title: Regulamento (CE) n° 1584/1999 da Comissão, de 20 de Julho de 1999, que altera o Regulamento (CE) n° 1346/1999 que limita o prazo de validade dos certificados de exportação respeitantes a certos produtos transformados à base de cereais

eurovoc_concepts:
cereal product
export licence

formats: pdf print

text: L 188/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 7. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 1584/1999 DA COMISSÃO de 20 de Julho de 1999 que altera o Regulamento (CE) n. o 1346/1999 que limita o prazo de validade dos certificados de exportação respeitantes a certos produtos transformados à base de cereais A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2) e, nomeadamente, o seu artigo 9. o, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1162/95 da Comissão, de 23 de Maio de 1995, que estabelece normas de execução especiais do regime dos certificados de importação e de expor- tação no sector dos cereais e do arroz (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1432/ /1999 (4), e, nomeadamente o n. o 1 do seu artigo 7. o, (1) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 1346/1999 da Comissão, de 24 de Junho de 1999, que limita o prazo de validade dos certificados de exportação respei- tantes a certos produtos transformados à base de cereais (5), estabeleceu como data-limite 31 de Agosto de 1999 para a entrega dos pedidos dos certificados de exportação; que esta data-limite acarreta a impossibili- dade prática de utilização dos certificados pedidos entre 27 de Agosto e 31 de Agosto em virtude do prazo de três dias úteis previsto no n. o 3 do artigo 7. o do Regula- mento (CE) n. o 1162/95; (2) (3) Considerando que, por conseguinte, convém substituir a data de 31 de Agosto pela de 26 de Agosto de 1999; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o O n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1346/1999 passa a ter a seguinte redacção: «1. Em derrogação do n. o 1 do artigo 7. o do Regula- mento (CE) n. o 1162/95, o prazo de validade dos certifi- cados de exportação para os produtos referidos no anexo, cujos pedidos tenham sido apresentados a partir do dia de entrada em vigor do presente regulamento até 26 de Agosto de 1999, tem por limite 31 de Agosto de 1999. ». Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no dia da sua publi- cação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Julho de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 117 de 24. 5. 1995, p. 2. (4) JO L 166 de 1. 7. 1999, p. 56. (5) JO L 159 de 25. 6. 1999, p. 45


title: Ehdotus: neuvoston asetus (EY) uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevasta tariffikiintiöstä - (komission esittämä)

eurovoc_concepts:
New Zealand
butter
import
tariff quota
trade agreement (EU)

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Brysselissä 20. 7. 1999 KOM(1999) 399 lopullinen 99/0156 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevasta tariffikiintiöstä (komission esittämä) PERUSTELUT hyväksyi Uruguayn kierroksen monenvälisissä Yhteisö kauppaneuvotteluissa myönnytykset, joihin viitataan tehdyissä sopimuksissa ja jotka sisältyvät Euroopan yhteisöjen CXL-luetteloon. Näihin myönnytyksiin kuuluu erityisesti Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskeva 76 667 tonnin tariffikiintiö edellyttäen, että voi on vähintään kuusi viikkoa vanhaa, sen rasvapitoisuus painosta on vähintään 80 prosenttia mutta enintään 82 prosenttia ja se on valmistettu suoraan maidosta tai kermasta. Uudesta-Seelannista on viety yhteisöön vuodesta 1991 alkaen tämän tariffikiintiön nojalla voita, joka on valmistettu "ammix"- tai "spreadable" -menettelyä käyttäen. Tämän asetettu kyseenalaiseksi. tariffikiintiöön kelpoisuus kyseiseen kuitenkin voin on Oikeusvarmuuden kannalta on syytä selventää, että tällaista maidosta tai kermasta ilman varastoituja aineksia valmistettua voita ei ole syytä sulkea tariffikiintiön ulkopuolelle ainoastaan siitä syystä, että se valmistetaan käyttäen menettelyä, jonka aikana kerma voi välillä olla voiöljynä ja/tai maitorasvan fraktiona. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on selventää edellä tarkoitetun tariffikiintiön soveltamisalaa. 2 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevasta tariffikiintiöstä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja 133 artiklan, erityisesti sen ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että (1) (2) (3) joihin viitataan myönnytyksiin, yhteisön kierroksen kauppaneuvotteluissa tehdyissä sopimuksissa ja jotka sisältyvät Euroopan yhteisöjen CXL-luetteloon, kuuluu 76 667 tonnin suuruinen tariffikiintiö Uudesta-Seelannista peräisin olevalle voille, joka on vähintään kuusi viikkoa vanhaa, jonka rasvapitoisuus painosta on vähintään 80 mutta enintään 82 prosenttia ja joka on valmistettu suoraan maidosta tai kermasta, Uruguayn Uudessa-Seelannissa valmistetun voin kyseenalaiseksi, ja "ammix"- kelpoisuus "spreadable" ja kyseiseen -menettelyjä on tariffikiintiöön käyttäen asetettu oikeusvarmuuden takaamiseksi on aiheellista selventää, että tällaista maidosta tai kermasta ilman varastoituja aineksia valmistettua voita ei voida sulkea tariffikiintiön ulkopuolelle ainoastaan siitä syystä, että se valmistetaan jonka aikana kerma voi välillä olla voiöljynä ja/tai käyttäen menettelyä, maitorasvan fraktiona, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla peräisin tariffikiintiön Uudesta-Seelannista täytäntöönpanemista varten ilmaisu "valmistettu suoraan maidosta tai kermasta" ei sulje pois voita, joka on valmistettu maidosta tai kermasta ilman varastoituja aineksia, soveltamalla yksittäistä, itsenäistä ja keskeytymätöntä menettelyä, jonka aikana kerma voi välillä olla voiöljynä ja/tai maitorasvan fraktiona. koskevan olevaa voita 3 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan kyseisestä päivästä alkaen. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 4 RAHOITUSSELVITYS 1. 2. 3. 4. BUDJETTIKOHTA: Luku 10: Maatalousmaksut MÄÄRÄRAHAT: 1 054,5 milj. EUR TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevasta tariffikiintiöstä. OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 133 artikla TAVOITTEET: Selvennetään, että "ammix"- ja "spreadable" -menettelyä käyttäen Uudessa-Seelannissa valmistettu voi kuuluu Uudesta-Seelannista peräisin olevaa voita koskevan kiintiön soveltamisalaan. 5. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON EY:N TALOUSARVIOSTA KANSALLISISTA 5. 0 MENOT - (TUET/INTERVENTIOT) - TALOUSARVIOISTA - TULOT - (MAKSUT/TULLIT) - MUUT MENOT 5. 1 EY:N OMAT VARAT KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: 12 KUUKAUDEN JAKSO (miljoonaa EUR) KULUVA VARAINHOITO -VUOSI [1999] (miljoonaa EUR) SEURAAVA VARAINHOITO -VUOSI [2000] (miljoonaa EUR) - - - - - - 2001 2002 2003 2004 - - - - - - - - 6. 0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN KULUVAN VUODEN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA KYLLÄ / EI 6. 1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN KULUVAN VUODEN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA 6. 2 TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ / EI HUOMAUTUKSET: Koska ehdotus koskee oikeudellista selvennystä, sillä ei sellaisenaan ole rahoituksellisia vaikutuksia. 5


title: 2000/75/EY: Komission päätös, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan valtiontuesta SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2538) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
industrial restructuring
production aid
working capital

formats: html pdf print

text: 4. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 30/25 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999, Saksan valtiontuesta SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2538) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/75/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimm(cid:228)isen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on kehottanut asianomaisia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa (1) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ja EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksi- tyiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 anne- tussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999 olevan 6 artik- lan 1 kohdan (2) mukaisesti, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I 1) SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)SKET MAB(cid:148)) on Magdeburgissa toimineen SKET Schwermaschinenbau Magdeburg GmbH:n (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)SKET SMM(cid:148)) seuraaja. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maa- liskuuta 1995 aloittaa SKET SMM:lle my(cid:246)nnetyn valtion- tuen osalta muodollisen tutkintamenettelyn (3). Menettely koski my(cid:246)s SKET SMM:n tyt(cid:228)ryhti(cid:246)it(cid:228) eli Magdeburgissa toimivaa Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH:ta (j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)ETM(cid:148)) ja Chemnitziss(cid:228) toimivaa Drahtzieh- maschinenwerk Gr(cid:252)na GmbH:ta (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)DZM(cid:148)). SKET SMM oli saanut kyseisen tuen ennen yksityist(cid:228)mis- ja rakenneuudistusprosessia sek(cid:228) sen aikana. Aiemmin SKET SMM oli jo saanut tuen, jota komissio ei ollut vas- tustanut (NN 46/93 ja NN 95/93). Menettelylle annettiin numero C 16/95. 2) Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 laajentaa jotka oli menettelyn C 16/95 koskemaan my(cid:246)s tukia, my(cid:246)nnetty menettelyn aloittamisen j(cid:228)lkeen ja joita kysei- (4). Sijoittajien (Oestmann & nen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ei koskenut Borchert Industriebeteiligungen GbR) vet(cid:228)ydytty(cid:228) raken- neuudistussuunnitelmasta vuoden 1995 lopussa ilmoitet- tiin uudesta suunnitelmasta, lis(cid:228)tukia. Suunnitelman mukaan oli muun muassa tarkoitus perus- taa useita seuraajayrityksi(cid:228), jotka jatkaisivat niit(cid:228) SKET SMM:n kannattavia liiketoimintoja, jotka voitaisiin pelas- taa konkurssiin menev(cid:228)st(cid:228) yrityksest(cid:228). SKET MAB on yksi n(cid:228)ist(cid:228) seuraajayrityksist(cid:228). johon sis(cid:228)ltyi 3) 4) 5) SKET SMM:n oli pakko j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) konkurssihakemus loka- kuussa 1996. SKET SMM:n kannattavuutta ei siten ollut pystytty palauttamaan sen suunnitelman avulla, jota ensimm(cid:228)inen, 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s koski. Komissio teki 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997 lopulli- sen kielteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 97/765/EY (5) SKET SMM:lle my(cid:246)nnetyst(cid:228) tuesta. Konkurssi ei koskenut kumpaakaan yrityksen tyt(cid:228)ryhti(cid:246)ist(cid:228) (ETM ja DZM), jotka oli siirretty Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -virastolle (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)BvS(cid:148)). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 97/765/EY lopetettiin asian C 16/95 k(cid:228)sittely ainoastaan konkurs- siin asetettujen SKET SMM:n liiketoimintojen osalta. Asia jaettiin siten kolmeen osaan: C 16A/95 (SKET SMM), C 16B/95 (ETM) ja C 16C/95 (DZM). Koska tilanne oli muuttunut siten, ett(cid:228) SKET SMM:n seu- raajayritykset jatkoivat toimintaansa erillisin(cid:228) yrityksin(cid:228), niille kullekin annettiin oma tukinumero. SKET MAB:lle annettiin numero NN 122/97. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s koskee aino- astaan SKET MAB:t(cid:228). Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1997 aloittaa SKET MAB:lle my(cid:246)nnetyn valtiontuen osalta EY:n perus- tamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, jonka numeroksi annettiin C 69/97. Komis- sio ilmoitti Saksalle menettelyn aloittamisesta 10 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) (SG(97) D/9269). Kirjeen sis(cid:228)lt(cid:246) julkaistiin Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) (6). Asianomaisia osapuolia kehotettiin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa, mutta komissio ei saanut yht(cid:228)(cid:228)n kannanottoa. (1) EYVL C 79, 14. 3. 1998, s. 4. (2) EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (3) EYVL C 215, 19. 8. 1995, s. 8 ja EYVL C 298, 9. 10. 1996, s. 2. (4) EYVL C 298, 9. 10. 1996, s. 2. (5) EYVL L 314, 8. 11. 1997, s. 20. (6) EYVL C 79, 14. 3. 1998, s. 4. 6) 7) 8) L 30/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 2. 2000 Saksa ilmoitti komissiolle 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) (ja samana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) saapuneeksi kirjatulla) kir- jeell(cid:228), ett(cid:228) SKET MAB oli yksityistetty, ja toimitti joitakin yksityist(cid:228)mist(cid:228) koskevia tietoja. Saksa vastasi 11 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn komission kirjeeseen 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) (ja samana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) saapuneeksi kirjatulla) kirjeell(cid:228) ja esitti yksityiskohtai- sempia tietoja SKET MAB:n yksityist(cid:228)misest(cid:228). Komissio l(cid:228)hetti viimeiset kysymyksens(cid:228) 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) ja kehotti Saksaa toimittamaan pyydetyt tiedot. Saksan, sijoittajien ja komission edusta- jat kokoontuivat k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n ehdotettuja ratkaisuja 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998. T(cid:228)ll(cid:246)in k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) Saksan esitt(cid:228)m(cid:228) rakenneuudistussuunnitelman kuvaus ei vastan- nut sijoittajien hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228) suunnitelmaa. Saksa esitti 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) (ja 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999 saapuneeksi kirjatussa) kirjeess(cid:228) tar- kistetun rakenneuudistussuunnitelman. Saksa toimitti komissiolle lis(cid:228)tietoja 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)- tyll(cid:228) (ja 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1999 saapuneeksi kirja- tulla) kirjeell(cid:228) sek(cid:228) 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)- tyll(cid:228) (ja 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999 saapuneeksi kirja- tulla) kirjeell(cid:228). huhtikuussa 1998, jolloin my(cid:246)s SKET MuV:n purkami- nen aloitettiin. Kyseiset viisi pelastettua yrityst(cid:228) ovat: (cid:151) SKET MAB (cid:151) SKET Walzwerkstechnik GmbH (8) (cid:151) SKET (cid:214)lsaatentechnik GmbH (my(cid:246)hemmin annettu uudeksi nimeksi Cimbria SKET GmbH) (9) (cid:151) SKET Maschinenbau-EDV GmbH (10) (cid:151) SKET Verseilmaschinenbau GmbH (11). 9) N(cid:228)iden yhti(cid:246)itten lis(cid:228)ksi on kaksi tyt(cid:228)ryhti(cid:246)t(cid:228), ETM (12) ja DZM (13), jotka siirrettiin ennen SKET SMM:n kon- kurssimenettelyn alkua BvS:n haltuun. III II SKET MAB:n ongelmat ovat l(cid:228)ht(cid:246)isin sen edelt(cid:228)j(cid:228)n eli SKET SMM:n luonteesta. SKET SMM oli keskusjohtoisen suunnitelmatalouden tarpeisiin luotu kombinaatti. Koska SKET SMM:n rakenne oli n(cid:228)in monialainen ja hajanai- nen, yritykset yksityist(cid:228)(cid:228) se yhten(cid:228) ainoana taloudelli- sena yksikk(cid:246)n(cid:228) ep(cid:228)onnistuivat taloudellisen toimintaym- p(cid:228)rist(cid:246)n muututtua markkinataloudelliseksi. Koko kom- binaatin rakenneuudistus aloitettiin varhain, mutta sit(cid:228) ei ollut saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen viel(cid:228) silloin, kun komissio teki kielteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen SKET SMM:n hyv(cid:228)ksi toteutetuista, vuonna 1994 ilmoitetuista eri tukitoimenpiteist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet koskivat my(cid:246)s kombinaatin mahdollisesti kannattavia aloja, joista yksi oli raskas koneenrakennus- teollisuus. Kun SKET SMM j(cid:228)tti konkurssihakemuksen lokakuussa 1996, Saksan viranomaiset olivat muuttaneet aikaisempaa strategiaansa ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neet irrottaa kombi- naatista mahdollisesti kannattavat toiminnot, joita har- joitettaisiin vastedes pienemmiss(cid:228), itsen(cid:228)isissa taloudelli- siss(cid:228) yksik(cid:246)iss(cid:228). joka ei T(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta varten BvS perusti SKET Management- und Vertriebsgesellschaft GmbH:n (7) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)SKET itse harjoita kaupallista toimintaa vaan MuV(cid:148)), jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oli valvoa viiden BvS:n omistaman kau- pallisesti itsen(cid:228)isen yrityksen rakenneuudistusta ja niiden yksityist(cid:228)misen valmisteluja. N(cid:228)m(cid:228) yritykset olivat pieni(cid:228) tai keskisuuria yrityksi(cid:228). BvS:n ohjeiden mukaan toimi- van SKET MuV:n teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oli etsi(cid:228) sijoittajia ja sopia niiden kanssa viiden pelastetun yrityksen yksityist(cid:228)mi- sest(cid:228). Viimeinen n(cid:228)ist(cid:228) viidest(cid:228) yrityksest(cid:228) yksityistettiin (7) Valtiontuki NN 67/97. 10) 11) 12) sen 115 noin liikevaihto SKET MAB:n kotipaikka on Magdeburgin kaupungissa Sachsen-Anhaltin osavaltiossa Saksassa. Vuonna 1997 se oli henkil(cid:246)(cid:228), ty(cid:246)llisti 39 miljoonaa Saksan markkaa ja taseen loppusumma 54 miljoonaa Saksan markkaa. Se valmistaa kaikenlaisia raskaita koneita mittatilausty(cid:246)n(cid:228). Esitetyn rakenneuudis- tussuunnitelman mukaan sen on nykyisten toimintojen lis(cid:228)ksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ryhty(cid:228) harjoittamaan uusia tuuligeneraatto- rien valmistukseen liittyv(cid:228)n tuotantoketjun loppup(cid:228)(cid:228)n toimintoja. SKET MAB merkittiin Magdeburgin kaupparekisteriin 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1996 ja sen osakep(cid:228)(cid:228)omaksi ilmoi- tettiin 50 000 Saksan markkaa. Sen ainut osakkeenomis- taja oli BvS. SKET MAB teki 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta SKET SMM:n konkurssipes(cid:228)n toimitsijamiehen kanssa sopimuksen SKET SMM:n koneenrakennustoiminnan haltuunotosta. Tammikuussa 1998 tehdyn yksityist(cid:228)missopimuksen mukaisesti molemmat sijoittajat eli Aloys Wobbenin edustama Enercon-yhtym(cid:228) ja Heinz Busen edustama LMB-yhtym(cid:228) saivat 50 prosentin osakkuuden SKET MAB:st(cid:228). 13) Enercon-yhtym(cid:228)(cid:228)n kuuluu Aloys Wobbenin omistuk- sessa olevia yhti(cid:246)it(cid:228) kuten Niedersachsenin osavaltiossa Saksassa sijaitseva Enercon GmbH sek(cid:228) muita etuyhtey- (8) Valtiontuki C 70/97. (9) Komissio hyv(cid:228)ksyi kyseiselle yritykselle my(cid:246)nnetyn tuen huhti- kuussa 1999 (asia NN 125/97). (10) Komissio hyv(cid:228)ksyi kyseiselle yritykselle my(cid:246)nnetyn tuen touko- kuussa 1998 (asia NN 126/97). (11) Komissio hyv(cid:228)ksyi kyseiselle yritykselle my(cid:246)nnetyn tuen marras- kuussa 1998 (asia C 72/97). (12) Valtiontuki C 16B/95. (13) Komissio hyv(cid:228)ksyi kyseiselle yritykselle my(cid:246)nnetyn tuen touko- kuussa 1998 (asia C 16C/95). 4. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 30/27 dess(cid:228) olevia yrityksi(cid:228). Yhtym(cid:228) suunnittelee, valmistaa ja asentaa tuuligeneraattoreita eri puolilla maailmaa. Ener- con-yhtym(cid:228) ei ole pk-yritys. Joulukuussa 1998 yhtym(cid:228)n palveluksessa oli 1 200 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228) ja sen liikevaihto vuonna 1997 oli 396 miljoonaa Saksan markkaa. Se on saavuttanut markkinajohtajan aseman tuuligeneraattori- alalla maailmanmarkkinoilla ja sill(cid:228) on suurin osuus Sak- san markkinoista. LMB-yhtym(cid:228)(cid:228)n kuuluu Heinz Busen omistuksessa olevia yrityksi(cid:228) kuten Logauer Maschinenbau GmbH ja muita etuyhteydess(cid:228) olevia yrityksi(cid:228). Heinz Busen hallussa on enemmist(cid:246) (75 prosenttia) Niedersachsenin osavaltiossa Saksassa sijaitsevan Logauer Maschinenbau GmbH:n osakkeista. Kyseinen valmistaa monenlaisia yritys koneita (eli toimii samoilla markkinoilla kuin SKET MAB) ja toimittaa Enercon-yhtym(cid:228)lle tuuligeneraattorien osia. Se ei ole pk-yritys. Vuonna 1997 sen liikevaihto oli 88 miljoonaa Saksan markkaa. IV SKET MAB:n osakkeista tehtiin 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1998 myyntisopimus, jossa BvS oli myyj(cid:228)n(cid:228) ja Aloys Wobben sek(cid:228) Heinz Buse ostajina. Myynti tapahtui julki- sen tarjouskilpailun perusteella. Sen j(cid:228)lkeen kun West Merchant Bank oli laatinut luettelon sijoittajista ja yksi- tyist(cid:228)misilmoitus oli julkaistu lehdist(cid:246)ss(cid:228), 44 mahdolli- selle sijoittajalle l(cid:228)hetettiin asiaa koskevat asiakirjat. N(cid:228)ist(cid:228) 44:st(cid:228) vain kahdeksan teki tarjouksen. Edell(cid:228) mai- nittujen sijoittajien tarjous katsottiin parhaaksi. Yhden Saksan markan kauppahinta maksettiin BvS:lle. Sijoittajat ottivat vastuulleen BvS:n antaman viiden mil- joonan Saksan markan pankkitakauksen. Sopimukseen sis(cid:228)ltyy sakot, jotka koskevat SKET MAB:n ty(cid:246)ntekij(cid:246)i- den lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja sijaintipaikkaa. Sopimuksessa my(cid:246)s rajoitettiin ostajien oikeutta p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) osalliseksi SKET MAB:n voitoista. Lis(cid:228)ksi Enercon-yhtym(cid:228) suostui laajen- tamaan SKET MAB:n toimintaa kahdella yksik(cid:246)ll(cid:228), joista kumpikin on itsen(cid:228)inen oikeushenkil(cid:246), mutta jotka on tarkoitus integroida taloudellisesti kaikilta osin SKET MAB:n toimintaan. 14) 15) 16) V 17) Pyritt(cid:228)ess(cid:228) luomaan oikeudellisesti riippumaton SKET MAB -niminen yritys yhten(cid:228) ongelmana oli kyseisen yri- tyksen integroiminen suureen, monialaiseen SKET SMM joka oli suunniteltu toimimaan keskus- -kombinaattiin, johtoisessa suunnitelmataloudessa. T(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)kyi sek(cid:228) SKET SMM:n sis(cid:228)isess(cid:228) organisaatiossa ett(cid:228) aineellisissa perusrakenteissa. Koska my(cid:246)s sosiaalipoliittiset tavoitteet otettiin huomioon, SKET SMM:ll(cid:228) oli markkinatalouden n(cid:228)k(cid:246)kulmasta katsoen aivan liikaa henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228). Lis(cid:228)ksi yksik(cid:246)t, joista SKET MAB mahdollisesti luotaisiin, k(cid:228)rsi- v(cid:228)t yleisten laiminly(cid:246)ntien ja puutteellisten investointien seurauksista. Koska SKET SMM kuului keskusjohtoiseen suunnitelmatalouteen ja oli siit(cid:228) riippuvainen, t(cid:228)m(cid:228) mer- kitsi ulkoisesti sit(cid:228), ett(cid:228) siirrytt(cid:228)ess(cid:228) suunnitelmatalou- desta markkinatalouden j(cid:228)rjestelmiin SKET SMM:n ja sit- temmin SKET MAB:n myynti lopahti kyseisill(cid:228) alueilla, mik(cid:228) vaikutti haitallisesti liikevaihtoon. 18) 19) T(cid:228)lt(cid:228) osin rakenneuudistuksen t(cid:228)rkeimpi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) oli raskaan koneenrakennusteollisuuden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen SKET SMM:n kannattavaksi ydintoiminnoksi sek(cid:228) sen ja siihen kuuluvan omaisuuden irrottaminen vanhasta yri- tyksest(cid:228) toimivaksi liikeyritykseksi. T(cid:228)m(cid:228) ei tarkoittanut ainoastaan uuden oikeushenkil(cid:246)n eli SKET MAB:n perus- tamista vaan my(cid:246)s muihin SKET-yrityksiin liittyvien riip- puvuussuhteiden mit(cid:228)t(cid:246)imist(cid:228), jotta SKET SMM:n seu- raajayritysten tulevat suhteet syntyisiv(cid:228)t markkinatalou- den periaatteiden mukaisesti. Lis(cid:228)ksi se merkitsi sit(cid:228), ett(cid:228) SKET MAB:lle oli luotava omat aineelliset perusrakenteet ja ett(cid:228) toiminnot oli keskitett(cid:228)v(cid:228) mahdollisimman pie- neen sijaintipaikkaan. Ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) oli my(cid:246)s v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228). Lis(cid:228)ksi oli toteutettava toimenpiteit(cid:228) sen varmistamiseksi, ett(cid:228) laiminly(cid:246)tyjen investointien seura- ukset saadaan korjatuiksi. Perinteisill(cid:228) myyntialoilla SKET-toiminimeen liittyv(cid:228)n liikearvon s(cid:228)ilytt(cid:228)minen tiettyjen SKET SMM:n aiemmin tekemien edellytti koneenrakennussopimusten Samalla SKET MAB:lle muodostuisi uusi asiakasryhm(cid:228). Sen j(cid:228)l- keen kun yritys oli yksityistetty ja liitetty osaksi Ener- con- ja LMB-yhtymi(cid:228), j(cid:228)ljell(cid:228) oli rakenneuudistuksen lop- puvaihe, jonka aikana SKET MAB:st(cid:228) teht(cid:228)isiin emo- yhti(cid:246)iden kaupallinen yhteisyritys. noudattamista. Yritys integroitiin taloudellisesti Enercon-yhtym(cid:228)(cid:228)n luo- malla kaksi uutta yrityst(cid:228): Rotorblattfertigung GmbH (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Roma(cid:146)), joka vastaa tuuligeneraattorien root- torien valmistuksesta, sek(cid:228) Generatorenfertigung und Assembly GmbH (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Gema(cid:146)), joka vastaa gene- raattorien rakentamisesta ja asentamisesta. N(cid:228)in moni- puolistetaan SKET MAB:n perinteist(cid:228) toimialaa laajenta- malla toimintaa tuuligeneraattorimarkkinoihin liittyvill(cid:228) ylemm(cid:228)n tuotantoportaan tuotteilla. T(cid:228)t(cid:228) varten ei ole tarpeen laajentaa SKET MAB:n kapasiteettia. Vaikka uudet yritykset ovatkin taloudellisesti joka suhteessa SKET MAB:n osia, ne ovat tuotevastuuseen ja teollisoike- uksien suojaan liittyvist(cid:228) syist(cid:228) itsen(cid:228)isi(cid:228), SKET MAB:st(cid:228) liittyv(cid:228)t erillisi(cid:228) oikeushenkil(cid:246)it(cid:228). Kyseiset aineellisesti niin kiinte(cid:228)sti SKET MAB:n tuotantoproses- siin, ett(cid:228) ulkopuolisten yritysten on vaikea ottaa niit(cid:228) vastuulleen. Enercon-yhtym(cid:228)h(cid:228)n j(cid:228)rjesti SKET MAB:n henkil(cid:246)st(cid:246)lle uusiin toimialoihin perehdytt(cid:228)v(cid:228)n koulu- tusohjelman. toimialat L 30/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 2. 2000 20) 21) 22) 23) 25) LMB-yhtym(cid:228)(cid:228)n taloudellisesti integroitava SKET MAB hy(cid:246)tyy saadessaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liiketoiminnallista taitotie- toa. Heinz Buse vastaa henkil(cid:246)kohtaisesti SKET MAB:n jokap(cid:228)iv(cid:228)isest(cid:228) liiketoiminnasta. Edell(cid:228) mainittujen uudelleenj(cid:228)rjestelytoimien ohella on otettava huomioon SKET MAB:n p(cid:228)(cid:228)oma- ja rahoitus- tarve SKET SMM:st(cid:228) irrottamisen ja yksityist(cid:228)misen v(cid:228)li- sen(cid:228) aikana. Rakenneuudistussuunnitelma on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) panna t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)n vuosina 1996(cid:151)1999. Saksan toimittamien tietojen mukaan suunnitelma pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa. SKET MAB:n rakenneuudistuksen kustannukset ovat yhteens(cid:228) 83,1 miljoonaa Saksan markkaa. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) koos- tuu seuraavista erist(cid:228): a) nelj(cid:228) miljoonaa Saksan markkaa koneenrakennustoi- minnan yll(cid:228)pit(cid:228)miseksi sin(cid:228) aikana, kun kyseinen toimiala kuului konkurssimenettelyn kohteena ole- vaan SKET SMM:(cid:228)(cid:228)n; b) 43,7 miljoonan Saksan markan varat liikkuvan p(cid:228)(cid:228)- oman sek(cid:228) vaihto- ja rahoitusomaisuuden hankkimi- seksi SKET MAB:lle; c) 3,7 miljoonan Saksan markan ennakko sopimusvel- voitteiden t(cid:228)ytt(cid:228)miseen; d) 15,1 miljoonaa Saksan markkaa SKET MAB:n raken- neuudistukseen yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen; e) 14,7 miljoonaa Saksan markkaa uusille tuotanto- aloille (Roma ja Gema); f) 1,9 miljoonaa Saksan markkaa SKET MAB:n henki- l(cid:246)st(cid:246)n koulutukseen. 24) Vuonna 1999 yrityksen on rakenneuudistussuunnitel- man mukaan tarkoitus olla j(cid:228)lleen kannattava. J(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228) olevassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n oletettua kannatta- vuuden palautumista koskevat ohjearvot. Vuoden 1999 luvut perustuvat yksityist(cid:228)misen aikoihin laadittuihin ennusteisiin. 1997 1998 1999 (ennuste) (Saksan markkaa) Liikevaihto 39 680 000 45 618 000 66 441 000 Kustannukset aineista ja tarvikkeista 28 170 200 28 590 000 23 850 000 Henkil(cid:246)st(cid:246)kustannukset 12 140 277 15 999 000 27 400 000 Poistot 1 450 500 2 947 200 Liiketoiminnan tulos ﬂ 1 249 677 ﬂ 1 218 800 Voitto/tappio ﬂ 2 226 277 ﬂ 3 760 000 4 521 000 5 071 000 5 291 000 Huom: T(cid:228)ss(cid:228) taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n vain joitakin keskeisi(cid:228) lukuja, ja sarakkeissa esitetyt tiedot eiv(cid:228)t ole aritmeettisesti t(cid:228)ydellisi(cid:228). esimerkiksi liikevaihdosta On syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) liikevaihdon ennustettu kasvu n(cid:228)kyy SKET MAB:n tilauskirjasta ja perustuu sijoittajien tuuli- harjoittamaan toimintaan. Niinp(cid:228) generaattorituotannon vuonna osuus 1999 on 45 prosenttia. Todettakoon my(cid:246)s SKET MAB:n tilauskirjan osoittavan selv(cid:228)sti, ett(cid:228) yrityksen taloudelli- nen tulevaisuus ei en(cid:228)(cid:228) perustu muiden SKET SMM:n seuraajayritysten tekemiin sopimuksiin. Henkil(cid:246)st(cid:246)kus- tannusten nousu selittyy toiminnan laajenemisella ja uusien tuotantoalojen (Roma ja Gema) hankinnalla. Aineista, tarvikkeista ja tavaroista johtuvien kustannus- ten lasku selittyy sill(cid:228), ett(cid:228) SKET MAB nauttii suurempaa arvostusta neuvoteltaessa toimituksia koskevista sopi- muksista edullisin ehdoin. Molemmat emoyhti(cid:246)t eli Enercon-yhtym(cid:228) ja LMB-yhtym(cid:228) tuottavat voittoa ja laa- jenevat. N(cid:228)m(cid:228) useilla eri markkinoilla toimivat yhtym(cid:228)t ovat harjoittaneet l(cid:228)heist(cid:228) yhteistoimintaa jo yli 12 vuo- den ajan. VI 26) Tukipaketti, josta Saksa ilmoitti yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen, oli arvoltaan 57,8 miljoonaa Saksan markkaa. Komissio toteaa, ett(cid:228) vuosille 1998(cid:151)2000 sijoittajat ovat lis(cid:228)ksi saaneet 3,9 miljoonaa Saksan markkaa 27. puiteohjel- man mukaisesti hyv(cid:228)ksytyst(cid:228) alueellisia elinkeinoraken- teita edist(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) Saksan yhteisest(cid:228) tukiohjelmasta (Ge- regionalen (cid:148)Verbesserung meinschaftsaufgabe ohjelman j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) Wirtschaftsstruktur(cid:148), der (cid:146)yhteisen 4. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 30/29 varat(cid:146)). Komission ei tarvitse arvioida kyseist(cid:228) toimenpi- dett(cid:228) uudelleen mutta se ottaa n(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t huomioon arvioidessaan tukien suhteellista osuutta. VII 27) Arvioinnissa otetaan huomioon seuraavat tukitoimenpi- teet: L(cid:228)hde Laji Saksan markkaa Avustus vaihto- suuden hankkimista varten sek(cid:228) ja rahoitusomai- k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuden 40 000 000 Avustus varaston perustamista var- ten 3 700 000 32) BvS BvS BvS SKET SMM:n Laina raskaan tuo- koneenrakennusteollisuuden tantoa varten sek(cid:228) luopuminen lai- nan takaisinperinn(cid:228)st(cid:228) BvS Avustus puvaiheen kustannuksiin rakenneuudistuksen lop- 4 000 000 10 100 000 57 800 000 28) 29) Lis(cid:228)ksi tilausten ennakoihin oli my(cid:246)nnetty 3,6 miljoo- nan Saksan markan avustus, jonka sijoittajat maksoivat takaisin yksityist(cid:228)misen yhteydess(cid:228). Hein(cid:228)kuussa 1997 tehdyn ilmoituksen mukaisessa muodossa alkuper(cid:228)isen tukipaketin arvo oli 79,2 miljoonaa Saksan markkaa. Komissio toteaa, ett(cid:228) muita huomioitavia tukieri(cid:228) ei ole, sill(cid:228) avoimessa ja rajoittamattomassa tarjouskilpailussa SKET MAB:n sijoittajiksi valittiin Enercon-yhtym(cid:228) ja LMB-yhtym(cid:228), joiden tarjous katsottiin parhaaksi. 33) 30) Sijoittajan rahoitusosuus on 25,3 miljoonaa Saksan markkaa. Se koostuu seuraavista erist(cid:228): K(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitus Saksan markkaa SKET MAB:hen teht(cid:228)v(cid:228)t investoinnit 5 000 000 SKET-MAB:n henkil(cid:246)st(cid:246)n koulutuskustannukset 1 900 000 Lainojen takaisinmaksu ja koronmaksu 3 700 000 Investoinnit (Roma ja Gema (cid:151) SKET MAB:hen kuuluvat toimialat K(cid:228)ynnistyskustannukset (Roma ja Gema (cid:151) SKET MAB:hen kuuluvat toimialat) 13 000 000 1 700 000 25 300 000 31) koneenrakennusteollisuuden Raskaan komponenttien valmistus ja tilaustuotanto muodostavat SKET MAB:n toiminnan kannalta perinteisesti t(cid:228)rke(cid:228)t markkinat; koska yritys on integroitu osaksi Enerconia ja koska on hankittu kaksi uutta toimialaa (Roma ja Gema), tuuli- generaattorimarkkinoiden osuus on nyky(cid:228)(cid:228)n huomattava (45 prosenttia vuoden 1999 tilauksista). Rakenteiltaan uudistettu SKET MAB toimiikin vastedes my(cid:246)s rootto- rien ja generaattorien kokoajien markkinoilla. Yleisest(cid:228) toiminnasta todettakoon, ett(cid:228) SKET MAB:n asiakkaat ovat eri teollisuudenalojen yrityksi(cid:228) ja laitoksia, jotka tarvitsevat koneenosia tai kokonaisia laitteistoja, jotka valmistetaan niiden piirustusten, mallien ja eritel- mien mukaan. Yritys toimii nyky(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hinn(cid:228) Saksan markkinoilla. Alalla k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n kovaa kilpailua Puolan ja T(cid:154)ekin tasavallan kaltaisten matalapalkkamaiden kanssa. Asiakkaat ovat kuitenkin entist(cid:228) laatutietoisempia ja edellytt(cid:228)v(cid:228)t entist(cid:228) useammin monimutkaisten laitteisto- jen oikea-aikaista, paikalla tapahtuvaa valmistusta, ja t(cid:228)m(cid:228)n markkinasegmentin merkitys kasvaa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi SKET MAB on keskittynyt kyseiseen markkina- segmenttiin, logistiikka ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- aikojen noudattaminen ovat avaintekij(cid:246)it(cid:228). Niill(cid:228) markki- joilla SKET MAB toimii, olosuhteet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyv(cid:228)t noilla, ylemm(cid:228)n vallitsevan tuotantoportaan markkinoilla kysynn(cid:228)n mukaan. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n olevien tietojen perusteella komissiolla ei ole syyt(cid:228) muuttaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydess(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) n(cid:228)kemyst(cid:228), joilla SKET jonka mukaan markkinoilla, MAB toimii, ei ole rakenteellista ylikapasiteettia. jossa laatu, palvelu, Ylemm(cid:228)n tuotantoportaan markkinoihin kuuluvat tuuli- generaattorimarkkinat, joille SKET MAB, Roma ja Gema mukaan luettuina, erityisesti suuntaa tuotantoaan. Tuu- lienergia otettiin Euroopassa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 70-luvun puoliv(cid:228)- liss(cid:228) (cid:246)ljykriisin j(cid:228)lkeen. Ala taantui 80-luvun puoliv(cid:228)- liss(cid:228), jolloin energian hinta laski, mink(cid:228) seurauksena oli entist(cid:228) enemm(cid:228)n pyritt(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kustannuksia ja parantamaan tehokkuutta. Viime vuosina tuulienergia- t(cid:228)rkeisiin markkinat ovat markkina-alueisiin kuuluu Tanska ja nyttemmin my(cid:246)s Saksa. Saksa on nyt alan suurin markkina-alue yhteis(cid:246)ss(cid:228) ja koko maailmassa. Tuulienergiamarkkinoiden tulevai- suudenn(cid:228)kym(cid:228)t ovat eritt(cid:228)in suotuisat. Tuulienergiaan perustuva lis(cid:228)(cid:228)ntyy nopeasti, kun tekninen kehitys ja kustannusten supista- minen tekev(cid:228)t siit(cid:228) entist(cid:228) kilpailukykyisemm(cid:228)n t(cid:228)rkeim- piin s(cid:228)hk(cid:246)ntuotantomenetelmiin verrattuna (14). Komis- sion tiedossa ei ole, ett(cid:228) kyseisill(cid:228) markkinoilla olisi rakenteellista ylikapasiteettia. kasvaneet huomattavasti; s(cid:228)hk(cid:246)ntuotanto todenn(cid:228)k(cid:246)isesti 34) Koska tuuliturbiinimarkkinoilla ei ole rakenteellista yli- kapasiteettia, Gema:n ja Roma:n ansiosta syntyneiden uusien toimintamuotojen osalta ei vaikuta todenn(cid:228)k(cid:246)i- (14) Panorama der EU-Industrie 1997, s. I-50. 35) 36) 37) L 30/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 2. 2000 selt(cid:228), ett(cid:228) alemman tuotantoportaan markkinoilla, esi- merkiksi tuuliturbiinien komponenttien kokoajien mark- kinoilla, k(cid:228)rsitt(cid:228)isiin ylikapasiteetista. VIII tuen SKET MAB:n alkuper(cid:228)ist(cid:228) tukipakettia koskeva muodolli- nen tutkintamenettely aloitettiin, koska komissio piti soveltuvuutta katsotun rakenneuudistustueksi yhteismarkkinoille kyseenalaisena. Saamiensa tietojen perusteella komissio katsoi varsinkin, ett(cid:228) rakenneuudis- tussuunnitelma oli rakenneuudistustoimenpiteiden ja nii- hin liittyvien kustannusten osalta liian ep(cid:228)t(cid:228)sm(cid:228)llinen. Lis(cid:228)ksi oli toimitettu vain joitakin rahoitusta koskevia tietoja ja oli ep(cid:228)selv(cid:228)(cid:228), voitaisiinko yrityksest(cid:228) saada elinkelpoinen kohtuullisessa ajassa. Koska SKET MAB:n kapasiteetin kehityst(cid:228) koskevat tiedot olivat lis(cid:228)ksi puut- teellisia, oli vaikeaa m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) tuen vaikutuksia kilpailijoi- hin. Rakenneuudistustoimenpiteit(cid:228) ja niiden kustannuk- sia koskevien tietojen puutteellisuuden vuoksi oli my(cid:246)s vaikeaa todeta, rajoittuiko tuki rakenneuudistuksen kan- nalta mahdollisimman v(cid:228)h(cid:228)iseksi. Komission ep(cid:228)ilyksi(cid:228) lis(cid:228)si se, ettei muodollisen tutkintamenettelyn aloittami- seen menness(cid:228) ollut l(cid:246)ydetty yksityist(cid:228) sijoittajaa, joka olisi ollut kiinnostunut ostamaan SKET MAB:n. IX dostama monialayritys, jonka rakennetta uudistettiin muutaman vuoden ajan. Uusi yritys eli SKET MAB jat- kaa osittain SKET SMM:n harjoittamaa raskaan koneen- rakennusteollisuuden tuotantoa. BvS muutti strategi- aansa siten, ett(cid:228) uuden yrityksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n asetettiin p(cid:228)(cid:228)- omaa ja varoja, jotta se voitaisiin yksityist(cid:228)(cid:228) ja jotta se kykenisi toimimaan itsen(cid:228)isesti. Erikoista asiassa on se, ett(cid:228) vuodesta 1990 l(cid:228)htien valtion omistuksessa ollutta SKET SMM GmbH:ta ei koskaan kyetty yksityist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n itsen(cid:228)isen(cid:228) yrityksen(cid:228) tai osana yhtym(cid:228)(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) seikat erottavat tarkasteltavana olevan asian pelastetuista yhti- (cid:246)ist(cid:228) (Auffanggesellschaften), jotka perustettiin jo yksi- tyistetyn yrityksen konkurssin j(cid:228)lkeen. 39) aiheutuneet ongelmat Kun SKET MAB:st(cid:228) tuli itsen(cid:228)inen oikeushenkil(cid:246), se ei raskaan koneenrakennusteollisuuden tuotantonsa osalta ollut itsen(cid:228)isen(cid:228) yrityksen(cid:228) elinkelpoinen. Kuten edell(cid:228) todettiin, SKET SMM:n raskasta teollisuutta ei perustettu eik(cid:228) harjoitettu itsen(cid:228)isen(cid:228) kaupallisena yrityksen(cid:228) vaan sen oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) palvella keskusjohtoisen suunnitelmatalou- den tarpeita. T(cid:228)st(cid:228) saattavat lopulta vied(cid:228) SKET SMM:n konkurssiin. Jos mahdollisesti elinkelpoisia toimialoja ei olisi irrotettu SKET SMM:st(cid:228) ja jos niiden rakenteellista uudistamista itsen(cid:228)isin(cid:228) yrityk- sin(cid:228) ei olisi jatkettu, seuraajayritykset olisivat kohdan- neet samat ongelmat. Tukitoimenpiteit(cid:228), jotka toteutet- tiin SKET MAB:n hyv(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228)n otettua haltuunsa kon- kurssin tehneen yrityksen omaisuutta ja resursseja, voi- daan pit(cid:228)(cid:228) rakenneuudistustukena. T(cid:228)m(cid:228) on perusteltua kahdestakin syyst(cid:228): ensinn(cid:228)kin ripe(cid:228)sti suunnitelma- taloudesta markkinatalousj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n siirtyvien yritys- ten historiallisten ja taloudellisten edellytysten perus- teella ja toiseksi ottaen huomioon Treuhandanstalt-viras- ton seuraajan BvS:n rooli uudelleensopeutumisproses- sissa. Edell(cid:228) mainitut tukitoimenpiteet kuuluvat EY:n perusta- missopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitett(cid:228)vist(cid:228) syist(cid:228). 40) SKET MAB on yritys, joka toimii merkityksellisill(cid:228), j(cid:228)sen- joten asia vaikuttaa valtioiden v(cid:228)lisill(cid:228) markkinoilla, j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan. Tuki sin(cid:228)ns(cid:228) edist(cid:228)(cid:228) kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228). N(cid:228)in ollen Saksan yritykselle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t tuet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. EY:n perustamis- sopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n mah- dollisuudesta tehd(cid:228) poikkeus 87 artiklan 1 kohdassa soveltamisalaan kuuluvan tuen osalta. J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitet- t(cid:228)vist(cid:228) syist(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta on ainoa perusta tehd(cid:228) poikkeus SKET MAB:lle eli vaikeuksissa olevalle yritykselle my(cid:246)n- netyn rakenneuudistustuen osalta. 38) Tuki my(cid:246)nnettiin yritykselle, jonka BvS oli perustanut sen j(cid:228)lkeen, kun toiseen talousyksikk(cid:246)(cid:246)n kohdistuva konkurssimenettely oli mahdollista aloittaa. Vaikka vii- meksi mainittu toimi SKET SMM GmbH:n oikeushenki- l(cid:246)n kautta, se oli tosiasiassa useiden toimialojen muo- Ottaen huomioon edell(cid:228) esitetyt seikat komissio katsoo, ett(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c kohdan poikkeusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) on mahdollista soveltaa asi- aan. Jotta kyseist(cid:228) poikkeusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) voitaisiin soveltaa, tuen on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) vaikeuksissa olevien yritysten pelasta- miseksi tarkoitettua valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa (15) esitetyt edel- lytykset. uudistamiseksi rakenteiden ja 41) Komission mukaan yritysten pelastamiseksi ja rakenteen uudistamiseksi tarkoitettu tuki voi osaltaan kehitt(cid:228)(cid:228) taloudellista toimintaa muuttamatta kaupank(cid:228)ynnin edel- jos lytyksi(cid:228) yhteis(cid:246)n edun kanssa ristiriitaisella tavalla, suuntaviivojen 3 jaksossa esitetyt edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t; n(cid:228)in ollen komissio sallii t(cid:228)llaisen tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen kyseisin edellytyksin. Jos pelastustoimien ja rakenteen uudistamisen kohteena olevat yritykset sijaitsevat tuki- alueilla, komissio ottaa huomioon 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut alueelliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat suuntaviivojen 3. 2. 3 kohdan mukaisesti. (15) EYVL C 368, 23. 12. 1994. 42) 43) 44) 46) 47) 48) 4. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 30/31 T(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) tarkasteltavat, rakenneuudistustueksi katsotut toimenpiteet ovat Saksan vuonna 1998 ilmoit- tamat 57,8 miljoonan Saksan markan tukitoimet sek(cid:228) 3,6 miljoonan Saksan markan laina sopimuksiin liittyvi(cid:228) ennakkomaksuja varten sek(cid:228) korot, jotka sijoittaja mak- soi takaisin yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen. toimialojen (Gema ja Roma) perustamiseen ei liity SKET MAB:n silloisen koneenrakennuskapasiteetin laajenta- mista. Molemmat uudet toimialat kuuluvat ylemp(cid:228)(cid:228)n tuotantoportaaseen ja ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) osatekij(cid:246)it(cid:228) integroitaessa SKET MAB osaksi Enercon-yhtym(cid:228)(cid:228), joten ne ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) SKET MAB:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi. X T(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kseen suuntaviivoissa esitetyt edellytykset kaik- kien rakenneuudistussuunnitelmien on palautettava vai- keuksissa olevan yrityksen pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoi- suus kohtuullisessa ajassa ja realististen oletusten perus- teella. josta oli Edell(cid:228) kerrottiin jo sen toimialan ongelmista, kenties m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) muodostaa SKET MAB, ja tarvittavista tukitoimenpiteist(cid:228). Ennen yksityist(cid:228)mist(cid:228) toteutetut toi- met kohdistuivat osaan n(cid:228)ist(cid:228) ongelmista, ja j(cid:228)ljell(cid:228) ole- via ongelmia pyrittiin ratkaisemaan yksityist(cid:228)misen j(cid:228)l- keisill(cid:228) toimilla kuten integroimalla yritys emoyhti(cid:246)(cid:246)n. SKET MAB:st(cid:228) tehtiin riippumaton muista SKET SMM:n seuraajayrityksist(cid:228), ja sille avautuivat uudet maantieteelli- set markkinat ja uudet tuotemarkkinat. Investoijayhty- joita lis(cid:228)ksi m(cid:228)t ovat kumpikin menestyvi(cid:228) yrityksi(cid:228), yhdist(cid:228)(cid:228) monivuotinen yhteisty(cid:246). SKET MAB:n taloudel- linen tulos vastaa yksityist(cid:228)misen aikoihin laadittuja jo onnistuneet pa- ennusteita. ja elinkelpoisuu- rantamaan SKET MAB:n tilauskantaa, den palautuminen kohtuullisessa ajassa vaikuttaa realisti- selta. Investoijayritykset ovat 45) Komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) kyseinen suuntaviivojen edelly- tys on nyt t(cid:228)ytetty. XI rakenneuudistus- Suuntaviivojen mukaan lis(cid:228)edellytys tuen my(cid:246)nt(cid:228)miselle on, ett(cid:228) tuesta aiheutuvaa kilpailun perusteetonta v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228) v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n. Jos merkityksellisill(cid:228) markkinoilla on rakenteellista yli- kapasiteettia, tuensaajan on suuntaviivojen mukaan supistettava kapasiteettiaan lopullisesti. Jos merkitykselli- sill(cid:228) markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, komissio ei edellyt(cid:228) kapasiteetin supistamista mutta ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n tavallisesti salli kapasiteetin lis(cid:228)(cid:228)mist(cid:228). 49) 50) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) julkaistussa Saksalle osoitetussa tiedonannossa kehotettiin asianomaisia osa- puolia kuten kilpailijoita esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa. Komissio toteaa, ett(cid:228) huomautuksia ei ole esitetty. SKET MAB:n on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toimia Enercon-yhtym(cid:228)n ja LMB-yhtym(cid:228)n yhteisyrityksen(cid:228), mutta mainitut yhtym(cid:228)t eiv(cid:228)t toimi samoilla markkinoilla eik(cid:228) Saksan kuvailema niiden v(cid:228)linen sopimus muutoinkaan v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) yhteis- markkinoilla k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kilpailua. 51) Komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) SKET MAB:n hyv(cid:228)ksi toteutet- tuihin tukitoimenpiteisiin ei liity kilpailun perusteetonta v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228). XII 52) 53) Suuntaviivoissa edellytet(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)n rakenneuudistustuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja osuus rahoituksesta rajoi- tetaan mahdollisimman v(cid:228)h(cid:228)iseksi ja ett(cid:228) ne ovat suh- teessa yhteis(cid:246)n odottamaan hy(cid:246)tyyn. Lis(cid:228)ksi sijoittajan on tavallisesti osallistuttava merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla raken- neuudistussuunnitelman rahoitukseen omilla varoillaan. Tarkasteltavana olevassa asiassa BvS:n my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n tuki- paketin kokonaisarvo on 57,8 miljoonaa Saksan mark- kaa. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)ltyy BvS:n my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) 43,7 miljoonan Saksan markan laina p(cid:228)(cid:228)oman ja tuotantov(cid:228)lineiden hankintaan sek(cid:228) koneenosavaraston perustamiseen ja SKET SMM:n laitteistohankintoihin. Pakettiin sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s BvS:n konkurssipes(cid:228)n toimitsijamiehelle my(cid:246)n- t(cid:228)m(cid:228) nelj(cid:228)n miljoonan Saksan markan laina. Lis(cid:228)ksi SKET MAB on saanut 10,1 miljoonan Saksan markan lainan rakenneuudistuksen jatkamiseksi. Yhteisen ohjel- man varoista my(cid:246)nnetyt 3,99 miljoonaa Saksan mark- kaa on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) uuden tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n arvioitaessa tukien suhteellista osuutta. Kuten edell(cid:228) jo todettiin, komissiolla ei ole mit(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)yt- josta tuuliturbii- t(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) koneenrakennusalalla, nimarkkinat muodostavat osan, olisi rakenteellista yli- kapasiteettia. N(cid:228)in ollen SKET MAB:n ei ole tarpeen supistaa kapasiteettiaan lopullisesti. On kuitenkin todet- tava, ett(cid:228) SKET MAB:n toimipaikkoja ja henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) v(cid:228)hennettiin osana rakenneuudistusta. My(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n uusien 54) Vaikka kauppahinta oli ainoastaan yksi Saksan markka, sijoittajat sitoutuivat investoimaan SKET MAB:n raken- neuudistukseen viisi miljoonaa Saksan markkaa. Ne rahoittavat SKET MAB:n henkil(cid:246)st(cid:246)n koulutuksen, jonka kustannukset ovat 1,9 miljoonaa Saksan markkaa. Lis(cid:228)ksi ne sitoutuivat maksamaan takaisin SKET MAB:lle my(cid:246)nnetyn 3,6 miljoonan Saksan markan luoton sek(cid:228) L 30/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 2. 2000 55) 56) 57) siihen liittyv(cid:228)t 100 000 Saksan markan korot. Koska rakenneuudistussuunnitelmaan sis(cid:228)ltyy SKET MAB:n laa- jentaminen Roma:lla ja Gema:lla, on otettava huomioon my(cid:246)s n(cid:228)it(cid:228) toimialoja koskeva sijoittajien sitoumus. Sijoittajat investoivat 13 miljoonaa Saksan markkaa Roma:an ja Gema:an sek(cid:228) rahoittavat niiden toiminnan k(cid:228)ynnist(cid:228)misest(cid:228) aiheutuvat 1,7 miljoonan Saksan mar- kan kustannukset. N(cid:228)in ollen sijoittajien rahoitusosuus rakenneuudistuksesta on 25,3 miljoonaa Saksan mark- kaa tai, jos otetaan huomioon sijoittajille yhteisen ohjel- man varoista my(cid:246)nnetyt 3,99 miljoonaa Saksan mark- kaa, 21,31 miljoonaa Saksan markkaa. ollen rakenneuudistuksen N(cid:228)in ovat yhteens(cid:228) 83,1 miljoonaa Saksan markkaa, josta yksityi- sen sijoittajan osuus on noin 25 prosenttia. Sijoittajien rahoitusosuutta voidaan siis pit(cid:228)(cid:228) kohtuullisena. kustannukset Ottaen huomioon edell(cid:228) esitetyt seikat komissio katsoo, ett(cid:228) sen menettelyn aloittamisen yhteydess(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)t ep(cid:228)ilyt on nyt k(cid:228)sitelty ja tuen suhteellista osuutta kos- keva edellytys t(cid:228)yttyy. ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla Toimenpiteet, jotka Saksan liittotasavalta on toteuttanut Mag- deburgissa sijaitsevan SKET MAB:n ja SKET SMM:n raskaan koneenrakennusteollisuuden on 57,8 miljoonaa Saksan markkaa, soveltuvat EY:n perustamisso- pimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuk- sen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkki- noille. Tuki k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) seuraavat er(cid:228)t: hyv(cid:228)ksi joiden arvo ja a) BvS:n my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) avustus vaihto- sek(cid:228) (40 000 000 Saksan markkaa); k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuden ja rahoitusomaisuuden varten hankkimista b) BvS:n my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) avustus varaston perustamista varten (3 700 000 Saksan markkaa); c) laina SKET SMM:n raskaan koneenrakennusteollisuuden tuotantoa varten sek(cid:228) luopuminen lainan takaisinperinn(cid:228)st(cid:228) (4 000 000 Saksan markkaa); XIII d) avustus rakenneuudistuksen loppuvaiheen kustannuksiin (noin 10 100 000 Saksan markkaa). Lis(cid:228)ksi suuntaviivoissa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) yritys panee komissiolle esitt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) ja komission hyv(cid:228)ksym(cid:228)n raken- neuudistussuunnitelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kokonaisuudessaan ja noudattaa kaikkia komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) velvoitteita. Muutoin komissio aloittaa tuen takaisinpe- rint(cid:228)toimet, jollei alkuper(cid:228)ist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) muuteta j(cid:228)senval- tion uuden ilmoituksen johdosta. Rakenneuudistussuun- nitelman t(cid:228)rkeit(cid:228) osia, kuten Roma:n ja Gema:n perusta- minen, on jo toteutettu. Sijoittajat ovat sitoutuneet pane- maan j(cid:228)ljell(cid:228) olevat suunnitelman osat t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kah- den vuoden kuluessa. Todettakoon, ett(cid:228) sijoittajayhtym(cid:228)t ovat harjoittaneet yhteistoimintaa jo kauan, joten ei ole juurikaan syyt(cid:228) olettaa, ett(cid:228) ne purkaisivat yhteisyrityk- sens(cid:228). Lis(cid:228)ksi Saksa on vakuuttanut toteuttavansa kaikki mahdolliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, ett(cid:228) suun- nitelma pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. N(cid:228)in ollen komissio p(cid:228)(cid:228)tte- lee, ett(cid:228) my(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228) suuntaviivojen edellytys t(cid:228)yttyy. 2 artikla Saksan SKET MAB:lle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) 3,6 miljoonan Saksan markan laina, jonka SKET MAB:n sijoittajat ovat maksaneet takaisin, soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakoh- dan nojalla yhteismarkkinoille. 3 artikla Saksan on esitett(cid:228)v(cid:228) komissiolle vuosittain rakenneuudistus- suunnitelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskeva yksityiskohtainen ker- tomus. 4 artikla XIV T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 58) Komissio toteaa, ett(cid:228) Saksa on toteuttanut edell(cid:228) maini- tut tukitoimenpiteet s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Edell(cid:228) mainitut seikat huomioon ottaen komissio katsoo kui- tenkin, ett(cid:228) toimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille, koska ne rakenneuudistustukia koskevissa t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t suuntaviivoissa asetetut edellytykset, Tehty Brysseliss(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:228)sen


title: 2000/262/CE: Decisão da Comissão, de 20 de Julho de 1999, relativa ao regime de auxílio estatal concedido pela Itália a favor do estaleiro naval INMA através da holding pública Itainvest (ex GEPI) [notificada com o número C(1999) 2532] (Texto relevante para efeitos do EEE) (Apenas faz fé o texto em língua italiana)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
control of State aid
financial loss
restriction on competition
shipbuilding

text: 4. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 83/21 II (Actos cuja publicação não é uma condição da sua aplicabilidade) COMISSÃO DECISÃO DA COMISSÃO de 20 de Julho de 1999 relativa ao regime de auxílio estatal concedido pela Itália a favor do estaleiro naval INMA através da holding pública Itainvest (ex GEPI) [notificada com o número C(1999) 2532] (Apenas faz fé o texto em língua italiana) (Texto relevante para efeitos do EEE) (2000/262/CE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o n. o 2, primeiro parágrafo, do seu artigo 88. o, Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu e, nomeadamente, o n. o 1, alínea a), do seu artigo 62. o, Depois de ter convidado (1) os interessados a apresentarem as respectivas observações nos termos do referido artigo e tendo em conta as referidas observações, Considerando o seguinte: I. PROCEDIMENTO (1) No âmbito do acompanhamento da decisão da Comissão, de 17 de Julho de 1996 (2), relativamente ao grupo público GEPI (Itainvest a partir de 12 de Setembro de 1997 e a seguir referido sob esta nova denominação), os responsáveis do grupo reconheceram ter concedido, em 1997, a uma das suas empresas controladas a 100 %, ou seja, ao estaleiro naval INMA, um montante financeiro de cerca de 100 mil milhões de liras italianas (51,6 milhões de euros) para cobrir os prejuízos registados pelo estaleiro em 1996-1997. Por conseguinte, a Comissão enviou às autoridades italianas um pedido formal de informações em 1 de Outubro de 1998. Por carta de 9 de Novembro de 1998, a Representação Permanente de Itália junto da União Europeia forneceu as informações solicitadas transmitindo os balanços da empresa de 1992 a 1997. (2) Por carta de 19 de Janeiro de 1999, a Comissão informou o Governo italiano da sua decisão de iniciar o procedimento previsto no n. o 2 do artigo 88. o do Tratado relativamente ao referido auxílio. As autoridades italianas transmitiram as suas observações à Comissão pela carta n. o 3896, de 2 de (1) JO C 63 de 5. 3. 1999, p. 2. (2) JO C 5 de 9. 1. 1997, p. 3. L 83/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 4. 2000 (3) (4) (5) (6) Março de 1999, da Representação Permanente. A decisão da Comissão de iniciar o procedimento foi publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias (3). A Comissão convidou os interessados a apresentarem as respectivas observações relativas ao auxílio em causa. A Comissão recebeu observa- ções a este respeito da parte dos interessados. A Comissão transmitiu-as à Itália, dando-lhe a possibilidade de as comentar, tendo recebido as respectivas observações por carta de 30 de Junho de 1999. II. DESCRIÇÃO Da análise dos balanços do estaleiro naval INMA resultou, em primeiro lugar, que o exercício de 1996 tinha fechado com um prejuízo de 21,4 mil milhões de liras italianas (11 milhões de euros). O conselho de administração convidou a Itainvest, principal accionista da empresa, a cobrir esse prejuízo através da renúncia aos créditos. Na sua assembleia de 13 de Novembro de 1997, os accionistas decidiram cobrir este prejuízo, em parte com reservas legais e extraordinárias num montante de 4,68 mil milhões de liras italianas (2,4 milhões de euros) e o saldo com uma contribuição de 16,7 mil milhões de liras italianas (8,6 milhões de euros) por parte da Itainvest. Na assembleia realizada em 24 de Março de 1998, uma vez que as contas da empresa registavam já em 30 de Novembro de 1997 um prejuízo de 81,89 mil milhões de liras italianas (42,3 milhões de euros), foi decidido cobrir este montante e seguidamente reconstituir em 35 mil milhões de liras italianas (18 milhões de euros) o capital da empresa. O principal accionista subscreveu 99 % do capital, tendo pago imediatamente apenas três décimos, enquanto 1 % do capital subscrito pelo estaleiro naval Nuovi Cantiere Apuania (NCA), igualmente pertencente à Itainvest, foi integralmente pago. Por último, uma assembleia ordinária e extraordinária, realizada em 23 de Junho de 1998, aprovou as contas do exercício de 1997 encerradas com um prejuízo global de 103,7 mil milhões de liras italianas (53,5 milhões de euros) e decidiu cobrir o saldo ainda descoberto desse exercício, no montante de 21,8 mil milhões de liras italianas (11,2 milhões de euros). Globalmente, a intervenção da Itainvest ascendeu, portanto, a 155,4 mil milhões de liras italianas (80,2 milhões de euros). Os mesmos balanços evidenciaram numerosos contributos pagos pelas autoridades italianas compe- tentes (em primeiro lugar pelo Ministério da Marinha Mercante e depois pelo Ministério dos Transportes e da Navegação) com base nas seguintes leis: n. o 599 de 14 de Agosto de 1982, n. o 111 de 22 de Março de 1985, n. o 234 de 14 de Junho de 1989 e n. o 132 de 24 de Fevereiro de 1994. Embora os auxílios a favor da construção naval instituídos por essas leis tivessem sido autorizados pela Comissão, esta não estava em condições de identificar a exacta justificação de cada um dos montantes do auxílio. A Comissão tinha dúvidas de que o estaleiro INMA pudesse beneficiar dos auxílios, sob o ponto de vista da inscrição numa associação criada pela Lei n. o 234/1989, registo especial dos estaleiros navais criado pelo Governo italiano para controlar eficazmente a capacidade do sector. De facto, o estaleiro INMA não fazia parte nem dos grandes estaleiros navais cuja reestruturação, no âmbito da Lei n. o 111/1985 (4) e respectivo refinanciamento (5), tinha sido aprovada pela Comissão, nem dos pequenos e médios estaleiros que tinham sido objecto de um refinanciamento separado (6). Efectivamente, todos estes elementos levaram a Comissão a iniciar o processo previsto no n. o 2 do artigo 88. o do Tratado, por ter considerado, em primeiro lugar, no que diz respeito às intervenções da Itainvest para a cobertura dos prejuízos e para a recapitalização, que as mesmas assumiam a natureza de auxílios estatais na acepção do n. o 1 do artigo 87. o, uma vez que se trata de uma empresa pública que beneficia da dotação de fundos públicos. Esses auxílios falseavam ou amea- çavam falsear a concorrência, favorecendo uma certa empresa. Além disso, tratando-se de uma empresa de construção naval, o auxílio devia ser examinado à luz da Directiva 90/684/CEE do Conselho, de 21 de Dezembro de 1990, relativa aos auxílios à construção naval (7), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 94/73/CE (8) e, em especial, com base no n. o 1 do seu artigo 5. o; que estabelece que «os auxílios destinados a facilitar a continuação em actividade de empresas de construção e transformação navais, incluindo a cobertura de prejuízos, e qualquer outro tipo de auxílios ao funcionamento que não acompanhem directamente medidas específicas de reestruturação abrangidas pelo Capítulo III podem ser considerados compatíveis com o mercado comum desde que o montante de tais auxílios, acumulado com o dos auxílios à produção atribuídos directamente a contratos individuais de construção e de transformação navais, nos termos do n. o 4 do artigo 4. o, não exceda o limite expresso em termos de uma percentagem do valor de negócios anual do beneficiário do auxílio no sector da construção e da transformação navais». (3) Ver nota de pé-de-página 1. (4) Auxílio 193/94, carta SG(85) D/9151 de 17 de Julho de 1985. (5) Ver nota de pé-de-página 4. (6) Auxílio 192/87, carta SG(89) D/2375 de 21 de Fevereiro de 1989. (7) JO L 380 de 31. 12. 1999, p. 27. A aplicação desta directiva foi prorrogada pelo Regulamento (CE) n. o 3094/95 do Conselho (JO L 332 de 31. 12. 1995, p. 1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2600/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 18). (8) JO L 351 de 31. 12. 1994, p. 10. 4. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 83/23 (7) (8) (9) (10) Tendo em conta os vários auxílios ao funcionamento e aos investimentos, bem como a elegibilidade do estaleiro naval INMA para tais medidas, a Comissão solicitou que lhe fossem fornecidas todas as informações úteis para poder verificar a sua compatibilidade com as disposições da Directiva 90/684/CEE e com as suas diferentes decisões nessa matéria. Por último, a Comissão colocou reservas quanto ao facto de a maioria dos créditos bancários da empresa terem sido cobertos por garantias concedidas pela Itainvest e de grande parte das actividades do estaleiro nos últimos anos terem sido realizadas por conta de sociedades de armadores contro- ladas total ou parcialmente (nomeadamente, Pugliola Stargas, Tellaro di navigazione e Corsica Ferries) pela empresa INMA. III. OBSERVAÇÕES DOS INTERESSADOS No âmbito do procedimento, as autoridades dinamarquesas transmitiram as suas observações por carta de 21 de Maio de 1999, insistindo especialmente sobre os problemas de capacidade que se verificam no sector da construção naval à escala mundial e recordando os encerramentos de estaleiros ocorridos na Dinamarca nos últimos anos, sobretudo por causa do excesso de capacidade. No caso particular do estaleiro INMA, as autoridades dinamarquesas consideram que se se verificar que o mesmo não era elegível para os auxílios estatais, estes últimos deveriam ser restituídos. Além disso, as mesmas autoridades concordam com a Comissão quando condena os auxílios concedidos em violação da legislação em vigor. IV. OBSERVAÇÕES DA ITÁLIA Por carta n. o 3896 de 2 de Março de 1999, as autoridades italianas forneceram, em primeiro lugar, uma repartição pormenorizada, ano por ano a partir de 1987, de todos os auxílios concedidos, especificando o montante de cada um dos contratos ou dos investimentos, a taxa de auxílio concedido e a respectiva base jurídica. No que diz respeito à inscrição do estaleiro INMA no registo especial dos estaleiros navais, as autoridades italianas informaram que a instituição desse registo está efectivamente prevista na Lei n. o 234/1989, mas o decreto ministerial de aplicação só foi adoptado em Fevereiro de 1992 e o registo só entrou efectivamente em funcionamento entre Maio e Setembro de 1993. Nos termos da lei só os estaleiros inscritos neste registo podiam beneficiar de auxílios e tais auxílios puderam portanto ser liquidados somente a partir de 1993. No que diz respeito à empresa INMA, esta sempre foi considerada um estaleiro de construção de dimensão média. O mesmo não fazia parte da lista a que se refere a Comissão na sua carta, uma vez que não podia ser beneficiário das medidas de refinanciamento da Lei n. o 111/1985 porque naquela altura só tinha encomendas de transformação e parecia querer consolidar-se nessa especialização. Pois bem, só os estaleiros incluídos nesta lista podiam beneficiar de refinanciamento, sendo excluídos do benefício de auxílios por força da Lei n. o 234/1989 para os anos 1987-1988. (11) Além disso, as autoridades italianas informaram que a intervenção da Itainvest para cobrir os prejuízos se limitou a um montante global de 120,4 mil milhões de liras italianas (62,2 milhões de euros), incluindo 16,7 mil milhões de liras italianas (8,6 milhões de euros) para 1996 e 103,7 mil milhões de liras italianas (53,5 milhões de euros) para 1997, não tendo sido de facto efectuada a injecção de capital de 35 mil milhões de liras italianas (18 milhões de euros). (12) No que diz respeito à cobertura dos prejuízos realizada em 1997-1998, as autoridades italianas consideram que a Itainvest tomou todas as medidas que a situação impunha na sua qualidade de accionista único no estaleiro. A este propósito, as mesmas recordam a evolução histórica do estaleiro INMA. A empresa efectuou constantemente, desde 1980, as adaptações e reestruturações necessárias em função das exigências do mercado, procedendo em especial a uma redução de mão-de-obra directa de 622 trabalhadores para 221. Depois dos resultados positivos registados em especial no período 1992-1995, o exercício de 1995 encerrou com um lucro líquido de 85 milhões de liras italianas (0,085 milhões de euros). Em Março de 1997, depois de o balanço de 1996 ter evidenciado um prejuízo de 21 mil milhões de liras italianas (11,2 milhões de euros), a Itainvest procedeu imediatamente a uma auditoria que revelou determinados erros de gestão, em especial no que diz respeito à aquisição e gestão das encomendas recebidas em Dezembro de 1995. Em Fevereiro de 1998, na sequência de uma avaliação do património da empresa, realizada em 30 de Novembro de 1997, foram detectados prejuízos no montante de 81,9 mil milhões de liras italianas (42,3 milhões de euros), tendo, consequentemente, sido exonerado o administrador delegado do INMA, contra o qual foi intentada uma acção de responsabilidade civil. Por conseguinte, foi decidido cobrir os prejuízos e proceder a uma nova auditoria, tendo em vista a integração do estaleiro INMA no outro estaleiro de que a Itainvest é accionista, isto é, o Nuovo Cantiere Apuania (NCA). L 83/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 4. 2000 Em Junho de 1998, a assembleia geral ordinária e extraordinária dos accionistas registou o parecer negativo do consultor sobre a integração com o NCA e confirmou a decisão de Fevereiro relativa à cobertura dos prejuízos do exercício de 1997, que, entretanto, subiram para 103 mil milhões de liras italianas (55,3 milhões de euros). Na sequência do parecer negativo do consultor sobre a integração com o NCA, foi publicado um convite à manifestação de interesse para a aquisição do estaleiro. Só uma das várias ofertas recebidas em Junho de 1998 podia ser tomada em consideração. Porém, uma vez conhecida a real situação da empresa ficou comprometida qualquer possibilidade de transferência de activos e, finalmente, em 6 de Novembro de 1998, a assembleia geral dos accionistas decidiu colocar em liquidação o estaleiro, tendo nomeado um liquidador encarregado de concluir as encomendas em curso, tendo em conta o seu adiantamento em termos de realização e para evitar maiores danos que decorreriam do encerramento imediato do estaleiro, incluindo a perda das contribuições solicitadas para tais contratos. Os encargos que a Itainvest teria que suportar foram estimados globalmente em cerca de 325-350 mil milhões de liras italianas (168-181 milhões de euros), tendo em conta, em primeiro lugar, os compromissos assumidos pela Itainvest para as duas encomendas em curso (Tirrenia e Finanziaria Marittima Stolt-Nielsen), sob forma de garantias de correcta execução e de garantias para encomendas anteriores (Corsica Ferries e Pugliola) e, além disso, tendo em conta as garantias para a gestão corrente articuladas do modo seguinte: Mil milhões de liras italianas Milhões de euros Encomendas anteriores 32,440 16,753 Execução de encomendas em Dezembro de 1995 175,915 90,852 Gestão corrente 15,510 8,010 Total 223,865 115,616 Por último, tendo em conta a exposição da Itainvest relativamente a outras obrigações ou danos eventuais. (13) No que diz respeito à afirmação da Comissão no sentido de que as encomendas dos últimos anos para a construção de novas embarcações eram provenientes de empresas de armadores controladas total ou parcialmente pelo INMA, as autoridades italianas observaram o seguinte: a empresa Tellaro di Navigazione (em liquidação desde 28 de Junho de 1999), já não está em funcionamento e as cinco embarcações encomendadas nunca foram construídas. A empresa Pugliola sucedeu a outro armador tornado insolvente que tinha encomendado duas embarcações ao estaleiro. A primeira das duas embarcações foi vendida em condições normais de mercado a um operador privado e a segunda foi alugada «a casco nu» pelo mesmo operador cuja propriedade adquirirá directamente até 2000. A Corsica Ferries é uma empresa francesa totalmente autónoma e independente da empresa INMA. A empresa INMA só participou, como accionista minoritária, no capital de duas filiais da Corsica Ferries, tendo, por sua vez, cada uma delas encomendado a construção de uma embarcação de passageiros. A primeira quota de participação foi cedida em 1998 e a segunda será cedida até 2000. (14) (15) Em conclusão, as autoridades italianas consideram que a Itainvest actuou, portanto, da forma mais adequada, avaliando aprofundadamente a crise em que se encontrava a empresa, reduzindo ao mínimo os custos potenciais decorrentes das garantias assumidas e por forma a obter o melhor resultado possível da transferência dos activos da empresa. Por conseguinte, a Itainvest operou como qualquer accionista privado, tentando sobretudo minimizar os seus prejuízos e, enfim, a partir do momento em que verificou ser efectivamente impossível vender a empresa, apesar desses esforços, decidindo imediatamente colocá-la em liquidação. Portanto, intervenções financeiras não assumem o carácter de auxílio estatal dado que o disposto na alínea d) do artigo 1. o da Directiva 90/684/CEE exclui da definição de auxílios as medidas de financiamento tomadas pelos Estados-Membros a favor das empresas de construção e de reparação navais que directa ou indirectamente controlem e que são consideradas capital de risco, colocado à disposição de uma empresa de acordo com a prática normal numa economia de mercado. 4. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 83/25 (16) Além disso, nos termos da Comunicação aos Estados-Membros sobre a aplicação dos artigos 92. o e 93. o do Tratado CEE e do artigo 5. o da Directiva 80/723/CEE da Comissão às empresas públicas do sector produtivo (9), a Comissão dá por adquirido que a nacionalidade económica das decisões tomadas por um accionista público e, portanto, a coerência com o princípio do investidor privado, deve ser avaliada em função da situação existente à data em que é tomada a decisão de financia- mento. (17) Deve admitir-se que uma sociedade também pode «durante um período limitado, suportar os prejuízos de uma das suas filiais a fim de permitir a cessação da actividade desta última nas melhores condições. Essas decisões podem ser motivadas não somente pela probabilidade de tirar disso um proveito material indirecto mas também por outras preocupações, como a de manter a imagem de marca ou de reorientar as suas actividades» (10). (18) Além disso, a Comissão reconhece que, em matéria de auxílios estatais, não deve aplicar «os princípios de um modo dogmático e doutrinário» e que qualquer decisão de investimento implica necessariamente uma ampla margem de avaliação desde que «os riscos sejam adequada e objectiva- mente calculados e descontados num momento em que é tomada a decisão de investimento, tal como um investidor privado faria» (11). V. APRECIAÇÃO (19) Uma vez que se trata de uma empresa de construção e de reparação navais, os auxílios contestados devem ser apreciados à luz da Directiva 90/684/CEE e do Regulamento (CE) n. o 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, relativo aos auxílios à construção naval (12). (20) No que diz respeito aos auxílios à produção abrangidos pelo âmbito de aplicação do n. o 1 do artigo 4. o da Directiva 90/684/CEE, bem como aos auxílios aos investimentos a que se aplica o artigo 6. o, concedidos pelo Governo italiano, a Comissão pôde verificar, após ter analisado a repartição exacta dos auxílios concedidos a partir de 1987, que esses auxílios estavam em conformidade com as disposições das Leis italianas n. o 599/1982 (para o período de 1981-1983), n. o 111/1985 (para o período de 1984-1986), n. o 234/1989 (para o período de 1977-1990) e n. o 132/1994 (para o período de 1991-1998). Esses regimes de auxílio tinham sido autorizados pela Comissão. De facto, as leis em questão previam auxílios aos investimentos cuja intensidade máxima variava entre 20 % e 40 % do investimento, na condição deste estar associado a um plano de reestruturação. O estaleiro INMA procedeu, entre 1982 e 1998, a uma reestruturação que implicou uma redução de 65 % do pessoal, 50 % dos quais entre 1982 e 1992. No período de 1987-1998 foram concedidos, relativa- mente a investimentos no valor de 49,3 mil milhões de liras italianas (25,5 milhões de euros), auxílios para investimentos no montante de 9,1 mil milhões de liras (4,7 milhões de euros), correspondentes a uma intensidade média de 18,5 % no período em questão. A aplicação dos regimes de auxílios não devia ser objecto de notificação individual prévia. Porém, a Comissão, admitindo que a leitura dos montantes expostos nos balanços da empresa tenha podido gerar uma certa confusão, em grande parte devida também aos atrasos dos pagamentos, imputáveis ao diferen- cial temporal entre a entrada em vigor das regras comunitária e a efectiva execução das respectivas medidas nacionais e tendo em conta que a maior parte dos auxílios foi paga depois da realização dos investimentos, salienta, no entanto, que os auxílios aos investimentos que suscitavam as suas reservas deviam ter sido objecto de uma notificação a posteriori no âmbito do procedimento de fiscalização previsto no artigo 12. o da Directiva 90/684/CEE, em especial mediante o quadro 3 do anexo da directiva. No que diz respeito aos auxílios associados aos contratos, a Comissão verifica que os contratos que deles beneficiaram estão em conformidade com os que foram objecto dos vários relatórios de acompanhamento. Salienta, porém, que relativamente aos contratos de construção naval C. 4138 e C. 4139 para o armador Pugliola Stargas, C. 4248 e C. 4249 para a Corsica Ferries e C. 4260, C. 4261 e C. 4262 para a Stolt-Nielsen, foi ou será concedida a taxa máxima de auxílio em vigor à data da assinatura dos contratos prevista no n. o 1 do artigo 4. o da Directiva 90/684/CEE. (21) As intervenções do grupo público Itainvest enquanto empresa-mãe relativamente à sua filial INMA devem ser calculadas com base no Regulamento (CE) n. o 1540/98. O artigo 1. o do referido regulamento estabelece que «até 31 de Dezembro de 2000, os auxílios à produção a favor de (9) JO C 307 de 13. 11. 1993, p. 3, ponto 28. Tal comunicação, anulada por acórdão do Tribunal de Justiça das Comuni- dades Europeias, de 16 de Junho de 1993, processo C-325/91, República Francesa/Comissão (Col. 1993, p. I-3283) foi novamente adoptada pela Comissão, com as devidas alterações, na sequência da adopção da Directiva 93/84/CEE (JO L 254 de 12. 10. 1993, p. 16). (10) Acórdão do Tribunal de Justiça das Comunidades Europeias, de 21 de Março de 1991, processo C-303/88, República Italiana/Comissão, Col. 1991, p. I-1433, ponto 21 da fundamentação. (11) Ver nota de pé-de-página 9, pontos 28 e 29 da comunicação. (12) JO L 202 de 18. 7. 1998, p. 1. L 83/26 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 4. 2000 contratos de construção e transformação navais, mas não à reparação naval, podem ser considerados compatíveis com o mercado comum, desde que o montante total de todas as formas de auxílio concedidas a favor de qualquer contrato individual (incluindo o equivalente-subvenção de qualquer auxílio concedido ao armador ou a terceiros) não exceda, em equivalente-subvenção, um limite máximo comum expresso em percentagem de valor contratual antes do auxílio. No que diz respeito aos contratos de construção naval com valor contratual antes do auxílio superior a 10 milhões de ecus, o limite máximo será de 9 %, em todos os outros casos o limite máximo será de 4,5 %». O n. o 1 do artigo 5. o estabelece que «os auxílios de emergência e à reestruturação concedidos em empresas em dificuldades, incluindo as injecções de capital, a remissão de dívidas, os empréstimos subvencio- nados, a compensação de prejuízos e as garantias podem excepcionalmente ser considerados compatíveis com o mercado comum, desde que respeitem as condições gerais comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade». Na ausência de qualquer plano de reestruturação associado à cobertura dos prejuízos, as intervenções da Itainvest não podem ser consideradas auxílios à restruturação autorizados em conformidade com o n. o 1 do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1540/98. (22) As orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação conce- didos a empresas em dificuldade (13), definem, no ponto 2. 1, os auxílios de emergência como medidas destinadas a manter «temporariamente a situação de uma empresa que se defronta com uma deterioração importante da sua situação financeira reflectida por uma grave crise de liquidez ou insolvência técnica, enquanto se procede a uma análise das circunstâncias que deram origem às dificuldades da empresa e se prepara um plano adequado para lhes fazer face», isto é, noutros termos, destinadas a permitir «uma breve moratória, não ultrapassando em geral seis meses, a uma empresa que se defronta com problemas financeiros e enquanto se concebe uma solução a longo prazo». Quanto à forma desses auxílios, as orientações comunitárias, no seu ponto 3. 1, estabelecem que os mesmos devem: «— consistir em auxílios à tesouraria sob a forma de garantias de empréstimos ou de empréstimos a taxas de juro comerciais normais, — limitar-se ao montante necessário para manter a empresa em funcionamento (por exemplo, cobertura dos encargos salariais e abastecimento correntes), — serem concedidos apenas para o período imprescindível (geralmente não superior a seis meses) para elaborar um plano de recuperação necessário e exequível, — serem justificados por dificuldades sociais prementes e não terem efeitos contrários sobre a situação industrial nos outros Estados-Membros». (23) Em primeiro lugar, a Comissão verifica, à luz da sua decisão de 17 de Julho de 1996 relativamente ao grupo GEPI (14), que o estaleiro INMA fazia parte das 23 empresas que a holding tinha imperativa- mente que alienar para satisfazer as condições de refinanciamento do grupo sob a nova denomi- nação Itainvest. Foi, aliás, fixado para esta liquidação, que devia concluir-se em princípio até 31 de Dezembro de 1996 e o mais tardar em 31 de Dezembro de 1997, um montante de 360 mil milhões de liras italianas (185,9 milhões de euros). Todas as intervenções sob forma de injecções directas de fundos a favor do INMA, aos quais se refere a referida decisão, foram efectuadas a partir de Junho de 1997 com base nos primeiros prejuízos registados nas contas de 1996 e, portanto, não fazem parte do montante de 360 mil milhões de liras italianas (185,9 milhões de euros). Essas intervenções não foram, por conseguinte, objecto de notificação. A Comissão só foi informada dessa situação aquando de uma reunião realizada em Setembro de 1998 entre os seus serviços e as autoridades italianas. (24) As autoridades italianas atribuem as dificuldades deparadas pelo estaleiro a partir de 1996 a erros de gestão das encomendas da Stolt-Nielsen e da Tirrenia recebidas em Dezembro de 1995. Porém, a Comissão deve verificar que a correcta execução destas encomendas foi garantida pela Itainvest num total de 42 mil milhões de liras italianas (21,7 milhões de euros) desde Março de 1996. Assim, com base na leitura das várias operações de financiamento necessárias para a execução das encomendas em curso, resulta que nenhum adiantamento de fundos por parte de instituições financeiras podia ter sido concedido sem uma garantia da Itainvest, isto é, sem recorrer a fundos públicos. (25) Essas garantias constituíam já auxílios na acepção do n. o 1 do artigo 87. o do Tratado, uma vez que, como referido pela Comissão na sua comunicação aos Estados-Membros de 1993, «só é possível detectar todas as potenciais distorções da concorrência se as garantias forem apreciadas na fase de concessão. O facto de uma empresa receber uma garantia, mesmo que nunca seja executada, pode permitir-lhe que prossiga a sua actividade forçando possivelmente concorrentes que não beneficiam dessas facilidades a cessar a actividade» (15). (13) JO C 368 de 23. 12. 1994, p. 12. (14) JO C 5 de 9. 1. 1997, p. 3. (15) Ver nota de pé-de-página 9, ponto 38 da comunicação. 4. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 83/27 (26) Se as autoridades italianas tencionam justificar a intervenção da Itainvest sob a forma de cobertura de prejuízos, na medida em que menos onerosa relativamente às exigências decorrentes das obrigações sob a forma de garantia, salienta-se que tais obrigações constituem desde o início um auxílio não notificado na acepção do n. o 1 do artigo 87. o do Tratado e são abrangidas pela noção de auxílios prevista nos n. os 1 e 2 do artigo 2. o do Regulamento (CE) n. o 1540/98. Por conseguinte, uma vez que se trata de garantias directamente associadas ao custo das embarcações, as mesmas deviam ser incluídas no cálculo da taxa máxima dos auxílios a favor de um contrato, como definido no n. o 1 do artigo 4. o da Directiva 90/684/CEE, concedidos no âmbito da Lei italiana n. o 132/1994 e aprovados pela Comissão (16). Segundo as informações prestadas pelo Governo italiano em 16 de Abril de 1996, no âmbito do procedimento de fiscalização previsto no artigo 12. o da Directiva 90/684/CEE, terá sido concedido também às encomendas da Stolt-Nielsen (seis embarcações) e da Tirrenia (duas embarcações) um auxílio de 9 % sob a forma de contributo pago pelo ministério competente e, desse modo, terá sido ultrapassada a taxa máxima de auxílio autorizado. (27) No que diz respeito à encomenda da Tirrenia, salienta-se que as duas embarcações não constituem encomendas directas, mas sim trabalhos de construção por conta de terceiros, isto é, por conta do estaleiro naval Ferrari, que beneficiava por sua conta de subvenções do Governo italiano. Uma vez que a construção destas duas embarcações já beneficiou de garantias a nível do estaleiro INMA, a cumulação das duas medidas (auxílios aos contratos e garantias) excede o máximo de 9 % do preço contratual antes do auxílio. Por outro lado, é provável que, no final de 1996, a construção destas duas embarcações praticamente ainda não tinha sido iniciada, uma vez que, no final de 1997, o estado de adiantamento dos trabalhos era apenas de 45,5 % e de 28 %, respectivamente. (28) As autoridades italianas argumentam que a primeira referência aos prejuízos indicados pela empresa INMA (21 mil milhões de liras italianas surgiu em Maio de 1997 na assembleia geral dos accionistas, que, por conseguinte, decidiu solicitar uma auditoria sobre a situação exacta do estaleiro. Esse prejuízo resultava do balanço encerrado em 31 de Dezembro de 1996 e é difícil aceitar sem objecções a afirmação das autoridades italianas segundo a qual o défice imprevisto se devia unica- mente à gestão das encomendas assumidas em Dezembro de 1995. Tanto mais que na apresentação do balanço do exercício de 1996 se indicava claramente que as encomendas da Stolt-Nielsen e da Tirrenia não tinham contribuído significativamente para os resultados desse exercício contabilístico. (29) Por conseguinte, verifica-se que a má situação da empresa já existia anteriormente e tinha sido causada por outras encomendas. A este propósito, a Comissão salienta que as duas encomendas da Corsica Ferries I e da Corsica Ferries II, que também foram objecto de garantias da Itainvest, a favor dos construtores, duas empresas de armadores de que a empresa INMA detinha, respectivamente, 49 % e 51 % do capital, foram efectivamente executadas em 1996. As informações prestadas pelas autoridades italianas indicam que as várias obrigações da Itainvest em relação à empresa INMA incluem, relativamente a estas duas embarcações, uma garantia decenal de mobilização de crédito, associada à encomenda num montante de 32,440 mil milhões de liras italianas (16,7 milhões de euros). Uma vez que as embarcações já foram entregues e que, por conseguinte, o preço já terá, em princípio, sido pago, a Comissão verifica que os créditos garantidos em questão foram utilizados na gestão global do estaleiro. Uma vez que as garantias foram concedidas mediante fundos públicos, trata-se de auxílios estatais susceptíveis de serem equiparados a auxílios ao funcionamento abran- gidos pelo âmbito de aplicação do n. o 1 do artigo 3. o do Regulamento (CE) n. o 1540/98, que, por conseguinte, deviam ser incluídos no limite máximo dos auxílios para os contratos e, consequente- mente, reduzir o nível dos auxílios concedidos pelo Governo italiano. Tal não se verificou visto que, segundo as informações prestadas pelas autoridades italianas, o ministério competente concedeu 9 % do valor contratual antes dos auxílios para todas as embarcações já entregues, isto é, o limite máximo dos auxílios autorizados com base no n. o 1 do artigo 4. o da Directiva 90/684/CEE. (30) Todas as verificações da Comissão sobre o número e o período das obrigações relativamente às quais a Itainvest foi garante mostram que esta última, enquanto empresa-mãe, se encontrava estreitamente ligada à gestão quotidiana e de risco do estaleiro INMA. Por conseguinte, a Comissão não pode admitir que o comportamento da Itainvest tenha sido o de um investidor privado. Tendo em conta o montante já elevado dos prejuízos (21 mil milhões de liras italianas, correspondentes a 11 milhões de euros) evidenciados no balanço encerrado em 31 de Dezembro de 1996 e de que o accionista devia ter conhecimento muito antes da assembleia geral de Maio de 1997, verifica-se que o estaleiro INMA se encontrava em situação de insolvência já nessa data e, por conseguinte, devia ter sido objecto de um processo de liquidação. (16) Ver JO C 302 de 9. 11. 1993, p. 6, JO C 390 de 31. 12. 1994, p. 18, JO C 290 de 3. 10. 1996, p. 14 e JO C 50 de 12. 2. 1998, p. 5. L 83/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 4. 2000 (31) Portanto, a cobertura dos prejuízos não pode ser considerada um auxílio de emergência, na acepção das orientações comunitárias na matéria, uma vez que não responde nem quanto à forma nem quanto ao conteúdo, às condições de compatibilidade com o mercado comum previstas no artigo 87. o do Tratado CE. (32) Do mesmo modo, a Comissão considera que as injecções de capital de 21,4 mil milhões de liras italianas em 1997 e de 103,7 mil milhões de liras italianas em 1998 constituem auxílios uma vez que efectuadas «em circunstâncias não aceitáveis por parte de um investidor privado actuando em condições normais de mercado», o que significa «normalmente que a estrutura e as perspectivas futuras da empresa são tais que, quando comparadas com uma empresa privada, não se pode esperar uma remuneração normal (por meio de distribuição de dividendos ou de mais valias) num prazo razoável» (17). As autoridades italianas não demonstraram que a injecção de capital podia ser considerada razoável e, portanto, aceitável «por parte de um investidor privado actuando em condições normais de mercado», no sentido de que «o valor efectivo dos futuros meios libertos previstos pelo projecto (…) exceder as novas despesas» (18). (33) Por conseguinte, a Comissão considera que a cobertura dos prejuízos de 1997 e de 1998 foi efectuada apenas com a intenção de valorizar artificialmente o estaleiro injectando capitais a fundo perdido, dado que nem sequer está demonstrado que o preço de uma eventual venda do estaleiro por parte da Itainvest teria coberto o montante de 120 mil milhões de liras italianas «investido», tendo em conta, em especial, a situação que caracteriza o sector da construção naval. Portanto, é difícil considerar que a intervenção pode ser equiparada ao comportamento de uma empresa privada, uma vez que o rendimento do investimento era, no entanto, negativo, desde o início. (34) A Comissão duvida igualmente que, preferindo cobrir os prejuízos, a Itainvest tenha optado pelo custo menor, já que um simples pedido de falência implicaria, em princípio, o não cumprimento das obrigações contratuais, em especial as relativas à encomenda da Tirrenia e, por conseguinte, reduzir o custo das obrigações assumidas relativamente aos armadores, dado que um dos efeitos do procedimento é colocar, em primeiro lugar, os credores em pé de igualdade e a seguir privilegiar os que realmente adiantaram fundos, e não aqueles que teriam direito a uma indemnização por não cumprimento de uma cláusula contratual. Se assim não fosse, tal reforçaria ainda mais a convicção da Comissão de que os compromissos assumidos pela Itainvest eram muito superiores aos de um investidor privado actuando em condições normais de mercado. A Comissão salienta, além disso, que no documento dos compromissos da Itainvest figura uma garantia de 22,7 mil milhões de liras italianas (11,7 milhões de euros) para a encomenda da Tirrenia prestada em Março de 1998 e uma garantia de 9 mil milhões de liras italianas (4,6 milhões de euros) para a encomenda da Stolt-Nielsen, prestada em Março-Maio de 1998, isto é, após ter tomado, em Fevereiro do mesmo ano, a decisão de cobrir os prejuízos da empresa INMA, com base na situação patrimonial em 30 de Novembro de 1997. (35) A cobertura dos prejuízos assume, por isso, a natureza de auxílio na acepção do n. o 1 do artigo 87. o do Tratado CE e do n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1540/98. Na ausência de um plano de reestruturação que inclua uma redução da capacidade e tendo em conta que foi excedido o limite máximo dos auxílios ao funcionamento autorizados pela Comissão, tais medidas de auxílio são incompatíveis com o mercado comum tanto com base na Directiva 90/684/CEE, como com base no Regulamento (CE) n. o 1540/98. VI. CONCLUSÕES (36) A Comissão verifica que a Itália concedeu ilegalmente garantias para a construção das embarcações relativas às encomendas da Corsica Ferries, da Pugliola, da Tirrenia e da Stolt-Nielsen e cobriu os prejuízos do estaleiro naval INMA em 1997-1998, em violação do n. o 3 do artigo 88. o do Tratado. Em conformidade com o n. o 4 do artigo 4. o da Directiva 90/684/CEE e do n. o 1 do artigo 3. o do Regulamento (CE) n. o 1540/98, as garantias concedidas para a construção das embarcações deviam ter sido calculadas dentro do limite máximo dos auxílios a favor de qualquer contrato individual como referido no n. o 1 do artigo 4. o da directiva. As coberturas dos prejuízos constituem auxílios ao funcionamento que, com base no artigo 5. o da Directiva 90/684/CEE, deviam igualmente ser incluídos no limite máximo. Na ausência de um plano de reestruturação, os auxílios ao funciona- mento sob forma de cobertura de prejuízos são igualmente incompatíveis com o artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1540/98. Os mesmos não podem também ser considerados auxílios da emergência, com base nas orientações comunitárias na matéria. Tais auxílios devem por conseguinte ser recuperados, (17) Ver nota de pé-de-página 9, ponto 35 da comunicação. (18) Ibidem. 4. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 83/29 ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1. o O auxílio estatal concedido pela Itália através da holding pública Itainvest ao estaleiro naval INMA SpA, sob a forma de garantias para as encomendas da Corsica Ferries, da Pugliola, do Stolt-Nielsen e da Tirrenia e de cobertura dos prejuízos num montante de 120,4 mil milhões de liras italianas (62,2 milhões de euros), é incompatível com o mercado comum. Artigo 2. o A Itália adoptará todas as medidas necessárias para recuperar o auxílio referido no artigo 1. o e já 1. ilegalmente colocado à disposição do beneficiário. A recuperação será efectuada segundo as formalidades do direito nacional, desde que estas permitam 2. uma execução imediata e efectiva da presente decisão. 3. As quantias objecto de recuperação dão lugar ao cálculo de juros a partir da data em que foram postas à disposição do beneficiário, até à respectiva recuperação efectiva, calculados com base na taxa de referência utilizada para o cálculo do equivalente-subvenção no âmbito dos auxílios regionais. A Itália informará a Comissão, no prazo de dois meses a contar da notificação da presente decisão, das medidas tomadas para se conformar com a presente decisão. Artigo 3. o A República Italiana é a destinatária da presente decisão. Artigo 4. o Feito em Bruxelas, em 20 de Julho de 1999. Pela Comissão Monika WULF-MATHIES Membro da Comissão