INMA med avseende på dessa två fartyg en tioårig garanti för kreditmobilisering, vilken var knuten till ordern och uppgick till 32,44 miljarder lire (16,7 miljoner euro). Eftersom de två fartygen redan hade levererats och priset i princip alltså redan måste ha betalats, måste kommissionen konstatera att garantilånen i fråga har använts inom varvets allmänna drift. Eftersom garantierna har beviljats genom offentliga medel utgör det ett statligt stöd som är jämförbart med driftsstöd, vilket omfattas av tillämpningsområdet för artikel 3. 1 i förordning (EG) nr 1540/98. Det måste alltså inkluderas i stödtaket för kontrakten, vilket innebär att nivån på de stöd som beviljats av den italienska regeringen måste sänkas. Detta har inte gjorts, eftersom det behöriga ministeriet enligt de upplysningar som lämnats av de italienska myndigheterna har beviljat 9 % av kontraktsvärdet före stödåtgärderna för alla fartyg som redan levererats, det vill säga det tillåtna stödtaket enligt artikel 4. 1 i direktiv 90/684/EEG. (30) Kommissionens konstateranden i fråga om antalet och tiden för de förbindelser genom vilka Itainvest ställt garantier innebär sammantaget att Itainvest i dess egenskap av moderbolag var nära knutet till den löpande och riskfyllda driften av varvet INMA. Kommissionen kan därför inte godta påståendet att Itainvest uppträtt som en privat investerare. Med hänsyn till de stora förluster (21 miljarder lire, motsvarande 11 miljoner euro) som konstaterades redan i den balansräkning som avslutades den 31 december 1996 och som moderbolaget måste ha haft kännedom om långt före bolagsstämman i maj 1997 måste kommissionen konstatera att varvet INMA var insolvent redan före det datumet och att det följaktligen borde ha försatts i konkurs. (16) EGT C 302, 9. 11. 1993, s. 6; EGT C 390, 31. 12. 1994, s. 18; EGT C 290, 3. 10. 1996, s. 14 och EGT C 50, 12. 2. 1998, s. 5. L 83/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 4. 2000 (31) (32) (33) (34) Förlusttäckningen kan följaktligen inte betraktas som ett undsättningsstöd enligt gemenskapens riktlinjer på detta område, eftersom den varken till form eller till innehåll uppfyller villkoren för att betraktas som förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87 i EG-fördraget. Kommissionen anser likaledes att de finansiella bidragen på 21,4 miljarder lire under 1997 och 103,7 miljarder lire under 1998 utgör stöd, eftersom åtgärderna genomförts under omständigheter som inte vore acceptabla för en privat investerare vars verksamhet bedrivs på normala marknads- villkor. Detta innebär vanligen att företagets struktur och framtidsutsikter inte gör det möjligt att inom rimlig tid förvänta sig en normal avkastning av investeringen i förhållande till ett jämförbart privat företag (i form av aktieutdelning eller ökat kapitalvärde) (17). De italienska myndigheterna har inte styrkt att kapitaltillskottet kan betraktas som rationellt och alltså godtagbart för en privat investerare vars verksamhet bedrivs på normala marknadsvillkor i den meningen att det aktuella värdet på det kassaflöde som förväntades av den planerade investeringen var högre än det nya tillskottet (18). Kommissionen anser alltså att täckningen av förlusterna under räkenskapsåren 1997 och 1998 har gjorts enbart i avsikt att på konstgjord väg höja varvets värde genom att föra in kapital som inte skulle kunna återfås. Denna slutsats kan dras eftersom det, särskilt med hänsyn till den situation som varvssektorn befinner sig i, inte heller har visats att priset vid en eventuell försäljning av varvet från Itainvests sida skulle ha täckt de 120 miljarder lire som ”investerats”. Det är följaktligen svårt att hävda att åtgärden kan jämföras med vad ett privat företag skulle göra, eftersom investeringens avkastning var negativ redan från början. Kommissionen hyser också tvivel om huruvida Itainvest genom att täcka förlusterna har valt den lägsta kostnaden, eftersom en enkel konkursansökan i princip skulle ha omintetgjort de avtalade förbindelserna, särskilt de som avsåg ordern ”Tirrenia”, vilket skulle ha minskat kostnaden för förpliktelserna gentemot rederierna. En av följderna av konkurs är nämligen att först jämställa borgenärerna och sedan ge företräde åt dem som verkligen har förskotterat medel och inte åt dem som är berättigade till ersättning på grund av kontraktsbrott. Kommissionens övertygelse, att Itainvests åtaganden gick långt utöver vad som skulle ha accepterats av en privat investerare vars verksamhet bedrivs på normala marknadsvillkor, skulle annars ha stärkts ytterligare. Kommissionen vill dessutom understryka att det i översikten över Itainvests åtaganden finns en borgen på 22,7 miljarder lire (11,7 miljoner euro) för ordern ”Tirrenia” vilken lämnades i mars 1998 och en borgen på 9 miljarder lire (4,6 miljoner euro) för ordern ”Stolt-Nielsen”, lämnad i mars–maj 1998. Dessa borgensförbindelser ingicks alltså efter det att man i februari samma år, med hänsyn till den ekonomiska ställningen den 30 november 1997, hade tagit beslutet att täcka INMA:s förluster. (35) Förlusttäckningen utgör alltså stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget och artikel 1. 1 i förordning (EG) nr 1540/98. Eftersom det inte finns någon omstruktureringsplan som omfattar en kapacitetssänk- ning och med hänsyn till att taket för de driftsstöd som kommissionen tillåter har överskridits, är dessa stödåtgärder oförenliga med den gemensamma marknaden enligt direktiv 90/684/EEG och förordning (EG) nr 1540/98. VI. SLUTSATSER (36) Kommissionen finner att Italien olagligen har beviljat garantier för att bygga de fartyg som avses i orderna ”Corsica Ferries”, ”Pugliola”, ”Tirrenia” och ”Stolt-Nielsen” och täckt varvet INMA:s förluster under tiden 1997–1998, i strid med artikel 88. 3 i fördraget. De garantier som beviljats för att bygga fartygen borde i enlighet med artikel 4. 4 i direktiv 90/684/EEG och artikel 3. 1 i förordning (EG) nr 1540/98 ha beräknats inom ramen för det totala stödbelopp som beviljas för ett enskilt kontrakt enligt artikel 4. 1 i direktiv 90/684/EEG. Förlusttäckningarna utgör driftsstöd som på grundval av artikel 5 i direktiv 90/684/EEG också borde ha inkluderats i det totala stödbeloppet. Eftersom det inte finns någon omstruktureringsplan är driftsstöd i form av förlusttäckning också oförenligt med artikel 5 i förordning (EG) nr 1540/98. Stödåtgärderna kan inte heller betraktas som undsättnings- stöd enligt gemenskapens riktlinjer på detta område. Stödet i fråga skall alltså återbetalas. (17) Se fotnot 9, punkt 35 i meddelandet. (18) Ibidem. 4. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 83/29 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Det statliga stöd som Italien genom det offentliga holdingbolaget Itainvest har genomfört till förmån för varvet INMA SpA, i form av garantier för orderna ”Corsica Ferries”, ”Pugliola”, ”Stolt-Nielsen” och ”Tirrenia” och täckning av förluster till ett belopp av 120,4 miljarder lire (62,2 miljoner euro) är oförenligt med den gemensamma marknaden. Artikel 2 Italien skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som 1. avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren. Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att 2. dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. 3. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmotta- garens förfogande till den dag det har återbetalats. Räntan skall beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd. Italien skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. Artikel 4 Utfärdat i Bryssel den 20 juli 1999. På kommissionens vägnar Monika WULF-MATHIES Ledamot av kommissionen


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1582/1999 af 20. juli 1999 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 48. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1574/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: L 188/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 7. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1582/1999 af 20. juli 1999 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 48. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1574/98 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — til under henvisning Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1148/ 98 (2), særlig artikel 17, stk. 5, andet afsnit, litra b), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1574/ 98 af 22. juli 1998 om en løbende licitation med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker (3), ændret ved forordning (EF) nr. 1489/1999 (4), foranstaltes dellicitati- oner med henblik på eksport af dette sukker; i henhold til bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i forord- ning (EF) nr. 1574/98, fastsættes der i påkommende tilfælde for den pågældende dellicitation et maksimalt restitutionsbeløb især under hensyntagen til situationen og den forventede udvikling på markedet for sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet; (3) (4) efter gennemgang af tilbuddene bør de bestemmelser, der er nævnt i artikel 1, fastsættes for den 48. dellicita- tion; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For den 48. dellicitation for hvidt sukker, ifølge forordning (EF) fastsættes maksimumseksportrestitutionen til nr. 1574/98, 49,011 EUR/100 kg. Denne forordning træder i kraft den 21. juli 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 38. (3) EFT L 206 af 23. 7. 1998, s. 7. (4) EFT L 172 af 8. 7. 1999, s. 27