title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1601/1999, 12. juuli 1999, millega kehtestatakse Indiast pärit alla 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist pärit alla 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi osas

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

text: 56 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R1601 22. 7. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/32. kd L 189/26 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1601/1999, 12. juuli 1999, millega kehtestatakse Indiast pärit alla 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist pärit alla 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi osas EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, (5) Isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja kui need olid kohased, tehti esialgsetesse järeldustesse vastavad muudatused. võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikleid 14 ja 15, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) A. AJUTISED MEETMED Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 619/1999 (2) (edas- pidi “ajutine määrus”) Indiast ja Korea Vabariigist (edaspidi “Korea”) pärit, CN-koodi ex 7223 00 19 alla kuuluva alla 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi (edaspidi “pee- nike terastraat” või “vaatlusalune toode”) impordi suhtes ajutised tasakaalustavad tollimaksud. B JÄRGNENUD MENETLUS Pärast seda, kui olid teatavaks tehtud olulised faktid ja kaa- lutlused, mille põhjal otsustati Indiast ja Koreast pärit pee- nikese terastraadi impordi suhtes kehtestada ajutised meet- med (edaspidi “teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlu- sed, mille põhjal kavatsetakse soovitada i) Indiast pärineva impordi suhtes lõplike tasakaalustavate tollimaksude keh- testamist ja kõnealuse impordi osas ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist ning ii) Koreast pärinevat importi käsitleva menetluse lõpetamist ilma meetmeid kehtestamata. Lisaks sellele anti isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. (1) EÜT L 288, 21. 10. 1997, lk 1. (2) EÜT L 79, 24. 3. 1999, lk 60. (6) (7) (8) C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE Vaatlusalune toode on peenike terastraat, mis sisaldab vähemalt 2,5 massiprotsenti niklit, kuid ei ole traat, mis sisaldab vähemalt 28, kuid kõige rohkem 31 massiprot- senti niklit, ja vähemalt 20, kuid kõige rohkem 22 massi- protsenti kroomi. Uurimise algstaadiumis leiti, et käesoleva uurimise all olev roostevaba terastraat, s. o vähemalt 1 mm läbimõõduga terastraat (jäme traat), ja vähem kui 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraat (peenike traat) erinevad füüsikalistelt omadustelt ja kasutusotstarbelt. Samuti ilmnes, et neil põh- justeil on jäme ja peenike traat väga piiratud ulatuses või pole üldse omavahel vastastikku asendatavad. Ajutises määruses märgiti ka, et lõpliku otsuse tegemiseks uuritakse edasi, kas nende kahe toote vahele saab tõmmata selget eraldusjoont. Huvitatud isikutelt saadud lisateabe põhjal otsustati, et jäme traat ja peenike traat on kaks erinevat toodet, sest neil on erinevad füüsikalised omadused ja neid kasutatakse eri- neval otstarbel. Esiteks, füüsikaliste omaduste osas on jämeda ja peenikese terastraadi tõmbetugevus, metallo- graafiline struktuur ja pinne erinevad. Teiseks leiti kahe toote erinevate kasutusotstarvete osas, et jämedat traati kasutatakse suurte koormuste puhul ehitustel kinnitustes, seinasarrustes, keevitustraadina jne. Kuid erinevalt jäme- dast traadist kasutatakse peenikest traati üldreeglina täppis- rakendustes, näit väga peente või väikeste osakeste filtree- rimiseks kasutatavates väikeste avadega sõeltes ja filtrites (metallkudum), meditsiini- ja kirurgilistes seadmetes jne. (9) Eespool nimetatu alusel järeldatakse, et peenike ja jäme traat on kaks erinevat toodet, millel on erinevad omadu- sed ja kasutusotstarve, ning et terastraadi kasutajate seisu- kohast ei ole need tooted omavahel asendatavad. (10) Kuna ükski asjassepuutuv isik ei esitanud väiteid seoses komisjoni esialgsete järeldustega vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta, kiidetakse ajutise määruse põh- jendustes 8–12 loetletud faktid ja järeldused heaks. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 57 D. SUBSIIDIUMID I. INDIA seetõttu ei saa kohaldada algmääruse artiklis 2 subsiidiumi määratluse osas sätestatud erandit, väljendub tasakaalus- tusmeetmetest saadav kasu tavaliselt impordi suhtes kohal- datavate imporditollimaksude kogusumma vähendamises. 1. Passbook-kava ja DEPB-kava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB) (Passbook Scheme, PBS) (11) (12) India valitsus ja üheksa eksportivat tootjat väitsid, et komis- jon hindas kõnealuseid ajutise määruse põhjendustes 14–25 ja 26–35 kirjeldatud kavasid subsiidiumide määra ja tasakaalustusmeetmetest saadava kasu seisukohalt vales- ti. Nad väitsid eelkõige, et komisjon hindas nimetatud kavadest saadavat kasu valesti, sest vastavalt määruse nr 2026/97 (edaspidi “algmäärus”) artiklile 2 saab subsii- diumina käsitleda ainult tollimaksu ülemäärast tagastamist. Selleks, et teha kindlaks, kas PBS-kava ja DEPB-kava on tasakaalustatavad subsiidiumid, ning kui on, siis arvutada kasu suurus, kasutas komisjon järgmist meetodit. Komis- jon otsustas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel, et need kavad sisaldavad India valitsuse rahalist toetust, sest tavaliselt laekuv riigitulu (st imporditollimak- sud) jäetakse sisse nõudmata. Sellest on kasu ka saajale, sest eksportivad tootjad ei pea tasuma tavalisi imporditollimak- se. (13) Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii sätesta- takse sellest üldreeglist erand muu hulgas tagastussüstee- mide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide osas, mis vastavad algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastussüsteemi mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asenda- mise puhul kehtiva tagastussüsteemi mõiste ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. (14) Komisjoni analüüs näitas, et PBS-kava ja DEPB-kava ei ole tagastussüsteemid ega asendamise puhul kasutatavad tagas- tussüsteemid. Need kavad ei sisalda kohustust importida ainult selliseid tooteid, mida tarbitakse eksporttoodete val- mistamisel (algmääruse II lisa). Peale selle puudub nendes kavades kontrollsüsteem, mille abil saab kindlaks teha, kas imporditud tooteid tegelikult tootmisprotsessis tarbitakse. Tegemist ei ole ka asendamise puhul kasutatava tagastus- süsteemiga, sest imporditavad tooted ei pea olema sama kvaliteedi ja omadustega nagu omamaised sisendid, mida kasutati eksporditavate toodete valmistamisel (algmääruse III lisa). Peale selle on eksportivatel tootjatel õigus kasutada PBS-kava ja DEPB-kava olenemata sellest, kas nad sisendeid üldse impordivad. Eksportija võib saada kasu lihtsalt too- dete eksportimisest, ilma et ta peaks esitama tõendeid toot- mises kasutatud materjalide importimise kohta; järelikult on eksportivatel tootjatel, kes hangivad kõik sisendid koha- likult turult ega impordi tooteid, mida võib kasutada sisen- dina, siiski õigus kasutada PBS-kava ja DEPB-kava. Järeli- kult ei vasta PBS-kava ja DEPB-kava I–III lisa sätetele. Et (15) Eespool öeldust järeldub selgesti, et imporditollimaksude ülemäärane vähendamine on kasu suuruse arvutamisel alu- seks ainult juhul, kui kohaldatakse tegelikke tagastussüs- teeme ja asendamise puhul kasutatavaid tagastussüsteeme. Kuna tehti kindlaks, et PBS-kava ja DEPB-kava ei kuulu kummassegi kategooriasse, väljendub kasu täielikus impor- ditollimaksudest vabastamises, mitte eeldatavas ülemäära- ses vähendamises. (16) India valitsus ja üheksa eksportivat tootjad väitsid, et nende kavade käsitlemine ei ole kooskõlas paralleelse dumpingu- vastase uurimise esialgsete järeldustega, sest komisjon tegi dumpinguvastase uurimise puhul kohanduse selliste imporditollimaksude osas, mida PBS-kava ja DEPB-kava alusel ei maksta eksporttoodete valmistamisel tegelikult tarbitud imporditud sisendite eest. (17) Dumpinguvastase algmääruse ehk määruse (EÜ) nr 384/96 (1) artikli 2 lõike 10 punkti b kohaselt tehti kohandus ainult juhul, kui suudeti tõendada, et materjalid, mille pealt imporditollimaksud tasuti, olid omamaisel turul müüdava vaatlusaluse toote füüsilised koostisosad ning ühendusse eksporditud toote puhul imporditollimakse sisse ei nõutud või need tagastati. Ehkki selline kohandus lõppkokkuvõttes vähendab dumpingumarginaale, ei ole see subsiidiumivastase uurimise puhul asjakohane, sest on juba kindlaks tehtud, et algmääruse sätete kohaselt on PBS- kava ja DEPB-kava eespool nimetatud põhjustel tasakaalus- tatavad. Nagu eespool selgitatud, kui tehakse kindlaks sel- lise tasakaalustatava subsiidiumi olemasolu, väljendub saaja kasu selle imporditollimaksu kogusummas, mida eks- portiv tootja ei tasu kõigilt imporditehingutelt. Selles osas ei ole komisjoni ülesanne analüüsida PBS-kava ja DEPB- kava, et teha kindlaks, millised tooted on füüsilised koos- tisosad ja millised mitte. Peale selle tuleks rõhutada, et kava tasakaalustatavust käsitlev analüüs ja füüsiliste koostisosa- dena käsitletavate sisendite osas tehtava kohanduse ana- lüüs on eesmärgi, arvutamismeetodi ja õigusliku aluse poo- lest täiesti erinevad. Dumpinguvastaste uurimiste käigus on kõnealuse kohanduse analüüsimise eesmärgiks normaal- väärtuste kohandamine. Subsiidiumivastase uurimise käi- gus kava tasakaalustatavuse analüüsimisel püütakse välja selgitada kasu, mida sellest saab eksportija. Lisaks sellele (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18). 58 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd kasutatakse dumpinguvastase uurimise ja subsiidiumivas- tase uurimise puhul erinevaid arvutamismeetodeid. Kui dumpinguvastaste juhtude puhul tehakse kohandus ainult vaatlusaluse toote ühendusse suunatud ekspordi osas, siis subsiidiumivastase uurimise käigus lähtutakse kasu analüü- simisel kõigi toodete kõikidesse sihtkohtadesse suunatud koguekspordist kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 ning dokumendiga “Suunised subsiidiumisumma arvuta- miseks seotud tollimaksudega uuringutes” (1) (edaspidi “arvutamissuunised”). tasakaalustavate et PBS-kava ja DEPB-kava ei ole tagastussüsteemid ega asendamise puhul kasutatavad tagastussüsteemid algmää- ruse II ja III lisa tähenduses, ei ole vaja teha täiendavaid uurimisi. Isegi kui PBS-kava ja DEPB-kava peaksid vastama II ja III lisas sätestatud kriteeriumidele, tuleb siiski järelda- da, et asjakohane kontrollsüsteem puudub. Sisend- /väljundnormid on tootmisprotsessis tarbitavate võimalike materjalide ja nende koguste loend. Sisend-/väljundnormid ei ole siiski kontrollsüsteem algmääruse II lisa lõike 5 tähenduses. Nende normide alusel ei saa kontrollida toot- misprotsessis tegelikult tarbitavaid sisendeid ega nende sisendite tegelikku importimist. (18) Peale selle väidavad India valitsus ja üheksa eksportivat tootjat, et komisjon oleks pidanud kontrollima, kas impor- dimaksude ülemäärane tagastamine tootmisprotsessis tar- bitud sisendite suhtes tõepoolest toimus. (19) Nagu põhjendustes 12–15 juba selgitatud, saab II ja III lisas sisalduvate eeskirjade alusel kindlaks määrata, kas teatava kava puhul on tegemist tollimaksu tagastussüsteemiga või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemiga. Impor- ditollimaksude ülemäärane vähendamine on kasu suuruse arvutamisel aluseks ainult juhul, kui kohaldatakse tagastus- süsteeme ja asendamise puhul kasutatavaid tagastussüstee- me. See väide ei ole vastuvõetav, sest ülemäärase vähenda- mise küsimus tekib ainult nõuetekohaselt koostatud tagastussüsteemide/asendamise puhul kasutatavate tagas- tussüsteemide hindamisel ning on kindlaks tehtud, et PBS- kava ja DEPB-kava ei ole tagastussüsteemid ega asendamise puhul kasutatavad tagastussüsteemid algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. (20) India valitsuse ja üheksa eksportiva tootja väitel ei uurinud komisjon, kas India valitsus on kehtestanud süsteemi või menetluse, mille abil on võimalik kontrollida, milliseid sisendeid ja millises koguses tarbitakse eksporttoodete tootmisprotsessis. India valitsuse väitel moodustavad stan- dardsed sisend-/väljundnormid piisava kontrollsüsteemi. (22) India valitsus ja üheksa eksportivat tootjat väidavad, et komisjon on võtnud tasakaalustava tollimaksu kasutusele ekslikult mitte litsentsi müügi netoväärtuse, vaid DEPB- litsentsi krediidisumma väärtuse alusel. Üks äriühing väi- tis, et litsentsi müügil tasutud müügimaks tuleks subsii- diumi kogusummast maha arvata. (23) DEPB praeguste sätete kohaselt on litsentsid saanud äriü- hingul kaks valikuvõimalust: importida tooteid (välja arva- tud nimekirja “Negative List” kuuluvad tooted), kasutades kohaldatavate imporditollimaksude tasumiseks krediite, või anda litsents üle kolmandale isikule. Nagu ajutise mää- ruse põhjenduses 34 selgitatud, leiab komisjon, et “litsentsi müümine nimiväärtusest madalama hinnaga on puhtalt kaubanduslik otsus, mis ei mõjuta kavast saadava kasu suurust”. Peale selle loetletakse algmääruse artiklis 7 osi, mida võib subsiidiumisummast maha arvata. Subsiidiumi- summast võib maha arvata kõik taotluslõivud ja muud kulud, mis on vältimatud selleks, et vastata subsiidiumi saamise tingimustele või saada subsiidiumi. Tegelikult saa- davast kasust väiksema kasusumma ülekandmist ning müügimaksu ei saa käsitleda algmääruse artikli 7 tähendu- ses põhjendatud mahaarvamistena, sest tegemist ei ole väl- timatute kuludega, mida kantakse subsiidiumi saamise tin- gimustele vastamiseks või subsiidiumi saamiseks. (21) See väide on seotud küsimusega, kas PBS-kava ja DEPB- kava saab käsitleda tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina. Kuna tehti kindlaks, (1) EÜT C 394, 17. 12. 1998, lk 6. (24) India valitsus ja üheksa eksportivat tootjat väitsid, et komis- jon arvestas tasakaalustavate tollimaksude kehtestamisega seoses kõnealustest kavadest saadavat kasu osaliselt kaks korda, sest käesolev menetlus ja külmtõmmatud roosteva- basid terasvardaid hõlmav uurimine kattusid. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 59 (25) Komisjon järgis sama meetodit, mida kasutati antibiootikume (1) ja roostevabu terasvardaid (2) käsitlevate menetluste puhul. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt määrati tasakaalustatava subsiidiumi summa, jagades sub- siidiumi koguväärtuse ekspordi kogumahuga. Et ekspordi- subsiidiumid ei olnud seotud mitte vaatlusaluse toote eks- pordiga, vaid äriühingute ekspordi kogumahuga, pidas komisjon asjakohaseks kasutada seda meetodit. Selle mee- todi puhul ei võetud teist korda arvesse kasu, mida arves- juba roostevabade terasvarraste suhtes kohaldatava tati tasakaalustava tollimaksu kasutuselevõtmisel, sest subsii- diumide summa jagati ekspordi kogumahuga. (26) Äriühing Raajratna Metal Industries Ltd vaidlustas meeto- di, mida komisjon kasutas PBS-kavast ja DEPB-kavast saa- dava kasu arvutamisel. See äriühing väitis, et arvesse tuleks võtta ainult uurimisperioodil vaatlusaluse toote puhul saa- dud krediite. Äriühingu väitel tuleks see summa kasu arvu- tamiseks jagada vaatlusaluse toote vastava ekspordikäibe- ga. (27) Komisjoni arvates tähendaks selle väitega nõustumine, et tasakaalustusmeetmed kehtestataks mitte uurimisperioodil saadud tegeliku kasu, vaid võimaliku kasu alusel. Et subsii- diumi saamist ei saa väita enne, kui äriühing on krediiti kasutanud, otsustas komisjon, et äriühingu kasu väljendab kõige paremini kogu kasutatud deebetsumma. Seetõttu lükatakse väide tagasi. 2. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export promotion capital goods scheme, EPCGS-kava) (28) Kolm äriühingut esitasid väite ajutise määruse põhjendus- tes 36–39 kirjeldatud EPCGS-kava kohta. See väide käsit- leb kasu jagamist põhivara tavalisele amortisatsioonipe- rioodile. selgitas kõigi vaatlusalust toodet eksportivate tootjate kasu- tatud amortisatsiooniperioodide alusel välja, et keskmine amortisatsiooniperiood on 12 aastat. Nimetatud perioodi kasutati esialgsetes järeldustes ja see kiidetakse heaks lõpli- kul otsustamisel. EPCGS-kava alusel makstava subsiidiumi summa jaotati 12 aastale kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 3. (30) Üks äriühing väitis, et tema kapitalikaupade amortisatsioo- niperiood on üle 21 aasta ning 12 aasta pikkuse keskmise amortisatsiooniperioodi asemel tulnuks kasutada seda. (31) Nagu eespool öeldud, selgitasid komisjoni talitused esialg- sete järelduste tegemisel välja, et roostevaba terastraadi tööstuses on kapitalikaupade tavaline amortisatsioonipe- riood 12 aastat, kui lähtuda keskmisest amortisatsioonipe- rioodist, mida kasutavad koostööd tegevad India eksporti- vad tootjad. See on kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikes 3 esitatud nõuetega, milles sätestatakse, et kui subsiidiumi on võimalik siduda põhivara soetamisega, arvutatakse tasa- kaalustatava subsiidiumi summa nii, et see jagatakse perioodiga, mis vastab vaatlusaluse tööstusharu põhivara normaalsele amortisatsiooniperioodile. Seda sätet silmas pidades ei ole asjakohane kasutada konkreetse äriühingu amortisatsiooniperioodi. Seetõttu lükatakse väide tagasi. 3. Tulumaksust vabastamise kava (32) Äriühing Drawmet Wires Ltd ei esitanud oma tuludekla- ratsiooni koopiat komisjoni määratud tähtaja jooksul ning seetõttu käsitletakse teda tulumaksust vabastamise kon- tekstis koostööd mittetegeva äriühinguna. Pärast teatavaks- tegemist esitas kõnealune äriühing oma tuludeklaratsiooni koopia, millest selgus, et ta ei saanud kõnealusest kavast mingit kasu. Seepärast kohandatakse äriühingu Drawmet Wires Ltd subsiidiumimarginaali ja selleks määratakse 8,5 %. (29) Väideti, et kirjalik teatavakstegemine ja ajutine määrus suhtes. Komisjon lahknevad amortisatsiooniperioodi 4. Tasakaalustatavate subsiidiumide summa (1) EÜT L 273, 9. 10. 1998, lk 4. (2) EÜT L 202, 18. 7. 1998, lk 44. (33) Eespool kirjeldatud kavasid käsitlevaid lõplikke järeldusi arvesse võttes määratakse igale uuritud eksportivale toot- jale järgmine tasakaalustatava subsiidiumi summa: 60 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd Drawmet Wires Indore Wire Isinox Steel Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Venus Wire PBS 1,4 % 7,7 % 4,3 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % 23,3 % 19,8 % DEPB EPCGS Tulumaks Kokku 7,1 % 10,7 % 5,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % 13,7 % 14,3 % 0,0 % 0,9 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 1,3 % 8,5 % 19,3 % 0,1 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 35,4 % (34) Käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud India äri- ühingute lõplikult kehtestatud subsiidiumisumma protsen- dina ühenduse piiril kehtivast vabast netohinnast on 44,4 %, mis on suurim summa, mida kõnealuste kavade alusel on koostööd tegevatele eksportijatele määratud. II. KOREA 1. Laenuprogrammid a) Intressi viitemäära arvutamine Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punktis k, mis on esitatud ka algmääruse I lisas, sätesta- takse ekspordikrediidi erieeskirjad, mis kujutavad endast laenude puhul tehtavaid erandid subsiidiumide arvutamist käsitlevatest üldeeskirjadest. Punktis l ei ole ette nähtud, et algmääruse artiklis 5 ja artikli 6 punktis b sätestatud selge- sõnaliste eeskirjade asemel tuleks lähtuda valitsuse kuludel põhinevast lähenemisviisist, sest see punkt sisaldus juba GATTi läbirääkimiste Tokyo voorus vastuvõetud ekspor- disubsiidiumide selgitusloendis ning tol ajal ei olnud saaja kasul põhinevat lähenemisviisi veel WTO eeskirjadesse üle võetud. (37) Peale selle väitis Korea valitsus, et valitsuse laenuprogram- milt makstava intressi ja kommertslaenu intressi võrdlus põhineks ekslikul oletusel, et majanduses on kõikide lae- nude intressimäärad võrdsed. (35) Korea valitsus väitis, et laenude puhul oleks subsiidiumi- summa arvutamisel pidanud saaja kasu asemel lähtuma valitsuse kuludest, võttes arvesse subsiidiumide ja tasakaa- lustusmeetmete lepingu (ASCM) artikli 19 lõiget 4 ja artikli 6 lõike 1 punkti a ning lepingu I lisa punkte k ja l. (38) Komisjon ei eelda, et kõik laenud on võrdsed, kuid kasutas võrdluses lähtepunktina laene, mida peeti võrreldavaks võla tasumise tähtaja, laenu põhiosa suuruse ja laenu ees- märgi seisukohalt, nagu nõutud algmääruse artikli 6 punk- tis b. (36) Leitakse, et Korea valitsuse nimetatud sätteid ei saa uurita- vate laenuprogrammide suhtes kohaldada. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 19 lõikes 4 sätes- tatakse, et tasakaalustav tollimaks ei tohi olla suurem kui saadud kasu alusel arvutatud subsiidium. Seda sätet järgiti, täites laenude puhul subsiidiumi arvutamist käsitlevaid sel- gesõnalisi eeskirju, mis on sätestatud subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punkti b sätteid sisal- davas algmääruse artiklis 5 ja artikli 6 punktis b. Nendes eeskirjades on selgelt kindlaks määratud, et subsiidium arvutatakse kasu alusel, mis võrdub laenu saava äriühingu makstava summa ja sellise summa vahena, mida kõnealune äriühing oleks pidanud maksma võrreldava kommerts- laenu eest. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 19 lõikega 4 ei nõuta, et subsiidium tuleb arvutada valitsuse kulude alusel. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu artikli 6 lõike 1 punktis a käsitletakse teata- vatel asjaoludel eeldatavat tõsist kahju ning seda ei kohal- data tasakaalustavat tollimaksuga seotud menetluse suhtes. (39) Samuti väitis Korea valitsus, et asjakohane intressi viite- määr peaks olema kõnealuse laenuga samal ajal antud võr- reldava laenu intressimäär, selle asemel et kasutataks uuri- misperioodil valitsenud intressimäärasid, sest tol perioodil oli intressimäär finantskriisi tõttu tavalisest kõrgem. (40) Uurimise käigus selgus, et ajaliselt muutudes kajastavad kommertslaenude intressimäärad turutingimusi. Selliste laenude intressimäärad oleksid olnud uurimisperioodil ühesugused olenemata sellest, kas need anti valitsuslaen- uga samal ajal või mitte. Järelikult ei kaldu komisjon kõr- vale algmääruses ja arvutamissuunistes sätestatud tava- praktikast. Seetõttu lükatakse väide tagasi. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 61 (41) Kaks Korea eksportivat tootjat väitsid, et komisjon liigitas laenud põhisumma alusel meelevaldselt viide kategooriasse ja et see on vastuolus Korea pankade tavapraktikaga ning et järelikult ei ole intressimäära kindlaksmääramine laenu- summa alusel asjakohane meetod intressi viitemäära keh- testamiseks. Üks Korea eksportiv tootja väitis, et kuna Korea pangad ei käsitle laenusummat intressimäära kehtes- tamisel otsustava tegurina, peaks komisjon lähtuma üks- nes tootja kommertslaenu tegelikust keskmisest intressi- määrast. Kaks Korea eksportivat tootjat väitsid ka, et komisjon peaks kasutama nn EXIM–SM-laenude intressi viitemäärana kaubanduslaenude intressimäärasid. (46) Uurimise käigus tehti kindlaks, et roostevaba terastraati eksportivad tootjad, nagu tõdes Korea valitsus, said seda tasakaalustusmeetmete kohaldamist võimaldavat laenu seetõttu, et see oli mõeldud spetsiaalselt kalavõrgutootja- tele. See, et kõnealune kava ei ole mõeldud spetsiifiliselt uurimisaluse toote valmistamisega tegelevale tööstusharu- le, on tähtsusetu, kui laenuprogramm ise on spetsiifiline ja sellest saadavat kasu saab seostada vaatlusaluse toote val- mistamisega. Käesoleval juhul ongi tegemist sellega, sest subsideeritud laen vähendas tootja üldisi rahastamiskulu- sid, mis samuti on kasulik vaatlusaluse toote seisukohalt. Ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et asjaomaste eksporti- vate tootjate rahaliste vahendite haldamine toimus nii, et laen ei mõjutaks äriühingu üldisi rahastamiskulusid. See- tõttu lükatakse see väide tagasi. (42) Vastusena nendele väidetele leitakse, et algmääruse artikli 6 punktis b on selgelt sätestatud, et subsiidiumi arvutamise aluseks on võrreldav kommertslaen, mille äriühing võib saada turult. Seepärast peab ühendus selles valdkonnas vas- tavalt arvutamissuunistele võrdlema sarnase suuruse, ees- märgi ja tasumistähtajaga laene. Korea eksportivate toot- jate saadud kaubanduslaenud (st lühiajalised laenud tegevuskulude katteks) erinevad kõnealustest EXIM–SM- laenudest eesmärgi (vt ajutise määruse põhjendus 126) ja laenuperioodi poolest ega ole seega võrreldavad laenud. Seetõttu lükatakse need väited tagasi. (43) Kaks Korea eksportivat tootjad väitsid ka, et komisjon kasutas Korea finantskriisist tulenevaid ebaharilikult kõr- geid intressimäärasid enne kõnealust kriisi antud laenude intressitoetuste arvutamiseks. (44) Algmääruse artikli 6 punktis b sätestatakse, et kasu arvu- tatakse valitsuslaenude intresside ja võrreldavate kom- mertslaenude intresside võrdlemise teel. Selleks võrreldi uurimisperioodil valitsuslaenude keskmisi intressimäärasid võrreldavate kommertslaenude keskmiste intressimäärade- ga. Seetõttu lükatakse väide tagasi. c) Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevuse alustamise ja edendamise fondist antavad laenud (SME-SPFL) (47) Korea valitsus väitis, et Pusan Metropolitan City Support Fund Establishment and Operation By-law alusel antud C-liiki lae- nud ei olnud seostatud ekspordisuutlikkusega, sest sellise laenu saamiseks kehtestatud 8 põhi- ja 12 lisakriteeriumi on objektiivsed ja neutraalsed. Ainus ekspordiga seotud element on see, et erilist tähelepanu pööratakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle eksportmüük moodustab rohkem kui 20 % nende kogukäibest. Kava ees- märk ei ole edendada eksporti, vaid kasutada ekspordi osa- kaalu tehnoloogiaarendusega seotud tegevuse kaudse näi- tajana. b) Kalavõrkude tootmise laen (Fishing net production loan, FNPL) (45) Korea valitsus väitis, et kuna see laen on mõeldud spetsiaal- selt kalavõrgutootjatele, ei saa sellest kasu roostevaba teras- traadi eksportijad ja see ei ole suunatud terasetööstusele. Peale selle hoiaks nii kalavõrkude kui ka roostevaba teras- traadi tootmisega tegelev äriühing kõnealuste tootmisvald- kondade rahaliste vahendite haldamise ja raamatupidamise lahus. (48) Hoolimata sellest, et ekspordisuutlikkusega seotud tingi- mus on ainult üks mitmest kriteeriumist, tähendab see siis- ki, et kava on seotud ekspordisuutlikkusega ja järelikult spetsiifiline. See on selgelt sätestatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a, kus öeldakse, et spetsiifiliseks peetakse subsiidiumi, mis on õiguslikult või faktiliselt üheainsa või mitme tingimuse kaudu sõltuv ekspordisuutlikkusest. Kuna toetust andev asutus peab ühe tingimusena arves- tama seda, et vähemalt teatud miinimumosa kogukäibest moodustaks eksport, on see ekspordisuutlikkusega seotust eeldav nõue täidetud, sest äriühingutel oli võimalik kasu saada ainult juhul, kui nende eksport ületas teatava piir- määra. Seetõttu lükatakse Korea valitsuse väide tagasi. 62 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd d) Tehnoloogiaarenduse laen (Technology development business loan, TDBL)/teaduse ja tehnoloogia edendamise fond (Science and technology promotion fund, STPF) a joonealuses märkuses nr 5 öeldakse, et I lisas osutatud meetmeid, mis ei ole ekspordisubsiidiumid, ei tohi kõne- aluse lepingu selle või teiste sätete alusel keelata. (49) Korea valitsus väitis, et nende programmidega toetatakse teadusuuringuid kooskõlas subsiidiumide ja tasakaalustus- meetmete lepingu artikli 8 lõikega 2 ning seetõttu ei kuulu need vaidlustamisele ja nende suhtes ei saa kehtestada tasa- kaalustusmeetmeid. Peale selle on tehnoloogiaarendus ning teaduse ja tehnoloogia edendamine subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähen- duses objektiivsed ja neutraalsed kriteeriumid ning kõne- alused programmid on üldjuhul kättesaadavad kõigile tehnoloogiaarenduse projektidesse investeerivatele tööstus- harudele ega ole seega spetsiifilised. Teaduse ja tehnoloo- gia edendamise fondi osas väitis Korea valitsus, et kuna teadus- ja tehnoloogiaministeerium lähtub arusaadavatest ja objektiivsetest kriteeriumidest, ei saa ta kasutada oma kaalutlusõigust prioriteetsete projektide väljavalimisel, ning et komisjon ei ole esitanud ühtki tõendit kaalutlusõiguse kasutamise kohta. (50) Väide, et kumbki programm ei kuulu vaidlustamisele, lüka- takse tagasi põhjendustes 75–77 esitatud põhjustel. Ei esi- tatud ühtki tõendit, mis seaks kahtluse alla esialgse järel- duse, et TDBL oli konkreetselt suunatud teatavatesse tööstus- ja kaubandusministeeriumi poolt kindlaksmäära- tud projektidesse investeerivatele tööstusharudele. Peale selle ei esitatud STPF osas teavet teadus- ja tehnoloogiami- nisteeriumi kasutatud kriteeriumide kohta. Uurimise käi- gus tehti kindlaks, et aeg-ajalt tegi teadus- ja tehnoloogia- ministeerium siiski otsuseid prioriteetsete projektide kohta. Seda peetakse piisavaks tõendiks selle kohta, et STPF on de facto spetsiifiline fond algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti c tähenduses. Seetõttu lükatakse tagasi väide, et kavad ei ole spetsiifilised. e) Ekspordilaenud (51) Üks Korea eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võtnud arvesse teatavat kontrollitud teavet ja tegi EXIM–SM- laenudest saadava kasu kindlaksmääramisel arvutusvea. (52) Seda väidet tuleb pidada põhjendatuks. Asjaomase äri- ühingu subsiidiumisummat on asjakohasel viisil kohanda- tud. (53) Korea valitsus väitis, et kuna EXIM–EC- (transpordieelne etapp), EXIM–SM- ja EXIM–FIC-laenude intressimäärad olid EXIMi poolt tegelikult fondidele makstud laenude intressimääradest kõrgemad, ei saa EXIM–EC-, EXIM–SM- ja EXIM–FIC-laenude suhtes tasakaalustusmeetmeid kohal- dada. Peale selle väitis Korea valitsus, et subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 3 lõike 1 punkti (54) Leitakse, et need väited kehtivad ainult algmääruse I lisa punktis k määratletud ekspordikrediidi osas. Nagu ajutise määruse põhjendustes 129 ja 139 selgitatud, ei käsitleta ja EXIM–EC- EXIM–FIC-laene ekspordikrediidina ja need ei kuulu alg- määruse I lisa punkti k kohaldamisalasse. Seetõttu lüka- takse kõnealused väited tagasi. (transpordieelne EXIM–SM- etapp), (55) Korea valitsus väitis, et EXIM–FIC-laenud ei ole subsiidiu- mide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 3 lõike 1 tähenduses sõltuvad ekspordisuutlikkusest ega ka sellest, et importkauba asemel kasutatakse kodumaist kaupa. Peale selle väidab Korea valitsus, et kuna EXIM–FIC-laen on kät- tesaadav paljudele tööstusharudele ja et välisinvesteerin- gute kriteerium on subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses objektiivne ja neutraalne, ei ole EXIM–FIC-laen spetsiifiline. (56) Vastusena nendele väidetele otsustas komisjon, et EXIM–FIC-laenud on kättesaadavad ainult välismaale inves- teerivatele äriühingutele ning on seetõttu algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses spetsiifilised, sest nad ei põhine neutraalsetel kriteeriumidel, nagu on selgitatud allpool põhjendustes 80–84. Leiti, et EXIM–FIC-laen ei ole subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 3 lõike 1 tähenduses sõltuv ekspordisuutlikkusest ega ka sel- lest, et importkauba asemel kasutatakse kodumaist kaupa. 2. Kindlasummalise tagasimakse süsteem (57) Korea valitsus väitis, et tegemist on tagastussüsteemiga subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses ning lisas, et impordi- makse ei tagastata suuremal määral kui eksporttoote val- mistamisel tarbitud imporditud sisenditele määratud mak- sude puhul (arvestades maha hariliku kaonormi). (58) Vastusena nendele väidetele leitakse, et kuna puudub kohustus importida eksporttoote valmistamisel kasutata- vaid sisendeid, ei ole kindlasummalise tagasimakse süsteem tollimaksu tagastussüsteem ega asendamise puhul kasuta- tav tagastussüsteem subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu I lisa punkti I ning II ja III lisa tähenduses. Tegelikult kuulub Koreas rakendatav kindlasummalise tagasimakse süsteem subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu artiklit 1 sisaldava algmääruse artikli 2 koha- selt subsiidiumi üldmääratluse alla. Tegemist on subsiidiu- miga, sest Korea valitsus annab ekspordi FOB-väärtusel põhinevat rahalist toetust, mis toob saajale otsest kasu. Tegemist on juriidiliselt ekspordisuutlikkusest sõltuva 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 subsiidiumiga ja seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel spetsiifiliseks. Järelikult ei teki algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii osu- tatud imporditollimaksude ülemäärase vähendamise küsi- must, sest see on asjakohane ainult tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide osas kooskõlas algmääruse I–III lisa sätetega. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi. (63) Peale selle väitis üks Korea eksportiv tootja, kes maksis imporditollimaksu vaatlusaluse toote valmistamisel kasu- tatud toormaterjalide pealt ja eksportis vaatlusalust toodet, et ta ei saanud kõnealusest süsteemist mingit kasu, sest tol- limaksu tagasimakse oli väiksem kui summa, mille ta oleks saanud individuaalsüsteemi kasutamisel. Peale selle väitis Korea valitsus, et kindlasummalise tollimaksu tagastussüs- teemi kasutanud Korea eksportiv tootja esitas komisjonile tõendid selle kohta, et tema impordimaksude tagasimak- sed on palju väiksemad kui uurimisperioodil eksporttoote valmistamisel tarbitud imporditud sisenditele määratud maksud. (59) Korea valitsus väitis, et kui puudub võimalike ülemäärasete maksete kindlakstegemise süsteem või menetlus ja kui uurimist korraldavad ametiasutused peavad seda vajali- kuks, korraldatakse subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu II lisa II osa punkti 2 kohaselt täiendav uuri- mine kooskõlas II lisa II osa punktiga 1. Korea valitsus väitis, et kuna komisjon ei uurinud, kas impordimaksude ülemäärane tagastamine eksporttoote tootmisprotsessis tarbitud sisendite suhtes tõepoolest toimus, ei ole alust järeldada, et Koreas rakendatav kindlasummalise tagasi- makse süsteem on algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a nimetatud spetsiifiline subsiidium. (64) Vastusena nendele väidetele leitakse, et eespool selgitatud põhjustel käsitletakse kindlasummalise tagasimakse süs- teemi alusel tehtavaid makseid ekspordisuutlikkusel põhi- nevate toetustena, mis on seetõttu spetsiifilised ja mille suhtes saab algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel keh- testada tasakaalustusmeetmed. Peale selle ei ole tähtsust, kas heakskiidetud tollimaksu tagastussüsteemi kasutamine oleks olnud eksportivale tootjale kasulikum, sest ta otsus- tas saada kasu süsteemist, mis on tasakaalustatav subsii- dium. Seetõttu lükatakse need väited tagasi. (60) Leitakse, et see väide ei ole asjakohane, sest subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu II lisa II osa punktis 2 käsitletakse tollimaksu tagastussüsteemi, mida vaatlusalune programm ei ole, nagu eespool selgitatud. Isegi kui tege- mist oleks tollimaksu tagastussüsteemiga, on algmääruse II lisa II osa punktis 5 ja III lisa II osa punktis 3 sätestatud, et tegelikel tehingutel põhineva uurimise peab korraldama ekspordiriigi valitsus. Korea valitsus sellist uurimist ei kor- raldanud. Seepärast ei kontrollinud komisjon, kas impor- dimaksude ülemäärane tagastamine eksporttoote valmista- misel tarbitud sisendite suhtes tõepoolest toimus. (61) Ühe Korea eksportiva tootja väitel ei ole alust komisjoni väitel, et puudub süsteem või menetlus, mille abil on või- malik kontrollida, milliseid sisendeid ja millises koguses eksporttoote valmistamisel tarbitakse, sest tollimaksu taga- simaksed on lubatud ainult eksporttoodete valmistamisel tegelikult kasutatud sisendite puhul ja tegelikult tasutud imporditollimaksude eest. (62) Vastusena nendele väidetele leitakse, et kindlasummalise tagasimakse süsteemi kohaselt saadavate toetuste summa- sid ei arvutata tootmisprotsessis tegelikult tarbitud sise- ndite või tegelikult tasutud imporditollimaksu alusel, vaid need väljendatakse koguekspordi alusel üldsummana. See- tõttu lükatakse need väited tagasi. 3. Maksuprogrammid a) Töötleva tööstuse piirangu mittespetsiifilisus (65) Komisjon leidis oma esialgses otsuses, et maksuvabastuste ja -vähenduste järelevalve seaduse (Tax Exemption and Reduction Control Law, TERCL) teatavad artiklid võimal- davad kehtestada tasakaalustusmeetmeid, sest algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt on tegemist spetsiifilise toetusega, mis on suunatud teatavatele ettevõtetele, seal- hulgas töötleva tööstuse ettevõtetele. Need artiklid on järg- mised: — artikkel 7 (spetsiaalsed maksuvähendused ja -vabastused töötleva tööstuse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele jne), — artikkel 8 (reserv tehnoloogiaarenduse tarvis), — artikkel 9 (maksude ümberarvutus tehnoloogia- ja per- sonaliarenduse kulude osas), — artikkel 25 (maksude ümberarvutus tootlikkuse tõstmi- seks rajatistesse tehtavate investeeringute osas), — artikkel 27 (ajutine maksude ümberarvutus investeerin- gute osas). 64 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd kohaldada märkimisväärselt (66) Korea valitsus väitis, et kuna nende artiklite sätteid võivad tegelikult paljud tööstusharud/ettevõtted, ei ole need subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punktide a, b ja c tähenduses spetsiifilised ja järelikult ei võimalda need kehtestada tasakaalustusmeetmeid (need subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu lõiked on esitatud ka alg- määruse artikli 3 lõike 2 punktides a, b ja c). Korea valitsus rõhutas eelkõige, et töötleva tööstuse mõiste on väga lai ning hõlmab tegelikult kümneid tuhandeid tööstusharude allkategooriaid. konkreetsete kavadega seotud üksikasjalikumad põhjendu- sed esitatakse allpool. b) Põhjendamatu uurimine (69) Korea valitsus väitis, et kuna käesolevas menetluses kae- buse esitanud osapool ei esitanud ühtki väidet TERCLi tea- tavate artiklite maksustamissätete kohta, ei tohiks neid sät- teid arvesse võtta ühegi käesoleva menetluse käigus tehtava otsuse puhul. Tegemist on järgmiste artiklitega: — artikkel 5 (spetsiaalne maksude ümberarvutus väikes- tele ja keskmise suurusega ettevõtjatele), (67) Spetsiifilisuse aluspõhimõte seisneb selles, et subsiidiumi suhtes, mis teatavatele ettevõtetele teiste ees eeliseid andes moonutab rahvamajanduse ressursside jaotust, tuleb võtta tasakaalustusmeetmeid, kui subsiidium tekitab kahju. Kui subsiidiumi saamise õigust piiratakse rahvamajanduses mitteneutraalsete kriteeriumide abil, on eeldatavasti tege- mist sellise ressursside jaotuse moonutamisega. See põhi- mõte on aluseks subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punktile a ja algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile a, milles sätestatakse, et subsiidium on spetsiifiline, kui toetust andev asutus või õigusaktid, mille alusel toetust andev asutus toimib, piiravad subsiidiumi saamise õiguse selgesõnaliselt teatud ettevõtetega. Käes- oleval juhul leitakse, et kuigi töötleva tööstuse mõiste võib olla väga lai, on siiski tõsiasi, et TERCLi eespool nimetatud artiklite sätete eesmärk on piirata nende alusel kasu saavate ettevõtete ringi, sidudes toetuse saamise õiguse muude mit- teneutraalsete kriteeriumidega, näiteks investeeringutega teatavat liiki kõrgtehnoloogilistesse toodetesse või välisin- vesteeringutega. — artikkel 7 (spetsiaalsed maksuvähendused ja -vabastused töötleva tööstuse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele jne), — artikkel 27 (ajutine maksude ümberarvutus investeerin- gute osas). (70) Korea valitsus väitis eelkõige, et: i) ii) subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artik- lis 11 (algmääruse artikkel 10) on loetletud kaebuses esitatav teave, sealhulgas tõendid subsiidiumide ole- masolu ning kõnealuse subsiidiumi summa ja laadi kohta; ja tasakaalustusmeetmete subsiidiumide lepingu artikli 12 lõikes 1 (algmääruse artikkel 11) sätestatak- se, et huvitatud liikmetele ja kõigile tasakaalustava tol- limaksu uurimise huvitatud isikutele teatatakse, millist teavet ametiasutused nõuavad; (68) Korea valitsuse väitel on kõnealused kriteeriumid neutraal- sed, sest kõigil äriühingutel on võrdne võimalus subsii- diume kasutada. Näiteks väidetakse, et välisinvesteeringuid tegevale äriühingule antav subsiidium ei ole spetsiifiline, sest välisinvesteeringuid võivad teha kõik äriühingud. Selle väite kohaselt ei ole aga näiteks tekstiilitööstuse äriühingu- tega piirduv subsiidium spetsiifiline, sest kõik äriühingud võivad oma tegevust mitmekesistades hõlmata tekstiili- tööstuse. Selleks, et subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingus nimetatud spetsiifilisuse mõistel oleks tähen- dus, peab see hõlmama olukordi, kus riigid kehtestavad subsiidiumide andmisele tingimused, mille kohta nad tea- vad ette, et need piiravad rangelt äriühingute arvu, kel on õigus taotleda subsiidiumi; selliste subsiidiumide eesmärk on anda teatavatele ettevõtetele eeliseid. Seetõttu ei ole toe- tuse saajate valimisel Korea valitsuse poolt kasutatavad kri- teeriumid neutraalsed ning, nagu selgitatud allpool, raken- duselt horisontaalsed, nagu nõutud algmääruse artikli 3 lõike 2 punktis b. Seepärast leitakse, et kõnealuste TERCLi artiklite alusel antavad subsiidiumid on spetsiifilised; iii) subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingute VI lisa lõikes 7 (algmääruse artikli 26 lõige 3) sätesta- takse, et enne külastust (kontrollkäiku) peaks olema üldine tava anda asjaomastele äriühingutele teavet kontrollitava teabe ja muu esitatava teabe üldise laadi kohta. (71) Korea valitsuse väitel on subsiidiumide ja tasakaalustus- meetmete lepingu kõnealuseid sätteid eiratud, sest otsuste tegemisel on arvesse võetud programme, mille suhtes ei ole kaebusi esitatud, ning Korea valitsus ja mõned koostööd tegevad eksportivad tootjad on jäetud ilma võimalusest end asjakohasel viisil kaitsta. (72) Vastusena Korea valitsuse väidetele leitakse, et kaebuse esi- tamisel ei pea esitajad üksikasjalikult tundma kolmanda riigi väidetavaid subsideerimisprogramme. Käesoleval juhul esitas kaebuse esitaja hulgaliselt andmeid TERCLi sätete alusel antud väidetavate maksusoodustuste kohta. Uurimise käigus avastati veel teisigi TERCLi teatavate sätete alusel antud maksusoodustusi, mida kaebuses konkreetselt ei nimetatud, kuid millel on väidetavate kavade omaga 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65 väga sarnane mõju. Pidades silmas nende subsiidiumide laadi ja eelkõige fakti, et neid makstakse TERCLi üldises raamistikus (millega seoses kaebuse esitaja on esitanud mitu subsiidiume puudutavat väidet), tehakse järeldus, et komisjonil on õigus neid uurida ja soovitada vajaduse kor- ral tasakaalustusmeetmete kehtestamist. c) TERCLi artikkel 8 (reserv tehnoloogiarenduse tarvis) (73) Lisaks sellele, et käesoleva artikli sätted ei ole spetsiifilised, väitis Korea valitsus ka seda, et selle artikli alusel antav sub- siidium on uurimis- ja arendustegevuse subsiidium, mida ei saa vaidlustada ja mida on nimetatud subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 8 lõike 2 punktis a (see subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu lõige on esitatud ka algmääruse artikli 4 lõikes 2). (74) Märgitakse, et kui subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 8 lõike 2 punktis a esitatud nõuetele vasta- vatest uurimis- ja arendustegevuse subsiidiumidest teata- takse Maailma Kaubandusorganisatsioonile kooskõlas kõnealuse lepingu artikli 8 lõikega 3, ei tohi selliste subsii- diumide suhtes uurimist isegi algatada. TERCLi artikli 8 kohta märgitakse, et Korea ei ole sellest Maailma Kauban- dusorganisatsioonile subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu artikli 8 lõike 3 kohaselt teatanud. Järelikult oli komisjonil õigus TERCLi kõnealuse sätte suhtes uuri- mist algatada. Korea valitsus peab esitama tõendid, mis kinnitavad tema väidet, et see säte ei kuulu vaidlustamisele ja et selle suhtes ei tohi tasakaalustusmeetmeid kehtestada. Uurimise alguses andis komisjon Korea valitsusele võima- luse tõendeid esitada, kuid valitsus ei ole seda teinud. Nen- del asjaoludel võib selle artikli alusel saadava kasu suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmed. (75) Korea valitsuse mittespetsiifilisust käsitleva väite osas lei- takse, et kava ei ole neutraalne, sest selles eristatakse tava- lisi ja tehnoloogiamahukaid äriühinguid. Viimased saavad suuremat kasu. Selline eristamine näitab, et kriteeriumid ei ole neutraalsed ja nende alusel jäetakse välja palju äriühin- guid, kellele selline tehnoloogiaarendus ei ole vajalik. Neil ja põhjendustes 67–70 nimetatud põhjustel leitakse, et TERCLi artikli 8 alusel antav subsiidium on spetsiifiline, ja seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeet- med. d) TERCLi artikkel 9 (maksude ümberarvutus tehnoloogia- ja personaliarenduse kulude osas) artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses. Viimati nimetatud artiklis nõutakse, et objektiivsed kriteeriumid ja tingimu- sed peavad olema neutraalsed, majanduslikku laadi ja rakenduselt horisontaalsed. TERCLi kõnealuse artikli sät- teid ei peeta horisontaalseks, sest teatavad tööstussektori äriühingud on teiste sektorite äriühingutest rohkem tehno- loogiale orienteeritud ning seetõttu on tõenäolisem, et just nemad saavad selle sätte alusel kasu. TERCLi kõnealuse sätte kehtestamisega andis Korea valitsus teatavate tööstus- sektorite äriühingutele ebaproportsionaalse eelise. (77) Kõnealust kava peetakse spetsiifiliseks, sest see piirdub tea- tavate ettevõtetega (vt põhjendused 67–70), ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmeid. Kava on spetsiifiline ka algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b alu- sel ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustus- meetmed. e) TERCLi artikkel 23 (välisinvesteeringute kahjumi reserv) (78) Korea valitsus märkis, et selle artikli sätteid ei ole kohalda- tud alates 1998. aasta jaanuarist. Peale selle väitis Korea valitsus, et selle artikli sätteid võivad kohaldada paljud tööstusharud ja et välisinvesteeringute kriteerium on sub- siidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses objektiivne ja neutraalne. pärast (79) Kõnealune säte käsitleb maksude edasilükkamist, mille kohaselt tasumisele kuuluvad maksud lisatakse äriühingu kaheaastast maksuvaba maksustamisbaasile perioodi võrdsete summadena kolme aasta jooksul. Mak- sude osas, mille tasumine lükkus edasi selle artikli kehti- vusaja viimasel aastal (maksuaasta 1997), said kõnealust maksustamissätet kohaldavad ärihingud kasu kogu uuri- misperioodi vältel (1. aprill 1997 kuni 31. märts 1998) ja veel mitme järgneva aasta jooksul. (80) Korea valitsus väitis, et käesoleva artikli sätteid võivad kohaldada paljud tööstusharud, kuid komisjon leidis oma esialgsetes järeldustes, et kõnealused sätted käsitlevad ainult selliseid Korea äriühinguid, kes investeerivad välis- maale. Vastupidise kohta ei ole uut teavet esitatud. Lisaks Korea valitsuse väitele, et töötlevale tööstusele antavad sub- siidiumid ei ole spetsiifilised (vt põhjendused 67–70), on kindel ka see, et TERCLi artikli 23 sätete alusel antavast subsiidiumist saadav kasu piirdub teatavate ettevõtetega. Järelikult on kõnealune säte algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a alusel spetsiifiline ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmed. (76) Lisaks sellele, et käesoleva artikli sätted ei ole spetsiifilised, väitis Korea valitsus ka seda, et tehnoloogia- ja personali- arenduse kriteerium on subsiidiumide ja tasakaalustus- meetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkt b tähenduses objektiivne ja neutraalne. Leitakse, et kõnealust kriteeriumi ei saa siiski pidada neutraalseks ei subsiidiumide ja tasakaa- lustusmeetmete lepingu kõnealuse artikli ega algmääruse (81) Peale selle väitis Korea valitsus, et välisinvesteeringute kri- teerium on subsiidiumide tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses objektiivne ja neutraalne. Leitakse, et kõnealust kriteeriumi ei saa siiski pidada neutraalseks ei subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu kõnealuse artikli ega algmääruse artikli 3 ja 66 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd lõike 2 punkti b tähenduses. Viimati nimetatud artiklis nõutakse, et objektiivsed kriteeriumid ja tingimused pea- vad olema neutraalsed, majanduslikku laadi ja rakenduselt horisontaalsed. TERCLi kõnealuse artikli sätteid ei saa pidada objektiivseks, sest on ette teada, et äriühingutel, kes ei investeeri välismaale, ei ole õigust subsiidiumi saada. Järelikult ei ole kõnealune kriteerium neutraalne ega raken- duselt horisontaalne. TERCLi kõnealuse sätte kehtestami- sega andis Korea valitsus eelise piiratud hulgale välisriiki- des tegutsemisest huvitatud ettevõtetele. (82) Järelikult on TERCLi kõnealune säte algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a alusel spetsiifiline ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmeid. (85) f) TERCLi artikkel 25 (maksude ümberarvutus tootlikkuse tõstmiseks rajatistesse tehtavate investeeringute osas) oma äritegevuse liigist tulenevalt suurem tõenäosus saada kasu tootlikkuse tõstmiseks antavatest maksusoodustus- test. Seepärast on paratamatu, et selle kava alusel saadav kasu on suunatud eelkõige teatavatele sektoritele. g) TERCLi artikkel 27 (ajutine maksude ümberarvutus investeeringute osas) Lisaks sellele, et käesoleva artikli sätted ei ole spetsiifilised, väitis Korea valitsus ka seda, et omamaiste toodete soodus- kohtlemist käsitlev säte kustutati 1996. aasta lõpus. Komis- jon on oma esialgsetes järeldustes tõepoolest märkinud, et selle artikli alusel saadava kasu suhtes tuleks kehtestada tasakaalustavad meetmed, sest äriühingutel on õigus kasu- tada enne 1996. aastat alustatud investeerimisprojektide puhul maksusoodustusmäärasid, mis kehtisid imporditud (soodustus 3 %) ja omamaiste seadmete (soodustus 10 %) suhtes enne 1996. aasta lõppu. Järelikult saadi kasu ka uurimisperioodi vältel. (83) (84) säte käsitlev sooduskohtlemist Lisaks sellele, et käesoleva artikli sätted ei ole spetsiifilised, väitis Korea valitsus ka seda, et artiklis sisalduv omamaiste toodete kustutati 1996. aasta lõpus, st enne uurimisperioodi algust. Komis- jon on oma esialgsetes järeldustes tõepoolest märkinud, et artiklis sisalduv säte importtoodete (soodustus 3 %) ja oma- maiste toodete (soodustus 10 %) suhtes kehtivate erinevate maksusoodustusmäärade kohta kustutati 1996. aasta lõpus. Et aga äriühingud, kelle investeerimisprojektid alga- sid enne 1996. aasta lõppu ja jätkusid pärast seda, võisid siiski valida enne seda kuupäeva kehtinud määrade kasu- tamise, saadi kasu ka uurimisperioodi vältel. suhtes toodete ja omamaiste enne Importtoodete 1996. aasta lõppu kehtinud erinevatest määradest lähtuvalt on juba otsustatud, et kava on algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti b alusel spetsiifiline. Korea valitsus on esitanud üldise väite, et tegemist ei ole spetsiifilise kavaga. Seda väi- det silmas pidades leitakse, et kuna kõnealune kava piirdub teatavate ettevõtetega (vt põhjendused 67–70), on see spet- siifiline ja selle suhtes võib kehtestada tasakaalustusmeet- meid. On ette teada, et teatavatel ettevõtetel on ainuüksi (86) Kõnealust kava peetakse spetsiifiliseks, sest see piirdub tea- tavate ettevõtetega (vt põhjendused 67–70) ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmed. Enne 1996. aasta lõppu kehtinud erinevatest määradest lähtuvalt leitakse, et kava on algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti b alusel spetsiifiline. Artikli 25 osas esitatud üldist mitte- spetsiifilisuse väidet silmas pidades leitakse, et selle kava alusel saab toetust maksta ainult sellistele äriühingutele, kes investeerivad tootlikkuse tõstmiseks vajalikesse seadmetes- se. Selle tingimuse tõttu on paratamatu, et teatavatel ette- võtetel on suurem tõenäosus sellest kavast kasu saada. 4. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus (87) Eespool kirjeldatud kavasid käsitlevaid lõplikke järeldusi arvesse võttes määratakse uuritud eksportivatele tootjatele järgmine tasakaalustatavate subsiidiumide suurus: Laenud (eksport) Laenud (muud) Maks (eksport) Maks (muud) Tollimaksu tagastamine Subsiidiumi kogusumma 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg Co. , Ltd. Korea Sangsa Co. Ltd/Myung Jin Co. , Ltd. Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. , Ltd. 0,06 0,34 0,08 0 0 0 0 1,09 0,15 0,06 0,55 0 0 0,15 0,25 0 0,03 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 2,31 0,18 0,02 0 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 67 (88) Üleriigiline kaalutud keskmine subsiidiumimarginaal kõi- gile uuritud eksportivatele tootjatele, kes esindavad Koreast pärit kogueksporti ühendusse, on minimaalne ehk vähem kui 1 % CIF-hinnast ühenduse piiril. Nendel asjaoludel tuleb Korea subsiidiumimarginaal vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 3 lugeda tühiseks. E. KAHJU 1. Sissejuhatavad märkused (93) Selles osas tuleks meenutada, et üksikasjalikud ja tõenda- tud andmed on olemas ainult ühenduse tootmisharu ja asjaomase riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kohta. Kooskõlas ühenduse institutsioonide järjekindla tavaga tugineti komisjoni käsutuses olevatele andmetele ja eelkõige sõltumatutele statistilistele allikatele. Ükski huvi- tatud isik ei ole esitanud teavet, mis näitaks, et lähenemis- viis, mida järgivad ühenduse institutsioonid, oleks antud juhtumi asjaoludel põhjendamatu ja õigustamatu. (94) Seetõttu kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 216 ja 217 esitatud järeldused heaks. (89) Võttes arvesse eespool Korea kohta esitatud järeldusi, mille kohaselt Korea üleriigiline subsiidiumimarginaal on miini- mumlävest väiksem, ei käsitleta sealt pärineva peenikese terastraadi importi enam subsideeritava impordina. Seepä- rast võetakse vastupidiselt ajutises määruses esitatud järel- dustele allpool esitatud kahjuhindamisel arvesse ainult Indiast pärinevat importi. 5. Subsideeritud impordi maht ja turuosa (95) järgmine: 52 tonni Indiast pärineva impordi areng oli 1994. aastal, 117 tonni 1995. aastal, 189 tonni 1996. aas- tal, 445 tonni 1997. aastal ja 717 tonni uurimisperioodil. Seega kasvas impordi maht vaatlusalusel ajal järjekindlalt ja märkimisväärselt, st ligikaudu 1 250 %. 2. Ühenduse tootmisharu (96) Indiast pärineva impordi turuosa suurenes pidevalt, olles 0,3 % 1994. aastal, 0,6 % 1995. aastal, 1,1 % 1996. aastal ja 2,2 % 1997. aastal ning jõudes uurimisperioodil 3,3 %ni. (90) Mis tahes asjaomase isiku esitatud uute tõendite või põh- jendatud väidete puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjendustes 206 ja 207 esitatud järeldu- sed, st kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kes toodavad üle 75 % peenikese roostevaba terastraadi kogutoodangust ühenduses, moodustavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõi- kele 1 ühenduse tootmisharu. 6. Subsideeritud impordi hinnad a) Hindade liikumine 3. Konkurentsiaspektid (91) Pärast teatavakstegemist esitatud märkustes kordasid India eksportivad tootjad oma väidet, et kõik andmed, mille käesoleva menetluse raames esitab ühenduse toomisharu, on “ülelegeeritud” süsteemi ühetaolise kohaldamise tõttu liialdatud ning et seepärast ei ole võimalik subsiidiumide- vastase menetluse raames kahjusid täpselt analüüsida. Kuna ükski huvitatud isik ei ole uusi väiteid esitanud ja on tehtud lõplik otsus, jättes rahuldamata kaebuse asjas nr IV/E-1/36 930, milles käsitletakse roostevaba terastraadiga samasse kategooriasse kuuluvaid külmtõmmatud roosteva- basid terasvardaid, kiidetakse ajutise määruse põhjendus- tes 208–215 esitatud järeldused heaks. 4. Ühenduse tarbimine (92) Pärast teatavakstegemist on mõned huvitatud isikud väit- nud, et ühenduse tarbimise kindlaksmääramiseks kasuta- tavad meetodid ja eelkõige need, mis on seotud koostöös mitteosalevate ühenduse tootjate müügiga ja kolmandatest riikidest pärit impordiga, on sobimatud. (97) eküüni), Indiast pärineva impordi keskmine müügihind kilo kohta (eküüdes) tõusis ajavahemikus 1994–1995 (2,57 eküült 3,52 ajavahemikus 1995–1997 (3,52 eküült 1996. aastal 3,04 eküüni 1997. aastal) ning tõusis pisut pärast 1997. aastat, jõudes uuri- misperioodil 3,12 eküüni. järjekindlalt langes b) Hinna allalöömine (98) Mõned huvitatud isikud vaidlustasid meetodid, mida ühen- dus kasutas esialgsel etapil hinna allalöömise marginaalide arvutamiseks. Nad väitsid, et marginaalid olid liiga suured, sest negatiivseid suurusi, mille võrra eksportivate tootjate hinnad jäid alla ühenduse tootmisharu hindadele, ei tasa- kaalustatud positiivsete suurustega. (99) Tuleks märkida, et ajutise määruse põhjendustes 225 ja 226 kirjeldatud hinna allalöömise marginaalide arvutamise meetodid seisnevad selles, et subsideeritud impordi kaalu- tud keskmist netomüügihinda võrreldi vastavalt mudelile ühenduse tootmisharu vastava mudeli keskmise netomüü- gihinnaga ühenduse turul. Seepärast võimaldas sellise metoodika kohaldamine võtta iga tehingu puhul arvesse summat, mille võrra eksportivate tootjate teatud mudeli hind ületas ühenduse tootmisharu hinda. 68 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd (100) Seepärast kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 225–226 esitatud otsused üldise metoodika kohta. muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjus- tada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite teki- tatud võimaliku kahju omistamist subsideeritud impordi- le. (101) Rohkem märkusi ei ole ja seetõttu kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 227 esitatud Indiast pärineva impordi tegelikud hinna allalöömise marginaalid. a) Subsideeritud impordi mõju 7. Ühenduse tootmisharu olukord (102) Kuna ükski huvitatud isik ei esitanud väiteid esialgsete järelduste kohta, mis puudutavad ühenduse tootmisharu olukorraga seotud majandusnäitajaid, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 228–238 esitatud järeldused heaks. (107) Müügimahu (umbes 1 250 %) ja subsideeritud impordi turuosa (0,3 %lt 3,3 %ni) märkimisväärne kasv 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning märkimisväärne hinna allalöömine (India kaalutud keskmine 26 %) langes kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega, millega kaasnes turuosa vähenemine, hindade langus ja tasuvuse vähenemine. (103) Mõned huvitatud isikud on väitnud, et ühenduse tootmis- haru majandusnäitajate põhjal ei saanud järeldada tootmis- haru märgatavat kahjustamist. Nad väitsid koguni, et ühen- duse toomisharu olukord oli investeeringute seisukohalt stabiilne ning et toodangu, müügimahu ja tööhõive osas on ilmnenud isegi paranemismärke. Tasuvuse vähenemis- suundumust seletatakse ühenduse toomisharu otsusega keskenduda suuremaid tootmiskulusid tingivatele toodete- le. (104) Vastavalt ajutise määruse põhjendustele 236–238 tuleks meenutada, et järeldus ühenduse tootmisharu märgatava kahjustamise kohta põhines asjaolul, et subsideeritud impordi olukorras ei suutnud ühenduse tootmisharu sammu käia turu kasvutendentsiga, tema turuosa vähenes 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus pidevalt ning ta sai hoida müügimahu ja hinnad stabiilsed üksnes tasuvuse arvel. Tegelikult kasvas ühenduse tootmis- haru müügimaht 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vaid 5 %, ehkki ühenduse turg kasvas samal ajal 27 %. Toodangu teatav kasv ning müügimahu ja hindade stabiil- sus on tingitud ainult sellest, et ühenduse tootmisharu püüdis säilitada oma positsiooni ühenduse turul. Seega ei ole tasuvuse vähenemissuundumus seotud ainult asjaoluga, et ühenduse toomisharu hakkas tootma ka teatavaid mude- leid, millele subsideeritud import pakkus nõrgemat konku- rentsi. (105) Eespool nimetatu alusel järeldatakse, et ühenduse tootmis- haru kannab märgatavat kahju, nagu see on esitatud aju- tise määruse põhjendustes 236–238. (108) 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes pee- nikese roostevaba terastraadi turg ühenduses 27 %. Ehkki ühenduse tootmisharu müügimaht peegeldab teataval määral turu arengut, suurenes see siiski ainult 5 % ning jäi seega üldisest arengust maha. Seevastu Indiast pärineva subsideeritud impordi maht ja turuosa suurenesid samas ajavahemikus märkimisväärselt. See langes kokku ühen- duse tootmisharu olukorra halvenemisega, mille tõttu ta kaotas oma turuosa ning pidi alates 1996. aastast vähen- dama investeeringuid ja alandama hindu, kannatades 1997. aastal rahalist kahju. (109) Indiast pärineva madala dumpinguhinnaga impordi tõttu püüdis enamik ühenduse tootjatest 1996. aastal oma müü- gihindu säilitada, kuid mõned tootjad otsustasid neid siiski alandada. Mõlemad lähenemisviisid avaldasid tasuvusele kas otseselt (madalamad hinnad) või kaudselt (kõrgete hin- dadega kaasnes müügimahu vähenemine, mistõttu suure- nesid tootmiskulud tonni kohta) negatiivset mõju. Alates 1996. aastast alandasid kõik ühenduse tootjad märkimis- väärselt oma müügihindu, mis omakorda mõjus negatiiv- selt tasuvusele hoolimata sellest, et nad püüdsid kesken- duda teatavatele turuniššidele, vältimaks subsideeritud impordi veelgi suuremat mõju. See näitab selgelt turu hin- natundlikkust ja märkimisväärset mõju, mida avaldab hinna allalöömine India eksportivate tootjate poolt. b) Muude tegurite mõju F. PÕHJUSLIKUD SEOSED (106) Komisjoni talitused on algmääruse artikli 8 lõigete 6 ja 7 kohaselt uurinud, kas Indiast pärinev import on tekitanud märgatavat kahju. Lisaks subsideeritud impordile uuriti ka (110) Komisjoni talitused uurisid algmääruse artikli 8 lõike 7 kohaselt, kas lisaks Indiast pärinevale subsideeritud impor- dile võisid ühenduse tootmisharu olukorda mõjutada ka muud tegurid, uurides eelkõige, milline osa oli teistel ühen- duse tootjatel, kes ei teinud uurimise käigus koostööd, ning muudest kolmandatest riikidest pärineval impordil. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 69 1. Teised ühenduse tootjad (111) Pärast ajutise määruse vastuvõtmist kahtlesid mõned huvitatud isikud, kas ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjustaja oli subsideeritud import. Eelkõige väideti, et kahju põhjustasid muud tegurid, nimelt teised ühenduse tootjad. Sellega seoses väideti, et ühenduse tootjate vähest koostöövalmidust silmas pidades ei ole koostöös mitteosalevate ühenduse tootjate müügi mõjule antud hinnang eriti usaldusväärne. (112) Tuleks meenutada, et üksikasjalikud ja tõendatud andmed on olemas ainult ühenduse tootmisharu kohta. Pidades silmas ühenduse tootmisharu koostöö ulatuslikkust, mis tagab representatiivsed uurimistulemused, ning ühenduse terastraadituru läbipaistvust ja hinnatundlikkust, ei ole põhjendamatu järeldada, et tõenäoliselt on muud ühenduse tootjad eelkõige hindade osas järginud ühenduse tootmisharu puhul kehtinud suundumust,. Lisaks sellele ei ole ükski huvitatud isik esitanud teavet, millest võiks järeldada, et kaebuse mitteesitanud tootjad tegutsesid paremas keskkonnas. 2. Import kolmandatest riikidest (113) Kolmandatest riikidest pärineva impordi turuosad on järgmised: (Turuosad) 1994 1995 Korea Šveits Muu 7 % 3 % 2 % 9 % 3 % 3 % Kokku 12 % 15 % 1996 16 % 3 % 3 % 22 % 1997 20 % 3 % 2 % 25 % Uurimisperiood 20 % 3 % 3 % 26 % Korea (114) Koreast pärinevat importi käsitleti käesoleva uurimise käi- gus ning leiti, et üleriigiline kaalutud keskmine subsiidiu- mimarginaal on miinimumlävest väiksem. Nagu tabelis näha, suurenesid Koreast pärineva impordi maht ja vastav turuosa märkimisväärselt. Kõnealune import toimus ühen- duse tootmisharu hindadest madalamate hindadega, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 227. Tuleks märkida, et Koreast pärineva impordi puhul kindlaks teh- tud hinna allalöömise marginaal (kaalutud keskmine 12 %) on oluliselt madalamal Indiast pärineva impordi puhul kindlaks tehtud hinna allalöömise margi- naal (kaalutud keskmine 26 %), nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 227. tasemel kui pärinev import kasvas nimetatud ajavahemikus järjekind- lalt ega leitud ühtki tõendit ühenduse tootmisharu hindade allalöömise kohta. Kuna ükski huvitatud isik ei esitanud uusi väiteid, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 244 ja 245 esitatud järeldused heaks. (116) Eespool esitatud järelduste alusel otsustatakse, et kolman- datest riikidest, eelkõige Koreast pärinev import on aida- nud kaasa ühenduse tootmisharu kahjude tekkimisele. Indiast pärineva impordi turuosa (moodustas üle 11 % uurimisperioodil ühendusse suundunud koguimpordist) ja märkimisväärset hindade allalöömist silmas pidades leitak- se, et need üksi ei saanud kõrvaldada Indiast pärineva sub- sideeritud impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju vahelist põhjuslikku seost. Muud kolmandad riigid 3. Muud tegurid (115) Eespool esitatud andmete alusel tehti esialgne järeldus, et muudest kolmandatest riikidest, eelkõige Šveitsist pärine- val impordil ei saanud olla otsustavat mõju ühenduse toot- misharu kantud kahjule, sest kõnealuse impordi maht ja turuosa püsisid 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus stabiilsena, samal ajal kui asjaomasest riigist (117) Ükski huvitatud isik ei ole esitanud uusi väiteid selle koh- ta, kas ühenduse tootmisharu kahjude tekkimisele võisid kaasa aidata muud tegurid, eelkõige nõudluse vähenemi- ne, tarbimisharjumuste muutumine, tehnoloogia areng ning ühenduse tootmisharu ekspordisuutlikkus ja tootlik- kus. Seepärast kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 246–249 esitatud järeldused heaks. 70 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd c) Järeldus põhjusliku seose kohta 2. India (118) Ehkki lisaks Indiast pärinevale impordile võisid ühenduse tootmisharu kahjude tekkimisele kaasa aidata ka muud tegurid, ei saanud need siiski kõrvaldada Indiast pärineva subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharule selle tõttu tekitatud märgatava kahju vahelist põhjuslikku seost. (119) Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades otsustatakse, et Indiast pärinev subsideeritud import eraldi võetuna on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju. G. ÜHENDUSE HUVID (120) Pärast ajutise määruse vastuvõtmist on kasutajad esitanud märkusi seoses tollimaksude võimaliku mõjuga. (121) Kuna muid esildisi tollimaksude mõjust ühenduse tootmis- haru ja muude ühenduse tootjate olukorrale ei ole, kiide- takse heaks järeldus, et meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul taastada rahuldava tasuvuse ning säilitada ja edasi arendada oma tegevust ühenduses, taga- des nii tööhõive kui ka investeeringud. (122) Sõltumatud importijad ja nende tarnijad rohkem esildisi ei teinud ja ajutise määruse põhjendustes 256–261 esitatud järeldused kiidetakse heaks. (123) Kasutajate seisukohalt on mõned äriühingud väitnud, et meetmete kehtestamine mõjutaks otseselt nende majan- duslikku olukorda, sest nii tõuseks nende tooraine hind. Kuid nad on öelnud ka seda, et lisaks asjaomasele riigile on tarneallikaid ka muudes riikides. Peale selle oleks tollimak- sude üldist madalat taset silmas pidades igasuguse hinna- tõusu mõju väike. (124) Teised kasutajad on rõhutanud ühenduse tootmisharu too- dete kvaliteeti ja usaldusväärsust ning arvavad, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks nende olukorda. (125) Seetõttu kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 251–268 esitatud järeldused heaks selles mõttes, et ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid tasakaalustavate tollimaksude keh- testamise vastu. H. LÕPLIKUD MEETMED 1. Korea (126) Pidades silmas eespool nimetatud järeldusi, et Koreast pärit impordi üleriigiline kaalutud keskmine subsiidiumimargi- naal on minimaalne, tuleks käesolev menetlus lõpetada vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 3. (127) Eespool nimetatud järeldustele subsideerimise, kahju, põh- jusliku seose ja ühenduse huvide kohta tuginedes arutati, milline peaks olema lõplike tasakaalustavate meetmete vorm ja tase, et kõrvaldada kahjustavate subsiidiumide kaubandust moonutav mõju ja taastada ühenduse peeni- kese roostevaba terastraadi turul tõhusad konkurentsitin- gimused. (128) Vastavalt sellele ja nagu on selgitatud ajutise määruse põh- jenduses 271, arvutati selline kahjusid vältiv hinnatase, mis katab ühenduse tootmisharu tootmiskulud ja tagab mõist- liku müügitulu. (129) Kahjusid vältivate hinnatasemete võrdlemisel tootjate eks- pordihindadega saadi kahjumarginaalid, mis olid kõigil juhtudel suuremad kui koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumisummad (moodustasid umbes 20 % kuni üle 70 %). (130) Kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 peaks tollimaksu määr vastama subsiidiumisummale, välja arvatud juhul, kui kahjumarginaal on sellest madalam. Seepärast kehtestati koostööd tegevate India eksportivate tootjate suhtes järg- mised tollimaksud: Äriühing Kavandatav tasa- kaalustav tolli- maks Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai Indore Wire Ltd, Indore Isibars/Isinox Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai Venus Wire, Indore 8,8 19,3 10,1 0 25,4 13,2 42,9 35,4 (131) Selleks, et koostöö vältimine ei oleks kasulik, peeti asjako- haseks kehtestada koostöös mitteosalevate äriühingute jaoks tollimaksu määr, mis vastab koostööd tegevate äri- ühingute suhtes konkreetse subsideerimisprogrammi alu- sel kehtestatud kõrgeimale määrale, st Indias tegutsevate koostöös mitteosalevate äriühingute tollimaksu määr on 44,4 %. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 71 (132) Käesolevas määruses nimetatud individuaalsed tollimaksu- määrad kehtestati käesoleva subsiidiumivastase uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need uurimise käi- gus tuvastatud olukorda. Seetõttu kohaldatakse neid tolli- maksumäärasid ainult kõnealusest riigist pärit ja nimeta- tud konkreetsete juriidiliste isikute valmistatud toodete impordi suhtes. Toodete suhtes, mille valmistajaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime- tamata äriühing, sealhulgas seotud üksused, ei tohi nime- tatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad jääk- tollimaksu määrad. (133) Kõik taotlused nimetatud individuaalsete tollimaksumää- rade kohaldamiseks (näiteks pärast üksuse ärinime muut- mist) tuleks viivitamata saata komisjonile koos kogu asja- omase teabega eelkõige ärinime muutmisega kaasnevate muudatuste kohta äriühingu tootmise, omamaise ja eks- portmüügiga seotud tegevuses. J) AJUTISTE TOLLIMAKSUDE SISSENÕUDMINE (134) Indias asuvate eksportivate tootjate osas kindlaks tehtud tasakaalustatavate subsiidiumide suurust silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust arvesse võttes leitakse, et Indiast pärineva impordi puhul määruse (EÜ) nr 619/1999 kohaselt ajutiste tasakaalustavate tolli- maksudena tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses, juhul kui ajutised tollimaksumäärad ei ole väiksemad, mis- puhul tuleks kohaldada viimasena nimetatud tollimaksu määrasid. (135) Koreast pärineva impordi osas ajutise tasakaalustava tolli- maksuna tagatiseks antud summad vabastatakse, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks CN-koodi ex 7223 00 19 (TARICi kood 7223 00 19*10) alla kuuluva ja Indiast pärit imporditava roostevaba terastraadi suh- tes, mille läbimõõt on alla 1 mm ja mis sisaldab vähemalt 2,5 massiprotsenti niklit, kuid ei ole traat, mis sisaldab vähemalt 28, kuid kõige rohkem 31 massiprotsenti niklit, ja vähemalt 20, kuid kõige rohkem 22 massiprotsenti kroomi. 2. Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse vaba neto- hinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmi- ne: Tootja Tollimaksu- määr (%) TARICi lisakood Drawmet Wires Pvt Ltd, B-482, Industrial Area, Bhiwadi, India Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452 006 (MP), India Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate nr 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400 037, India Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, India Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar - III, Nr Income Tax, Ahmedabad 380 014, Gujarat, India Venus Wire Industries Ltd, Block nr 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat Marg, Lower Pare], Mumbai 400 013, India Macro Bars and Wires Pvt Ltd, 702 Bombay Market Building, Taredo Road, Mumbai 400 032, India Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delbi, India Kõik teised India äriühingud 8,5 19,3 10,1 13,2 42,9 35,4 25,4 0 44,4 A001 A004 A002 A003 A005 A006 A008 A020 A999 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. 4. Käesolevas määruses nimetatud individuaalseid tollimaksu määrasid (vastupidiselt suhtes kohaldatavale üleriigilisele tollimaksule) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on toodetud käesolevas määruses nimetatud konkreetse juriidilise isiku/konkreetsete juriidiliste isikute poolt ja pärinevad asjaomasest riigist. Toodete puhul, mille valmistanud äriühingu täpset ärinime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas mainitud, kõnealuseid määrasid ei kohaldata. “muude” 72 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd Kõik taotlused nimetatud individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast üksuse ärinime muutmist) tuleks viivitamata saata komisjonile (1) koos kogu asjaomase teabega eelkõige ärinime muutmisega kaasnevate muudatuste kohta äriühingu tootmise, omamaise ja eksportmüügiga seotud tegevuses. Komisjon muudab määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. Artikkel 2 1. Määruse (EÜ) nr 617/1999 alusel Indiast pärineva impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse lõplikult kehtestatud tollimaksude ulatuses. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra, vabastatakse. 2. Artikli 1 lõikes 4 nimetatud sätteid kohaldatakse ka ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise suhtes. Artikkel 3 Koreast pärit alla 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi importi käsitlev menetlus lõpetatakse. Määruse (EÜ) nr 617/1999 alusel Koreast pärineva impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad vabastatakse. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 12. juuli 1999 Nõukogu nimel eesistuja S. NIINISTÖ (1) Euroopa Ühenduste Komisjon Peadirektoraat I – Välissuhted Direktoraat C DEM 24 - 8/38, Rue de la Loi/Wetstraat, 200, B-1049 Brussels


title: 1999/637/EG: Kommissionens beslut av den 12 juli 1999 om giltigheten av vissa bindande tulltaxeupplysningar [delgivet med nr K(1999) 1966] (Endast den engelska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
customs union
legal code
simplification of formalities
tariff nomenclature

formats: html pdf print

text: 24. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 251/17 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 12 juli 1999 om giltigheten av vissa bindande tulltaxeupplysningar [delgivet med nr K(1999) 1966] (Endast den engelska texten är giltig) (1999/637/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemen- skapen (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 955/ 1999 (2), särskilt artikel 12. 5 a iii och artikel 249. 4 i denna, med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/ 93 av den 2 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92, om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 502/1999 (4), särskilt artikel 9 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. De bindande tulltaxeupplysningar som anges i bilagan till detta beslut är oförenliga med andra bindande tull- taxeupplysningar och avser tullklassificiering som inte överensstämmer med de allmänna regler för tolkning av den kombinerade nomenklaturen som i avdelning I, avsnitt I A i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juni 1987 om tulltaxe- och statistik- nomenklaturen och om gemensamma tulltaxan (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 861/1999 (6), De bindande tulltaxeupplysningar som nämns ovan bör upphöra att gälla och de tullmyndigheter som har utfärdat upplysningarna bör därför så snart som möjligt upphäva dessa och samtidigt anmäla detta till kommis- sionen. 3. 4. Mottagaren kan i tillämpliga fall utnyttja möjligheten att under en bestämd tidsperiod åberopa den bindande tull- taxeupplysning som har upphört att gälla, i enlighet med bestämmelserna i artikel 14. 1 i förordning (EEG) nr 2454/93. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén, HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De bindande tulltaxeupplysningar som anges med referens- nummer i kolumn 1 i tabellen i bilagan och som utfärdats av de tullmyndigheter som anges i kolumn 2 och som avser den tullklassificering som anges i kolumn 3, skall upphävas så snart som möjligt och senast 21 dagar efter det att beslut har offent- liggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta beslut riktar sig endast till Förenade Kungariket. Artikel 2 Utfärdat i Bryssel den 12 juli 1999. På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen (1) EGT L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (2) EGT L 119, 7. 5. 1999, s. 1. (3) EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (4) EGT L 65, 12. 3. 1999, s. 1. (5) EGT L 256, 7. 9. 1987, s. 1. (6) EGT L 108, 27. 4. 1999, s. 11. L 251/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 9. 1999 BILAGA Bindande tulltaxeupplysning (referensnummer) Tullmyndighet Tullklassificering No 1 UK 83189 No 2 UK 102285020 No 3 UK 100571719 No 4 UK 101850023 No 5 UK 101563123 No 6 UK 100773115 No 7 UK 100613732 No 8 UK 101563025 No 9 UK 100773213 No 10 UK 101049040 No 11 UK 101174136 No 12 UK 101174234 No 13 UK 101290037 No 14 UK 101562910 No 15 UK 100571817 No 16 UK 69848 HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 24. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 251/19 Bindande tulltaxeupplysning (referensnummer) Tullmyndighet Tullklassificering No 17 UK 74883 No 18 UK 74882 No 19 UK 74879 No 20 UK 74852 No 21 UK 74312 No 22 UK 81419 No 23 UK 102318524 No 24 UK 100075536 No 25 UK 86265 No 26 UK 103169113 No 27 UK 85515 No 28 UK 84647 No 29 UK 84646 No 30 UK 85714 No 31 UK 83188 No 32 UK 82673 No 33 UK 82347 HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 L 251/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 9. 1999 Bindande tulltaxeupplysning (referensnummer) Tullmyndighet Tullklassificering No 34 UK 80431 No 35 UK 80158 No 36 UK 78839 No 37 UK 77636 No 38 UK 76329 No 39 UK 75623 No 40 UK 84461 No 41 UK 102260827 No 42 UK 102319031 No 43 UK 102318720 HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00