title: Comunicazione pubblicata ai sensi dell'articolo 19, paragrafo 3, del regolamento n. 17 del Consiglio relativa ad una domanda di rinnovo della decisione della Commissione del 12 luglio 1989 che concede un'esenzione conformemente all'articolo 81, paragrafo 3, del trattato CE (Caso IV/C.2/30.566 - UIP Cinema) (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
EU market
competition
film industry

text: C 205/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 20. 7. 1999 Comunicazione pubblicata ai sensi dell’articolo 19, paragrafo 3, del regolamento n. 17 del Consi- glio (1) relativa ad una domanda di rinnovo della decisione della Commissione del 12 luglio 1989 che concede un’esenzione conformemente all’articolo 81, paragrafo 3, del trattato CE (Caso IV/C. 2/30. 566 (cid:151) UIP Cinema) (1999/C 205/06) (Testo rilevante ai fini del SEE) 1. INTRODUZIONE Gli accordi costitutivi dell’United International Pictures BV (UIP) furono notificati alla Commissione la prima volta l’11 febbraio 1982. Una sintesi della notificazione Ł stata pubblicata (2) conformemente all’articolo 19, pa- ragrafo 3, del regolamento n. 17. Con una decisione del 12 luglio 1989 (3), la Commissione ha concesso all’UIP un’esenzione di cinque anni, dal 27 luglio 1988 al 26 Il 22 giugno 1993 la Commissione ha luglio 1993. ricevuto una domanda di rinnovo dell’esenzione. alcune caratteristiche degli accordi UIP rinotificati sono risultate in compatibili con l’articolo 81 del trattato CE. Le parti hanno quindi apportato nuove modifiche agli accordi e fornito nuovi impegni oltre a quelli gi(cid:224) assi- curati nell’ambito del procedimento conclusosi con la decisione di esenzione del 12 dicembre 1989. 4. 1. Modifiche proposte da UIP e consorziate agli ac- cordi rinotificati nel 1993 2. LE PARTI AGLI ACCORDI UIP 4. 1. 1. Diritto di prelazione UIP Ł un’impresa comune per la distribuzione di film costituita da Paramount Pictures Corporation, Universal Studios Inc. , e Metro-Goldwyn-Mayer Inc. (e consor- ziate). Le consorziate svolgono tutte, direttamente o indirettamente attraverso le proprie consociate, attivit(cid:224) di finanziamento, produzione e distribuzione di lungo- metraggi ed altri programmi da proiettare in sale cine- matografiche, alla televisione e attraverso altri mezzi di comunicazione. 3. IL MERCATO Gli accordi UIP riguardano il mercato della distribu- zione per la proiezione nelle sale cinematografiche di lungometraggi, cortometraggi e film di prossima proie- zione. Il mercato geografico rilevante del settore cine- matografico Ł nazionale a motivo delle differenze che esso presenta nei vari Stati membri come la lingua, la normativa e i diversi sistemi di distribuzione e proie- zione. Mentre il mercato della proiezione cinematogra- fica ha beneficiato in generale di una tendenza positiva negli ultimi anni, la quota media di UIP nel mercato comunitario, nel periodo decorrente dalla decisione di esenzione adottata nel 1989, Ł fluttuata intorno al 20 %, a seconda dei film presentati. Nel 1997 la quota di mercato di UIP Ł stata appena del 13 %. La recente fusione (4) delle attivit(cid:224) di Polygram Film Entertainment con quelle di Universal Studios determina solamente un modesto aumento della quota di mercato di UIP. 4. MODIFICHE APPORTATE AGLI ACCORDI UIP RINOTIFICATI ED IMPEGNI SOTTOSCRITTI DALLE PARTI DOPO L’INTER- VENTO DELLA COMMISSIONE In base all’analisi eseguita dalla Commissione e ai com- menti dei terzi pervenuti nel corso del procedimento, (1) GU 13 del 21. 2. 1962, pag. 204/62. (2) GU C 286 del 10. 11. 1988, pag. 4. (3) GU L 226 del 3. 8. 1989, pag. 25. (4) GU C 309 del 9. 10. 1998, pag. 8 (cid:151) Non opposizione a concen- trazione notificata (caso IV/M. 1219 (cid:151) Seagram/Polygram). In base agli accordi, UIP ha un diritto di prelazione nella distribuzione dei film delle consorziate. Il diritto di prelazione significa che le consorziate devono offrire il proprio prodotto da distribuire in primo luogo a UIP e se quest’ultima non intende distribuirlo, sono libere di ricorrere ad altri distributori. A tal fine l’intera Comu- nit(cid:224) Ł considerata un unico territorio. Le parti hanno proposto di modificare tale disposizione in modo che ciascuno Stato membro sia considerato territorio di- stinto, salvo il caso di Belgio/Lussemburgo e Regno Irlanda, che saranno rispettiva- Unito/Repubblica di mente considerati un solo territorio. La Commissione considera che tale modifica ridurr(cid:224) le restrizioni di concorrenza derivanti dagli accordi UIP. La modifica implica che la consorziata che detiene i diritti di distribuzione per un determinato film sar(cid:224) libera di cercare una distribuzione alternativa nei terri- tori in cui UIP decida di non distribuirlo. Oltre a ri- durre le restrizioni di concorrenza derivanti dagli ac- cordi UIP, tale emendamento, a giudizio della Commis- sione, diversificher(cid:224) e migliorer(cid:224) l’offerta di film negli Stati membri. 4. 1. 2. Massimizzazione degli sforzi Attualmente l’accordo degli azionisti comporta per l’UIP l’obbligo di massimizzare i ricavi lordi per ciascun film distribuito. Le parti si sono impegnate a soppri- mere quest’obbligo dall’accordo degli azionisti. Tale modifica risponde alle preoccupazioni secondo cui mantenere tale obbligo nell’accordo degli azionisti po- trebbe estendere ad ogni singola consorziata l’obbligo contrattuale di massimizzazione degli utili per ogni film distribuito da UIP. Ci(cid:242) potrebbe essere visto come un incentivo a pratiche anticompetitive di coordinamento dell’uscita di film attraverso UIP. 20. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 205/7 La Commissione, tuttavia, ha accettato che sia mante- nuta nei singoli accordi di franchising conclusi fra UIP e ogni singola consorziata una disposizione in tal senso. Tale disposizione conferma l’impegno di UIP nei confronti di ogni singola consorziata a massimiz- zare in ricavi lordi per ogni singolo film della consor- ziata. L’obiettivo Ł quello di chiarire che ogni consor- ziata soddisfer(cid:224) gli obblighi dei propri partner contrat- tuali (produttori, creatori ed altri pertecipanti agli utili) per garantire la distribuzione piø redditizia possibile di un determinato film attraverso UIP. Secondo la Com- missione la presenza della clausola di massimizzazione degli sforzi nei singoli accordi di franchising non co- stituir(cid:224) per le parti un incentivo a coordinare le loro attivit(cid:224) di distribuzione. 4. 2. Impegni della decisione del 1989, confermati e mo- dificati da UIP e dalle consorziate 4. 2. 1. Cofinanziamento e distribuzione di film di terzi nel SEE UIP e le consorziate hanno convenuto di ribadire l’im- pegno (1) secondo cui UIP si prester(cid:224), in base alle pro- prie valutazioni commerciali, a cofinanziare, acquistare diritti di distribuzione o distribuire lungometraggi di terzi nel SEE. 4. 2. 2. Pubblicazione della disponibilit(cid:224) nanziare, cofinanziare o acquistare diritti di distribu- zione di film locali nel SEE. 4. 2. 6. Documentazione sulla natura e la portata delle attivit(cid:224) delle parti relative ai film locali UIP e le sue consorziate hanno assunto l’impegno di continuare a conservare una documentazione adeguata sulla natura e la portata delle loro attivit(cid:224) di produ- zione, cofinanziamento o acquisizione dei diritti di di- stribuzione di film originari di paesi del SEE, o prodotti interamente o parzialmente nel SEE (2). Per evitare dubbi sull’origine di un determinato film l’impegno contiene una definizione di «film d’origine SEE». 4. 2. 7. Impegno a sostenere lo sviluppo professionale di cineasti europei e di festival cinematografici UIP e le consorziate hanno assunto l’impegno di pren- dere, individualmente o in gruppo, iniziative per inco- raggiare, sostenere e promuovere la formazione e lo sviluppo professionale di giovani cineasti europei e dei loro film fornendo, ad esempio, un sostegno finan- ziario ad accademie cinematografiche, finanziando fe- stival cinematografici, sponsorizzando premi o ricono- scimenti e offrendo opportunit(cid:224) di esperienza a debut- tanti dell’industria cinematografica del SEE. UIP ha convenuto di assumere l’impegno a pubbliciz- zare la sua disponibilit(cid:224) presso i produttori indipen- denti e a tal fine presenter(cid:224) e far(cid:224) conoscere i mezzi e i modi per entrare in contratto con UIP stessa relati- vamente ai loro progetti cinematografici. 4. 2. 8. Rinuncia a coordinare le date di uscita dei film UIP e le consorziate hanno proposto di mantenere l’im- pegno (3) che nessun loro comitato esaminer(cid:224) o discu- ter(cid:224) i piani per l’uscita, la distribuzione o la commer- cializzazione dei film di ciascuna consorziata. 4. 2. 3. Nomina di un responsabile esecutivo per identificare e garan- tire la distribuzione di film del SEE UIP e le sue consorziate hanno assunto l’impegno di agevolare l’assolvimento degli impegni suddetti assu- mendo un dirigente con esperienza in campo cinema- tografico incaricato dell’identificazione e della distribu- zione di film del SEE che, in base alle valutazioni com- merciali di UIP, sono considerati ragionevolmente ido- nei a produrre congrui redditi nella distribuzione in sale cinematografiche. 4. 2. 4. Pubblicazione delle attivit(cid:224) di UIP e delle consorziate per quanto riguarda film di terzi UIP e le consorziate hanno convenuto di impegnarsi a pubblicizzare annualmente nella stampa specializzata o con qualsiasi altro mezzo idoneo la natura e la portata delle attivit(cid:224) di cofinanziamento, acquisto di diritti di distribuzione o distribuzione di lungometraggi di terzi nel SEE. 4. 2. 5. Produzione, finanziamento e distribuzione di film nel SEE Ognuna delle consorziate ha assunto l’impegno di met- tersi singolarmente a disposizione subordinatamente alle proprie valutazioni commerciali per produrre, fi- Salvo in conformit(cid:224) di accordi di coproduzione, di co- finanziamento o di altro tipo, ciascuna consorziata ha inoltre assunto l’impegno di fissare le date di uscita dei suoi film tramite UIP individualmente senza concor- darle nØ cercare di concordarle con altre consociate e UIP non le riveler(cid:224) a meno che non vi sia autorizzata o le date siano gi(cid:224) note a terzi. Tale impegno Ł stato ribadito per sottolineare che UIP non funger(cid:224) da veicolo di coordinamento per le attivit(cid:224) di distribuzione cinematografica delle consorziate, che Ł una delle principali preoccupazioni mosse dai terzi contro UIP. 4. 2. 9. Arbitrato UIP e le consorziate hanno assunto l’impegno di instau- rare una nuova procedura di conciliazione oltre alla procedura d’arbitrato gi(cid:224) esistente per comporre le con- troversie tra UIP e i gestori di sale cinematografiche riguardo alla fornitura di copie dei film distribuiti. Inol- tre la procedura d’arbitrato Ł stata migliorata per ren- derla piø rapidamente operativa. I nuovi meccanismi devono essere applicati negli Stati membri in cui non esistono procedure di arbitrato industriale. (1) Punto 27 della decisione della Commissione del 1989. (2) Punto 32 della decisione della Commissione del 1989. (3) Punto 31 della decisione della Commissione del 1989. C 205/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 20. 7. 1999 Secondo la Commissione la nuova procedura di conci- liazione e quella di arbitrato modificata sono strumenti efficaci per garantire che UIP tratti con i gestori di sale cinematografiche lealmente ed equamente. 4. 2. 10. Impegno a non noleggiare mai in blocco UIP ha assunto l’impegno a non praticare il noleggio in blocco, vale a dire non subordinare mai l’accettazione di un film a quella di qualsiasi altro. La Commissione temeva che UIP potesse, virtualmente, costringere i gestori di sale cinematografiche ad accet- tare film che diversamente non avrebbero accettato. Tale impegno garantisce che UIP non utilizzer(cid:224) mai il noleggio in blocco. 4. 2. 11. Impegno a non discriminare le sale cinematografiche di terzi rispetto alle proprie UIP ha assunto l’impegno di fornire i film alle sale cinematografiche di propriet(cid:224) delle consorziate o da queste controllate a parit(cid:224) di condizioni, ammettendo che differenze nelle condizioni di licenza potrebbero essere dovute a disparit(cid:224) di natura commerciale tra sale cinematografiche. Quest’impegno garantisce ai terzi l’accesso ai film delle consorziate a condizioni eque. 5. INTENZIONI DELLA COMMISSIONE Le parti hanno previsto una serie di cambiamenti agli accordi notificati ed hanno assunto ulteriori impegni nei confronti della Commissione. Considerando il carat- tere eterogeneo del prodotto cinematografico, gli ac- cordi UIP, come modificati, permettono alle parti di raggiungere una maggior efficienza, evitando in tal modo la duplicazione di strutture distributive e quindi riducendo i costi. Di conseguenza, le parti possono lanciare piø pellicole nella Comunit(cid:224). Una struttura di- stributiva meno costosa si riflette nella creazione di una rete piø efficiente di stabili organizzazioni in loco, a vantaggio di espositori e spettatori, nella forma di ac- cesso piø rapido e regolare ad una piø ampia variet(cid:224) di pellicole. In base a quento suesposto, la Commissione intende adottare una posizione favorevole riguardo agli accordi, li modifichino ed assolvano agli sempre che le parti impegni assunti. Prima di adottare una decisione invita i terzi interessati ad inviare le loro osservazioni, entro un mese dalla pubblicazione della presente comunica- zione, al seguente indirizzo, citando il riferimento «IV/C. 2-30. 566 (cid:151) UIP Cinema»: Commissione europea Direzione generale della Concorrenza Direzione C Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles Fax (32-2) 296 98 04


title: Règlement (CE) n° 1580/1999 de la Commission, du 20 juillet 1999, fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: L 188/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 7. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 1580/1999 DE LA COMMISSION du 20 juillet 1999 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1148/ 98 de la Commission (2), vu le règlement (CE) no 1422/95 de la Commission, du 23 juin 1995, établissant les modalités d'application pour l'importation de mélasses dans le secteur du sucre et modifiant le règlement (CEE) no 785/68 (3), et notamment son article 1er paragraphe 2 et son article 3 paragraphe 1, (1) (2) (3) considérant que le règlement (CE) no 1422/95 prévoit que le prix caf à l'importation de mélasses, ci-après dénommé «prix représentatif», est établi conformément au règlement (CEE) no 785/68 de la Commission (4); que ce prix s'entend fixé pour la qualité type définie à l'article 1er du règlement précité; considérant que le prix représentatif de la mélasse est calculé pour un lieu de passage en frontière de la Communauté, qui est Amsterdam; que ce prix doit être calculé à partir des possibilités d'achat les plus favorables sur le marché mondial établies sur la base des cours ou des prix de ce marché ajustés en fonction des différences de qualité éventuelles par rapport à la qualité type; que la qualité type de la mélasse a été définie par le règle- ment (CEE) no 785/68; considérant que, pour la constatation des possibilités d'achat les plus favorables sur le marché mondial, il doit être tenu compte de toutes les informations relatives aux offres faites sur le marché mondial, aux prix relevés sur des marchés importants dans les pays tiers et aux opéra- tions de vente conclues dans le cadre des échanges inter- nationaux, dont la Commission a connaissance, soit par l'intermédiaire des États membres, soit par ses propres moyens; que, lors de cette constatation, aux termes de l'article 7 du règlement (CEE) no 785/68, on peut se fonder sur une moyenne de plusieurs prix, à condition que cette moyenne puisse être considérée comme repré- sentative de la tendance effective du marché; (4) considérant qu'il n'est pas tenu compte des informations loyale et lorsque la marchandise n'est pas marchande ou lorsque le prix indiqué dans l'offre ne saine, porte que sur une faible quantité non représentative du marché; que doivent également être exclus les prix d'offre qui peuvent être considérés comme non représen- tatifs de la tendance effective du marché; considérant que, afin d'obtenir des données comparables relatives à la mélasse de la qualité type, il importe, selon la qualité de la mélasse offerte, d'augmenter ou de dimi- nuer les prix en fonction des résultats obtenus par l'ap- plication de l'article 6 du règlement (CEE) no 785/68; considérant qu'un prix représentatif peut être exception- nellement maintenu à un niveau inchangé pendant une période limitée lorsque le prix d'offre qui a servi de base pour l'établissement précédent du prix représentatif n'est pas parvenu à la connaissance de la Commission et que les prix d'offre disponibles, qui ne semblent pas être suffisamment représentatifs de la tendance effective du marché, entraîneraient des modifications brusques et considérables du prix représentatif; considérant que, lorsqu'il existe une différence entre le prix de déclenchement pour le produit en cause et le prix représentatif, il y a lieu de fixer des droits à l'impor- tation additionnels dans les conditions visées à l'article 3 du règlement (CE) no 1422/95; que, en cas de suspen- sion des droits à l'importation en application de l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, il y a lieu de fixer des montants particuliers pour ces droits; considérant que l'application de ces dispositions conduit à fixer les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation des produits en cause comme indiqué à l'annexe du présent règlement; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, (5) (6) (7) (8) (9) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels applicables à l'importation des produits visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1422/95 sont fixés comme indiqué en annexe. (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 du 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 12. (4) JO L 145 du 27. 6. 1968, p. 12. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 21 juillet 1999. 21. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 188/7 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 20 juillet 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre ANNEXE Code NC Montant du prix représentatif par 100 kg nets du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg nets du produit en cause (en EUR) Montant du droit à appliquer à l'importation du fait de la suspension visée à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95 par 100 kg nets du produit en cause (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,41 7,59 0,21 0,00 — — (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 785/68, modifié. (2) Ce montant remplace, conformément à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, le taux du droit du tarif douanier commun fixé pour ces produits


title: 2000/75/CE: Décision de la Commission du 20 juillet 1999 relative à des aides d'État de l'Allemagne en faveur de SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH [notifiée sous le numéro C(1999) 2538] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE.) (Le texte en langue allemande est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
industrial restructuring
production aid
working capital

formats: html pdf print

text: 4. 2. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 30/25 D(cid:201)CISION DE LA COMMISSION du 20 juillet 1999 relative (cid:224) des aides d’(cid:201)tat de l’Allemagne en faveur de SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH [notifiØe sous le numØro C(1999) 2538] (Le texte en langue allemande est le seul faisant foi. ) (Texte prØsentant de l’intØrŒt pour l’EEE) (2000/75/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:201)S EUROP(cid:201)ENNES, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, et notam- ment son article 88, paragraphe 2, premier alinØa, vu l’accord sur l’Espace Øconomique europØen, et notamment son article 62, paragraphe 1, point a), aprŁs avoir invitØ les parties intØressØes (cid:224) prØsenter leurs observations (1) conformØment (cid:224) l’article 88, paragraphe 2, du traitØ CE et (cid:224) l’article 6, paragraphe 1, du rŁglement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 relatif aux modalitØs d’application de l’article 93 du traitØ CE (2), considØrant ce qui suit: I sion d’ouverture de la procØdure et non couverte par celle-ci (4). Les repreneurs (Oestmann & Borchert Indus- triebeteiligungen GbR) s’Øtant retirØs du plan de restruc- turation (cid:224) la fin de 1995, un nouveau plan prØvoyant des aides supplØmentaires a ØtØ notifiØ. Ce nouveau plan prØvoyait notamment la constitution de plusieurs sociØ- tØs destinØes (cid:224) prendre la succession de SKET SMM et (cid:224) en exploiter les ØlØments rentables pouvant Œtre sauvØs de la faillite de l’entreprise. SKET MAB Øtait l’une de ces sociØtØs (cid:224) constituer. (3) Au mois d’octobre 1996, SKET SMM a dß demander l’ouverture d’une procØdure de faillite. Le plan qui a fait l’objet de la premiŁre dØcision du 30 juillet 1996 n’avait donc pas permis le retour de SKET SMM (cid:224) la viabilitØ. Le 26 juin 1997, la Commission a pris la dØcision finale de refus 97/765/CE (5) relative aux aides d’(cid:201)tat en faveur de SKET SMM. La mise en liquidation n’a pas concernØ les deux filiales ETM et DZM qui ont ØtØ transfØrØes (cid:224) la Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). La dØcision 97/765/CE a rØglØ le cas C 16/95 uni- quement pour la partie de SKET SMM qui Øtait visØe par la procØdure de faillite. C’est pourquoi le cas a ØtØ frac- tionnØ en trois parties distinctes: C 16A/95 pour SKET SMM, C 16B/95 pour ETM et 16C/95 pour DZM. (1) La sociØtØ SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH (SKET MAB) a succØdØ (cid:224) la sociØtØ SKET Schwermaschi- nenbau Magdeburg GmbH (SKET SMM) de Magdebourg. En date du 15 mars 1995, la Commission a dØcidØ d’ouvrir une procØdure officielle au sujet de l’aide d’(cid:201)tat accordØe (cid:224) SKET SMM (3). Cette procØdure a Øgalement englobØ les filiales de SKET SMM, (cid:224) savoir la sociØtØ Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH (ETM) de Mag- debourg, et la sociØtØ Drahtziehmaschinenwerk Gr(cid:252)na GmbH (DZM), de Chemnitz. SKET SMM a per(cid:231)u l’aide en question avant et durant sa privatisation et sa restruc- turation, aprŁs avoir dØj(cid:224) bØnØficiØ d’une aide (cid:224) l’encon- tre de laquelle la Commission n’avait soulevØ aucune objection (NN 46/93 et NN 95/93). La procØdure porte le numØro C 16/95. (4) (5) (2) Le 30 juillet 1996, la Commission a dØcidØ d’Øtendre la procØdure C 16/95 (cid:224) l’aide d’(cid:201)tat versØe depuis la dØci- Pour tenir compte de cette situation nouvelle dans laquelle les entreprises ayant pris la succession de SKET SMM s’engageaient dans leur propre voie, chacune de ces entreprises a ØtØ affectØe d’un numØro d’aide distinct, le numØro NN 122/97 ayant ØtØ attribuØ (cid:224) SKET MAB. La prØsente dØcision concerne uniquement SKET MAB. Le 21 octobre 1997, la Commission a dØcidØ d’ouvrir la procØdure prØvue (cid:224) l’article 88, paragraphe 2, du traitØ CE pour les aides d’(cid:201)tat en faveur de SKET MAB (nu- mØro C 69/97). Par lettre du 10 novembre 1997 [SG(97) D/9269], la Commission a informØ le gouverne- ment allemand de l’ouverture de la procØdure. La teneur de cette lettre a ØtØ publiØe au Journal officiel des Commu- nautØs europØennes (6). Les parties intØressØes ont ØtØ invi- tØes (cid:224) prØsenter leurs observations, mais la Commission n’en a re(cid:231)u aucune. (1) JO C 79 du 14. 3. 1998, p. 4. (2) JO C 83 du 27. 3. 1999, p. 1. (3) JO C 215 du 19. 8. 1995, p. 8, et JO C 298 du 9. 10. 1996, p. 2. (4) JO C 298 du 9. 10. 1996, p. 2. (5) JO L 314 du 8. 11. 1997, p. 20. (6) JO C 79 du 14. 3. 1998, p. 4. L 30/26 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 4. 2. 2000 (6) (7) Par courrier du 2 avril 1998 (enregistrØ (cid:224) la Commission (cid:224) la mŒme date), le gouvernement allemand a signalØ (cid:224) la Commission que SKET MAB avait ØtØ privatisØe et a communiquØ quelques renseignements sur cette privati- sation. Par lettre du 25 mai 1998 (enregistrØe (cid:224) la Com- mission (cid:224) la mŒme date), il a rØpondu (cid:224) la lettre de la Commission du 11 mai 1998 et a fourni des dØtails complØmentaires sur la privatisation de SKET MAB. Le 29 octobre 1998, la Commission a posØ d’ultimes ques- tions en mettant l’Allemagne en demeure d’y rØpondre. Une rencontre organisØe entre des reprØsentants de l’Allemagne, des repreneurs et de la Commission pour l’examen des rØponses a eu lieu le 14 dØcembre 1998. (cid:192) cette occasion, il a ØtØ constatØ que la description du plan de restructuration fournie par les autoritØs alleman- des ne concordait pas avec le plan qui avait ØtØ approuvØ par les repreneurs. Par courrier du 28 janvier 1999 (enregistrØ (cid:224) la Commission (cid:224) la date d’arrivØe du 29 janvier 1999), l’Allemagne a prØsentØ un plan de restructuration remaniØ, et par courriers du 1er fØvrier 1999 (enregistrØ (cid:224) la Commission (cid:224) la date d’arrivØe du 5 fØvrier 1999) et du 16 avril 1999 (enregistrØ (cid:224) la Commission (cid:224) la date d’arrivØe du 19 avril 1999), elle a fourni un complØment d’information. II Les problØmes de SKET MAB trouvent leur origine dans la nature de la sociØtØ SKET SMM, de laquelle SKET MAB est issue. En effet, SKET SMM Øtait un combinat con(cid:231)u pour une Øconomie planifiØe. AprŁs la transfor- mation du paysage Øconomique en marchØ dØterminØ par la concurrence, les tentatives de privatisation de SKET SMM sous forme d’entreprise unique n’ont pas ØtØ couronnØes de succŁs, en raison de la structure compli- quØe et fragmentaire de son organisation. Bien que la restructuration du combinat dans son ensemble ait ØtØ entamØe trŁs vite, elle n’Øtait pas achevØe lorsque la Commission est parvenue (cid:224) une dØcision de refus des diffØrentes mesures d’aide notifiØes pour SKET SMM en 1994. Ces mesures portaient Øgalement sur les ØlØments potentiellement rentables du combinat, et notamment la construction mØcanique lourde. Lorsque SKET SMM a demandØ l’ouverture de la procØdure de faillite au mois d’octobre 1996, les autoritØs allemandes avaient modifiØ leur stratØgie initiale et s’Øtaient rØsolues (cid:224) retirer du combinat les activitØs potentiellement rentables, lesquel- les devaient Œtre poursuivies sous forme de plus petites unitØs Øconomiques autonomes. Vertriebsgesellschaft (8) (cid:192) cet effet, la BvS a mis en place une structure de can- la sociØtØ SKET tonnement sans activitØ commerciale, GmbH (7) Management- und (SKEWT MuV), afin de contr(cid:244)ler la restructuration et la prØparation (cid:224) la privatisation de cinq sociØtØs commer- ciales indØpendantes qui se trouvaient Øgalement dans son giron. Dans tous les cas, il s’agissait de petites ou moyennes entreprises. Agissant sur les consignes de la BvS, la sociØtØ SKET MuV avait pour mission de recher- cher des repreneurs et de nØgocier la privatisation des cinq entreprises sauvØes. La derniŁre des cinq ayant ØtØ (7) Aide d’(cid:201)tat NN 67/97. privatisØe au mois d’avril 1998, le processus de dissolu- tion de SKET MuV GmbH a ØtØ entamØ. Les cinq entre- prises sauvØes sont les suivantes: (cid:151) SKET MAB, (cid:151) SKET Walzwerkstechnik GmbH (8), (cid:151) SKET (cid:214)lsaatentechnik GmbH (ultØrieurement rebap- tisØe «Cimbria SKET GmbH») (9), (cid:151) SKET Maschinenbau-EDV GmbH (10), (cid:151) SKET Verseilmaschinenbau GmbH (11). (9) Outre ces sociØtØs, DZM (13), que SKET SMM avait avant l’ouverture de la procØdure de faillite. il existe deux filiales, ETM (12) et transfØrØes (cid:224) la BvS III (10) (11) (12) SKET MAB est implantØe (cid:224) Magdebourg, dans le Land de Saxe-Anhalt (Allemagne). En 1997, avec un effectif d’en- viron 115 salariØs, elle a rØalisØ un chiffre d’affaires de 39 millions de marks allemands (DEM) et un rØsultat net d’un montant total de 54 millions de DEM. Elle fabrique des matØriels lourds de tout type rØpondant aux deside- rata de chaque client. D’aprŁs le plan de restructuration prØsentØ, elle va se lancer dans des activitØs en aval liØes (cid:224) la procØdure de gØnØratrices pour Øoliennes. Le 8 novembre 1996, la sociØtØ SKET MAB a ØtØ inscrite au registre du commerce de Magdebourg, avec un capi- tal social de 50 000 DEM et un associØ unique, la BvS. Le 22 novembre, dans une convention signØe avec l’ad- ministrateur judiciaire de SKET SMM, SKET MAB s’est engagØe (cid:224) reprendre l’activitØ «machines et installations» de SKET SMM. ConformØment au contrat de privatisation de janvier 1998, deux investisseurs, (cid:224) savoir le groupe Enercon, en la personne d’Aloys Wobben, et le groupe LMB, en la personne de Heinz Buse, se sont portØs acquØreurs de 50 % chacun du capital de SKET MAB. (13) Le groupe Enercon est composØ de sociØtØs appartenant (cid:224) Aloys Wobben, et notamment Enercon GmbH, une entreprise ayant son siŁge en Basse-Saxe (Allemagne), (8) Aide d’(cid:201)tat C 70/97. (9) L’aide accordØe (cid:224) cette entreprise a ØtØ approuvØe par la Commis- sion au mois d’avril 1999 (cas NN 125/97). (10) L’aide accordØe (cid:224) cette entreprise a ØtØ approuvØe par la Commis- sion au mois de mai 1998 (cas NN 126/97). (11) L’aide accordØe (cid:224) cette entreprise a ØtØ approuvØe par la Commis- sion au mois de novembre 1998 (cas C 72/97). (12) Aide d’(cid:201)tat C 16B/95. (13) L’aide accordØe (cid:224) cette entreprise a ØtØ approuvØe par la Commis- sion au mois de mai 1998 (cas C 16C/95). 4. 2. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 30/27 ainsi que d’entreprises liØes. Il met au point, fabrique et installe dans le monde entier des gØnØratrices pour Øoliennes. Le groupe Enercon n’est pas une PME. Au mois de dØcembre 1998, il employait 1 200 salariØs et a rØalisØ en 1997 un chiffre d’affaires de 396 millions de Il est devenu le leader mondial du marchØ des DEM. gØnØratrices pour Øoliennes et dØtient la plus grande part du marchØ allemand. Le groupe LMB se compose des entreprises appartenant (cid:224) Heinz Buse, et notamment Logauer Maschinenbau GmbH, ainsi que d’entreprises apparentØes. Heinz Buse est l’associØ majoritaire (75 %) de Logauer Maschinenbau GmbH, une entreprise ayant son siŁge en Basse-Saxe (Al- lemagne), qui fabrique des machines (cid:224) usages divers (c’est-(cid:224)-dire le mŒme marchØ que SKET MAB) et fournit au groupe Enercon des piŁces de gØnØratrices pour Øoliennes. Cette sociØtØ, qui a rØalisØ un chiffre d’affaires de 88 millions de DEM en 1997, n’est pas une PME. IV Le 16 janvier 1998, un contrat de cession des parts de SKET MAB a ØtØ signØ entre la BvS, en qualitØ de ven- deur, et Aloys Wobben et Heinz Buse, en qualitØ d’ac- quØreurs. La cession a ØtØ effectuØe dans le cadre d’un appel d’offres public. AprŁs que la West Merchant Bank eut Øtabli une liste d’investisseurs et que l’avis de privati- sation eut ØtØ publiØ dans la presse, les documents d’ap- pel d’offres ont ØtØ envoyØs (cid:224) quarante-quatre investis- seurs potentiels, dont huit seulement ont envoyØ une l’offre des offre. De toutes celles qui ont ØtØ re(cid:231)ues, repreneurs Øtait la meilleure. interne de l’exploitation de SKET SMM que dans ses Øquipements. Dans le cadre des objectifs de politique sociale Øgalement envisagØs, SKET SMM Øtait dotØe d’ef- fectifs plØthoriques du point de vue d’une Øconomie de marchØ. Par ailleurs, le domaine d’activitØ dont SKET MAB devait Øventuellement rØsulter souffrait des consØ- quences d’une nØgligence gØnØralisØe et de l’absence d’in- vestissements. (cid:192) l’extØrieur, en raison de la prØsence de SKET SMM dans d’autres Øconomies planifiØes et de sa dØpendance de celles-ci, la distribution de SKET SMM, puis de SKET MAB dans ces rØgions a ØtØ interrompue durant le passage de ces Øconomies planifiØes (cid:224) des systŁmes d’Øconomie de marchØ, et le chiffre d’affaires s’en est ressenti. (18) De ce fait, la l’une des Øtapes les plus importantes de la restructuration a consistØ (cid:224) dØterminer la principale acti- vitØ rentable de la construction de matØriels lourds chez SKET SMM, puis (cid:224) la sØparer, avec les ØlØments d’actif correpondants, de l’ancienne exploitation sous forme d’entreprise permanente. Cette formule imposait non seulement constitution d’une nouvelle personne morale, SKET MAB, mais aussi la libØration de la tutelle d’autres entreprises SKET, de sorte que les futurs rap- ports entre les entreprises ayant pris la succession de SKET SMM pussent obØir aux principes d’une Øconomie de marchØ. Cela imposait, en outre, de crØer une infra- structure matØrielle distincte pour SKET MAB et de concentrer les activitØs sur le plus petit site nØcessaire. Par ailleurs, une rØduction des effectifs Øtait indispensa- ble. Il a Øgalement fallu prendre diffØrentes mesures per- mettant de remØdier aux consØquences de l’absence d’in- vestissements. Le maintien de la survaleur associØe au nom de SKET dans les dØbouchØs traditionnels a imposØ l’exØcution de certaines commandes de matØriels lourds que SKET SMM avait obtenues antØrieurement. En mŒme temps, il a fallu dØvelopper une nouvelle clientŁle pour SKET MAB. AprŁs la privatisation au sein des groupes Enercon et LMB, la derniŁre Øtape de la restruc- turation a consistØ (cid:224) faire de SKET MAB une entreprise commerciale commune des sociØtØs mŁres. (14) (15) (16) Le prix d’achat de 1 DEM a ØtØ versØ (cid:224) la BvS. Les inves- tisseurs ont repris de la BvS une caution bancaire d’un montant de 5 millions de DEM. Le contrat prØvoit des indemnitØs pour le personnel de SKET MAB et le site. Il impose, en outre, aux acquØreurs des restrictions en matiŁre de prise de bØnØfices de SKET MAB. Par ailleurs, le groupe Enercon s’est engagØ (cid:224) doter SKET MAB de deux nouveaux secteurs d’activitØ qui, bien que consti- tuØs en personnes morales, devaient cependant Œtre entiŁrement intØgrØs (cid:224) l’activitØ de SKET MAB. (19) V (17) L’un des problŁmes de l’entreprise qui devait donner naissance (cid:224) une sociØtØ SKET MAB juridiquement indØ- pendante rØsidait dans son intØgration au sein d’un com- binat vaste et compliquØ, SKET SMM, qui Øtait con(cid:231)u pour fonctionner dans une Øconomie planifiØe. Cette l’organisation situation se reflØtait aussi bien dans L’intØgration Øconomique au sein du groupe Enercon a impliquØ la crØation de deux nouvelles entreprises, la sociØtØ Rotorblattfertigung GmbH (ROMA), chargØe de la fabrication de rotors de gØnØratrices pour Øoliennes, et la sociØtØ Generatorenfertigung und Assembly GmbH (GEMA), chargØe de la construction et de l’installation de gØnØratrices. Cette extension permettra d’enrichir le secteur d’activitØ traditionnel de SKET MAB par un potentiel complØmentaire associØ au marchØ des gØnØra- trices pour Øoliennes et qui ne nØcessite aucune augmen- tation de la capacitØ de SKET MAB. Si ces nouvelles entreprises constituent des ØlØments de SKET MAB qui ne se voient imposer aucune limite Øconomique, il s’agit cependant de personnes morales distinctes, pour des rai- sons de reponsabilitØ civile des produits et de protection du savoir-faire professionnel de SKET MAB. Sur le plan matØriel, ces domaines d’activitØ sont intØgrØs dans le processus de production de SKET MAB d’une maniŁre que des tierces pourraient difficilement garantir. Pour familiariser le personnel de SKET MAB avec ces nouveaux domaines, le groupe Enercon a mis en place un programme de formation. entreprises L 30/28 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 4. 2. 2000 (20) L’intØgration Øconomique au sein du groupe LMB va profiter (cid:224) SKET MAB en lui donnant accŁs (cid:224) un savoir- faire d’entreprise. Heinz Buse s’occupe personnellement de l’exploitation courante de SKET MAB. (21) Outre les mesures qui viennent d’Œtre indiquØes au sujet de la nouvelle organisation, il a fallu prØvoir les besoins de trØsorerie et de financement de SKET MAB entre sa sortie de SKET SMM et sa privatisation. (22) Le plan de restructuration devait Œtre mis en (cid:156)uvre entre 1996 et 1999. D’aprŁs les informations communi- quØes par les autoritØs allemandes, son exØcution se dØroule conformØment au calendrier prØvu. (23) Au total, le coßt de la restructuration de SKET MAB s’ØlŁve (cid:224) 83,1 millions de DEM et se dØcompose comme suit: b) financement de l’acquisition de trØsorerie et de fonds de roulement pour SKET MAB d’un montant de 43,7 millions de DEM; c) prØfinancement de 3,7 millions de DEM pour l’exØ- cution de commandes; d) e) f) financement de la restructuration de SKET MAB aprŁs la privatisation pour un montant de 15,1 mil- lions de DEM; concours de 14,7 millions de DEM pour les nouvel- les sociØtØs ROMA et GEMA; financement de la formation du personnel de SKET MAB (cid:224) hauteur de 1,9 million de DEM. a) 4 millions de DEM pour le maintien en exploitation de l’activitØ de construction mØcanique durant la pØriode oø elle appartenait encore (cid:224) la sociØtØ SKET SMM en cours de liquidation; (24) Le plan de restructuration prØvoit le retour (cid:224) la rentabi- litØ en 1999. Le tableau suivant donne les chiffres les plus importants (cid:224) cet Øgard. Les chiffres pour 1999 pro- viennent des prØvisions faites au moment de la privatisa- tion. 1997 1998 1999 (plan) (en DEM) Chiffre d’affaires 39 680 000 45 618 000 66 441 000 Coßts «matiŁres» 28 170 200 28 590 000 23 850 000 Frais de personnel 12 140 277 15 999 000 27 400 000 Amortissements 1 450 500 2 947 200 RØsultat d’exploitation ﬂ 1 249 677 ﬂ 1 218 800 BØnØfice/perte ﬂ 2 226 277 ﬂ 3 760 000 4 521 000 5 071 000 5 291 000 NB: Ce tableau ne prØsente qu’une sØlection de donnØes importantes et les colonnes ne se totalisent pas sur le plan arithmØtique. (25) Il faut noter que l’augmentation prØvisionnelle du chiffre d’affaires se reflŁte dans le carnet de commandes de SKET MAB et s’appuie sur l’engagement personnel des repreneurs. C’est ainsi que la part du chiffre d’affaires rØalisØe avec la production de gØnØratrices pour Øolien- nes s’ØlŁve dØsormais (cid:224) 45 % pour l’exercice 1999. En outre, le carnet de commandes de SKET MAB montre (cid:224) l’Øvidence que l’avenir Øconomique de l’entreprise ne s’appuie plus sur les commandes d’autres entreprises ayant pris la succession de SKET SMM. L’augmentation des frais de personnel dØnote la progression constante de l’activitØ, mais aussi l’acquisition des domaines de production ROMA et GEMA. La diminution des coßts «matiŁres» dØmontre le prestige accru de SKET MAB dans la nØgociation de contrats de fourniture de matiŁres (cid:224) des conditions plus avantageuses. Les deux sociØtØs mŁres, c’est-(cid:224)-dire les groupes Enercon et LMB, sont ren- tables et en plein expansion. Ces groupes, qui sont prØ- sents sur des marchØs diffØrents, peuvent s’enorgueillir d’une collaboration qui fait ses preuves depuis plus de douze ans. VI (26) Les mesures d’aide que l’Allemagne a notifiØes aprŁs la privatisation se sont ØlevØes (cid:224) 57,8 millions de DEM. La les repreneurs Commission constate que, par ailleurs, ont obtenu 3,9 millions de DEM pour la pØriode 1998-2000 au titre du vingt-septiŁme plan-cadre de la t(cid:226)che d’intØrŒt commun «AmØlioration des structures 4. 2. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 30/29 (31) (32) Øconomiques rØgionales», un rØgime autorisØ. Si la Com- mission n’a pas besoin de procØder (cid:224) une nouvelle Øva- luation de ces mesures, elle va cependant examiner les montants concernØs pour l’apprØciation de leur propor- tionnalitØ. (27) Les mesures d’aide prises en considØration sont les sui- vantes: Source Nature DEM Subvention pour l’acquisition de trØsorerie et de fonds de roulement 40 000 000 Subvention pour la constitution de stocks 3 700 000 BvS BvS BvS PrŒt destinØ (cid:224) l’activitØ de produc- tion de matØriels lourds de SKET SMM et renonciation (cid:224) son rem- boursement BvS Subventions pour les ultimes frais de restructuration 4 000 000 10 100 000 57 800 000 (28) (29) Par ailleurs, une subvention d’un montant de 3,6 mil- lions de DEM a ØtØ accordØe pour le prØfinancement de commandes et a ensuite ØtØ remboursØe par les investis- seurs dans le cadre de la privatisation. Sous la forme dans laquelle elles ont ØtØ notifiØes en juillet 1997, les mesures d’aide initiales se sont ØlevØes (cid:224) 79,2 millions de DEM. La Commission constate qu’un ØlØment d’aide supplØ- mentaire doit Œtre pris en compte, Øtant donnØ que le choix des groupes Enercon et LMB comme repreneurs de SKET MAB est le rØsultat d’un appel d’offres ouvert et sans conditions et que c’est la meilleure offre qui a ØtØ retenue. (33) (30) La contribution des investisseurs s’ØlŁve (cid:224) 25,3 millions de DEM et se dØcompose comme suit: Emploi DEM Investissement dans SKET MAB 5 000 000 Frais engagØs pour la formation du personnel de SKET MAB 1 900 000 Remboursement de prŒts et de leurs intØrŒts 3 700 000 Investissements (ROMA et GEMA (cid:151) secteurs d’activitØ de SKET MAB) 13 000 000 Frais d’Øtablissement secteurs d’activitØ de SKET MAB) (ROMA et GEMA (cid:151) 1 700 000 25 300 000 VII Le marchØ traditionnel concernØ sur lequel SKET MAB exerce son activitØ est celui de la production ou de la fabrication sur commande de piŁces pour la construc- tion mØcanique lourde, dont le marchØ des gØnØratrices pour Øoliennes reprØsente dØsormais une part impor- tante (45 % des commandes pour 1999) en raison de l’intØgration au sein du groupe Enercon ainsi que des deux secteurs d’activitØ ROMA et GEMA. De ce fait, sous la forme restructurØe, la sociØtØ SKET MAB est Øga- lement prØsente sur le marchØ du montage de rotors et de gØnØratrices. la clientŁle de En ce qui concerne l’activitØ gØnØrale, SKET MAB se compose d’entreprises et d’usines de divers secteurs industriels qui ont besoin de piŁces ou d’installations complŁtes fabriquØes (cid:224) partir de plans, de modŁles et de spØcifications. (cid:192) l’heure actuelle, l’entre- prise est prØsente essentiellement sur le marchØ alle- mand. La concurrence avec des pays (cid:224) bas salaires, comme la Pologne et la RØpublique tchŁque, est vive. Toutefois, l’exigence de qualitØ et de respect des dØlais de fabrication d’installations complexes sur place pour les clients ne cesse de cro(cid:238)tre, et ce segment de marchØ est en train de gagner en importance. C’est pourquoi SKET MAB s’est concentrØe sur ce segment oø la qualitØ, la prestation de services, la logistique et le respect des dØlais sont des ØlØments clØs. Les conditions du marchØ sur lequel SKET MAB exerce son activitØ sont dØtermi- nØes par la demande des marchØs en aval. Au vu des informations dont elle dispose, la Commission n’a aucune raison de modifier le point de vue qu’elle a exprimØ lors de l’ouverture de la procØdure officielle, (cid:224) savoir que le marchØ sur lequel SKET MAB exerce son activitØ n’est pas un marchØ qui conna(cid:238)t une surcapacitØ structurelle. L’un de ces marchØs en aval est celui des gØnØratrices pour Øoliennes, un marchØ pour lequel SKET MAB (cid:151) y compris ROMA et GEMA (cid:151) va produire plus particuliŁ- rement. L’Ønergie Øolienne a fait son apparition en Europe dans les annØes 70, aprŁs la crise pØtroliŁre. Au milieu des annØes 80, ce secteur a enregistrØ un flØchis- sement en raison de la baisse des prix de l’Ønergie, qui a abouti (cid:224) l’intensification des efforts de rØduction des coßts et (cid:224) l’amØlioration de l’efficience. Ces derniŁres annØes, le marchØ de l’Ønergie Øolienne a affichØ une croissance notable, avec des marchØs importants au Danemark et, depuis peu, en Allemagne. D’ailleurs, l’Al- lemagne est aujourd’hui le plus grand marchØ de la CommunautØ et du monde. Les perspectives du marchØ de l’Ønergie Øolienne sont excellentes. Il est prØvisible que la production de courant par cette Ønergie va aug- menter (cid:224) un rythme rapide Øtant donnØ que le progrŁs technologique et la diminution des coßts vont la rendre plus compØtitive par rapport aux principales techniques de production d’ØlectricitØ (14). La Commission n’est en possession d’aucune information relative (cid:224) l’existence d’une surcapacitØ structurelle sur ce marchØ. (34) En ce qui concerne les nouvelles activitØs nØes de la crØation de GEMA et ROMA, il est peu probable que les (14) Panorama de l’industrie communautaire 1997, I-50. L 30/30 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 4. 2. 2000 marchØs en amont, comme celui de l’assemblage d’ØlØ- ments destinØs au marchØ des turbines Øoliennes, souf- frent de surcapacitØs puisque ce dernier ne conna(cid:238)t pas de surcapacitØ structurelle. (39) VIII La Commission a ouvert la procØdure (cid:224) l’encontre des mesures d’aide initiales en faveur de SKET MAB, parce qu’elle nourrissait des doutes au sujet de la compatibilitØ de l’aide (cid:224) la restructuration avec le marchØ commun. C’est ainsi que, au vu des renseignements obtenus, la Commission a estimØ que le plan de restructuration Øtait trop imprØcis au sujet des mesures de restructuration et de leur coßt. Par ailleurs, les ØlØments financiers commu- niquØs Øtaient trŁs maigres, et il Øtait difficile de voir si l’entreprise pouvait devenir rentable dans un dØlai rai- sonnable. En outre, du fait de l’absence d’informations sur l’Øvolution de la capacitØ de SKET MAB, il a ØtØ diffi- cile de dØterminer les effets de l’aide sur les concurrents de l’entreprise. De mŒme, en raison du manque d’infor- mations sur les mesures de restructuration et leur coßt, il a ØtØ difficile de dØterminer si l’aide a ØtØ limitØe au strict minimum nØcessaire pour permettre la restructura- tion. Enfin, les doutes de la Commission ont ØtØ renfor- cØs par l’absence d’investisseur privØ intØressØ par la reprise de SKET MAB au moment de l’ouverture de la procØdure. IX Les mesures d’aide susmentionnØes entrent dans le champ d’application de l’article 87, paragraphe 1, du traitØ CE pour les raisons exposØes ci-aprŁs. (40) (35) (36) (37) SKET MAB est une entreprise qui exerce ses activitØs sur un marchØ en cause qui s’Øtend aux (cid:201)tats membres; les Øchanges entre (cid:201)tats membres s’en trouvent donc affec- tØs. (cid:201)tant donnØ qu’une aide contribue en soi (cid:224) fausser le jeu de la concurrence, les aides accordØes (cid:224) l’entre- prise par l’Allemagne tombent sous le coup de l’article 87, paragraphe 1, du traitØ CE. Toutefois, les aides visØes par cet article peuvent faire l’objet des dØrogations prØ- vues (cid:224) l’article 87, paragraphes 2 et 3, du traitØ CE. Pour les raisons exposØes ci-aprŁs, l’article 87, paragraphe 3, point c), du traitØ CE constitue la seule base d’une dØro- gation pour l’aide (cid:224) la restructuration de SKET MAB, une entreprise en difficultØ. (38) L’aide a ØtØ accordØe (cid:224) une entreprise que la BvS a crØØe aprŁs l’ØventualitØ de l’ouverture d’une procØdure de fail- lite concernant une autre entitØ Øconomique. Bien qu’elle exer(cid:231)(cid:226)t dØj(cid:224) ses activitØs par le truchement de la per- sonne morale de SKET SMM GmbH, elle constituait de fait un conglomØrat de diffØrents domaines d’activitØ Øconomique qui ont ØtØ restructurØs il y a quelques annØes. La nouvelle sociØtØ SKET MAB constitue la poursuite partielle du domaine de la construction mØca- nique lourde de SKET SMM. La stratØgie modifiØe de la BvS consistait (cid:224) doter la nouvelle entreprise de capitaux et de moyens permettant de la privatiser et de la rendre autonome. Cette stratØgie prØsente la particularitØ que la sociØtØ SKET SMM GmbH, qui Øtait une entreprise publique depuis 1990, n’a jamais pu Œtre privatisØe, que ce soit sous forme d’entitØ isolØe ou d’entitØ appartenant (cid:224) un groupe. Ces circonstances distinguent le cas d’es- pŁce des structures de cantonnement mises en place aprŁs l’ouverture de la procØdure de faillite d’une entre- prise dØj(cid:224) privatisØe. Lorsqu’elle a ØtØ dotØe de sa personnalitØ juridique propre, SKET MAB, engagØe dans la construction mØca- nique lourde, n’Øtait pas viable en tant qu’entreprise indØpendante. Comme on l’a vu plus haut, l’activitØ «ma- tØriels lourds» de SKET SMM n’avait pas ØtØ crØØe sous forme de sociØtØ commerciale indØpendante, mais Øtait destinØe (cid:224) fonctionner dans le cadre d’une Øconomie pla- nifiØe. Finalement, les problŁmes que cela a entra(cid:238)nØs ont abouti (cid:224) l’effondrement de SKET SMM. Si les activi- tØs potentiellement viables n’avaient pas ØtØ retirØes de SKET SMM avec l’objectif d’une nouvelle restructuration sous forme de sociØtØs indØpendantes, les entreprises qui ont pris la succession auraient dß faire face aux mŒmes problŁmes. Les mesures d’aide qui ont ØtØ accordØes (cid:224) la sociØtØ SKET MAB, laquelle a repris certains ØlØments d’actif et de ressources d’une entreprise en liquidation, peuvent Œtre considØrØes comme des aides (cid:224) la restruc- turation, ce qui se justifie du point de vue des condi- tions historiques et Øconomiques particuliŁres des entre- prises qui devaient s’adapter rapidement au passage d’une Øconomie planifiØe (cid:224) un systŁme d’Øconomie de marchØ, mais aussi du point de vue du r(cid:244)le jouØ par la BvS en sa qualitØ d’organisation ayant succØdØ (cid:224) la Treu- handanstalt pour cette adaptation. Compte tenu des considØrations qui prØcŁdent, la Com- mission estime que la dØrogation prØvue (cid:224) l’article 87, paragraphe 3, point c), du traitØ CE est applicable. Pour remplir les conditions imposØes pour cette dØrogation, l’aide doit rØpondre aux critŁres ØnoncØs dans les lignes directrices communautaires pour les aides d’(cid:201)tat au sau- vetage et (cid:224) la restructuration des entreprises en diffi- cultØ (15). (41) La Commission considŁre qu’une aide au sauvetage et (cid:224) la restructuration peut contribuer au dØveloppement d’activitØs Øconomiques sans altØrer les conditions des Øchanges dans une mesure contraire (cid:224) l’intØrŒt commun, dŁs lors que les conditions ØnoncØes au paragraphe 3 des lignes directrices sont remplies, et autorise donc une aide de cette nature auxdites conditions. Si les entrepri- sont ses qui doivent Œtre sauvØes ou restructurØes implantØes dans des rØgions assistØes, la Commission tient compte des considØrations rØgionales ØnoncØes (cid:224) l’article 87, paragraphe 3, points a) et c), conformØment au point 3. 2. 3 des lignes directrices. (15) JO C 368 du 23. 12. 1994. 4. 2. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 30/31 (42) (43) (44) Les mesures (cid:224) vØrifier sont celles d’un montant de 57,8 millions de DEM que l’Allemagne a notifiØes en 1998 en conjonction avec le prŒt de 3,6 millions de DEM (cid:151) plus intØrŒts (cid:151) destinØ au prØfinancement de commandes, qui ont ØtØ remboursØes par l’investisseur aprŁs la priva- tisation et Øtaient prØvues comme une aide (cid:224) la restruc- turation. X Pour rØpondre aux critŁres ØnoncØs dans les lignes direc- trices, tous les plans de restructuration d’une entreprise en difficultØ doivent permettre de rØtablir dans un dØlai raisonnable la viabilitØ (cid:224) long terme de l’entreprise, sur la base d’hypothŁses rØalistes. Les problŁmes du domaine d’activitØ appelØ Øventuelle- ment (cid:224) devenir SKET MAB ainsi que les mesures d’aide nØcessaires ont dØj(cid:224) ØtØ exposØs. Les mesures prises avant la privatisation Øtaient axØes sur une partie de ces problŁmes et celles qui ont ØtØ prises aprŁs la privatisa- tion l’ont ØtØ sur les problŁmes restants, y compris l’intØ- gration au sein des sociØtØs mŁres. La dØpendance par rapport (cid:224) d’autres entreprises SKET SMM qui ont pris la succession a ØtØ supprimØe et SKET MAB a obtenu l’accŁs (cid:224) de nouveaux marchØs gØographiques et de pro- duits. Les deux groupes repreneurs sont des entreprises prospŁres qui, de surcro(cid:238)t, sont liØes par une collabora- tion de longue date. Les performances Øconomiques de SKET MAB correspondent aux projections faites au moment de la privatisation. Les groupes repreneurs ont d’ores et dØj(cid:224) obtenu une amØlioration du carnet de commandes de SKET MAB, et le rØtablissement de la viabilitØ dans un dØlai raisonnable para(cid:238)t rØaliste. (45) La Commission en conclut que ce critŁre des lignes directrices est dØsormais satisfait. On observe cependant que, dans le cadre de la restruc- le nombre des ateliers a ØtØ turation de SKET MAB, rØduit et qu’il a ØtØ procØdØ (cid:224) des compressions de per- sonnel. Par ailleurs, la crØation du domaine d’activitØ GEMA et ROMA n’entra(cid:238)ne aucun dØveloppement de l’actuelle capacitØ de production de machines de SKET MAB. Ces deux nouvelles unitØs sont situØes en aval et constituent des ØlØments indispensables de l’intØgration rØussie au sein du groupe Enercon et sont donc nØces- saires au rØtablissement de la rentabilitØ de SKET MAB. (49) (50) PubliØe au Journal officiel des CommunautØs europØennes, la notification adressØe (cid:224) l’Allemagne invitait les parties intØressØes (cid:151) et notamment les concurrents (cid:151) (cid:224) prØ- leurs observations. La Commission constate senter qu’elle n’en a re(cid:231)u aucune. SKET MAB doit certes Œtre exploitØe comme entreprise commune des groupes Enercon et LMB, mais comme ceux-ci ne sont pas prØsents sur les mŒmes marchØs, leur convention dØcrite par l’Allemagne ne faussera pas le jeu de la concurrence sur le marchØ commun. (51) La Commission en conclut que les mesures d’aide en faveur de SKET MAB n’entra(cid:238)neront aucune distorsion injustifiØe de la concurrence. XII (52) Une autre condition prØvue par les lignes directrices pour l’autorisation d’une aide (cid:224) la restructuration rØside dans le fait que le montant et l’intensitØ de l’aide doivent Œtre limitØs au strict minimum nØcessaire pour permettre la restructuration et doivent Œtre en rapport avec les avantages escomptØs du point de vue communautaire. De plus, le repreneur doit normalement contribuer au plan de restructuration sur ses propres ressources. XI (53) (46) Une autre condition prØvue par les lignes directrices pour l’autorisation d’une aide (cid:224) la restructuration rØside dans la prØvention des distorsions de concurrence indues. (47) (48) ConformØment aux lignes directrices, lorsqu’il existe une surcapacitØ structurelle sur le marchØ en cause, le bØnØfi- ciaire de l’aide doit procØder (cid:224) une rØduction irrØversible de sa capacitØ. Si, en revanche, il n’y a pas de surcapa- citØ structurelle, aucune rØduction ne sera exigØe mais, en principe, le dØveloppement de la capacitØ n’est pas autorisØ. Comme on l’a vu plus haut, la Commission n’a aucune preuve que le secteur en cause, c’est-(cid:224)-dire la construc- tion mØcanique lourde dont le marchØ des turbines d’Øolienne constitue un sous-marchØ, prØsente une sur- capacitØ structurelle. C’est pourquoi aucune rØduction irrØversible de la capacitØ de SKET MAB ne s’impose. En l’espŁce, le montant total de l’aide accordØe par la BvS s’ØlŁve (cid:224) 57,8 millions de DEM. Cette somme se compose d’un prŒt de 43,7 millions de DEM pour l’ac- la quisition de trØsorerie et de fonds de roulement, constitution de stocks de piŁces pour machines, et l’ac- quisition d’installations techniques de SKET SMM, d’un prŒt de 4 millions de DEM accordØ par la BvS (cid:224) l’admi- nistrateur judiciaire, ainsi que d’un prŒt de 10,1 millions de DEM consenti (cid:224) SKET MAB pour la poursuite de la restructuration. La somme de 3,99 millions de DEM accordØe au titre du plan-cadre de la t(cid:226)che d’intØrŒt commun doit Œtre ajoutØe au montant des nouvelles aides lors de l’apprØciation de la proportionnalitØ. (54) Si le prix d’achat n’Øtait que de 1 DEM, les repreneurs se sont cependant engagØs (cid:224) investir 5 millions de DEM dans la restructuration de SKET MAB. C’est ainsi qu’ils vont financer la formation des salariØs de SKET MAB dont le coßt s’ØlŁve (cid:224) 1,9 million de DEM. Par ailleurs, ils ont pris le relais de SKET MAB pour le rembourse- ment d’un crØdit de 3,6 millions de DEM, ainsi que les intØrŒts y affØrents d’un montant de 100 000 DEM. L 30/32 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 4. 2. 2000 (cid:201)tant donnØ que le plan de restructuration prØvoit l’ex- tension de SKET MAB par la crØation de ROMA et GEMA, l’engagement des repreneurs en ce qui concerne ces unitØs doit Øgalement Œtre pris en compte. Les repre- neurs vont injecter 13 millions de DEM dans ROMA et GEMA et financer leurs frais de premier Øtablissement d’un montant de 1,7 million de DEM. Par consØquent, le montant investi dans la restructuration s’ØlŁve (cid:224) 25,3 millions de DEM, ou 21,31 millions de DEM si l’on tient compte des 3,99 millions de DEM accordØs aux repre- neurs au titre du plan-cadre de la t(cid:226)che d’intØrŒt com- mun. Par consØquent, le coßt total de la restructuration s’ØlŁve (cid:224) 83,1 millions de DEM, auquel l’investisseur privØ contribue (cid:224) hauteur de 25 %. La contribution de l’inves- tisseur doit donc Œtre jugØe Øquitable. Compte tenu de ce qui vient d’Œtre exposØ, la Commis- sion estime que les doutes exprimØs lors de l’ouverture de la procØdure ont ØtØ dissipØs et que le critŁre de la proportionnalitØ de l’aide est satisfait. (55) (56) XIII (57) Une autre condition des lignes directrices rØside dans le fait que l’entreprise doit mettre en (cid:156)uvre intØgralement le plan de restructuration qui a ØtØ prØsentØ (cid:224) la Com- mission et acceptØ par celle-ci et doit exØcuter toute autre obligation prØvue dans la dØcision de la Commis- sion. Dans le cas contraire, et sauf si la dØcision initiale est modifiØe (cid:224) la suite d’une nouvelle notification par l’(cid:201)tat membre, la Commission prendra des mesures afin d’exiger le remboursement de l’aide. Des volets impor- tants du plan de restructuration, comme la mise en place de ROMA et GEMA, ont d’ores et dØj(cid:224) ØtØ exØcu- tØs. En ce qui concerne les ØlØments restants, les repre- neurs se sont engagØs (cid:224) les exØcuter sous deux ans. Il faut noter que les deux groupes de repreneurs collabo- rent de longue date, de sorte qu’il n’y a guŁre de raisons de supposer qu’ils puissent Øventuellement dissoudre l’entreprise commune. De surcro(cid:238)t, les autoritØs alleman- des ont assurØ que toutes les mesures possibles seraient prises pour assurer que le plan sera menØ (cid:224) bonne fin. La Commission en conclut que ce critŁre des lignes directrices est, lui aussi, satisfait. XIV (58) La Commission Øtablit que l’Allemagne a accordØ de maniŁre illØgale les aides susmentionnØes, en violation de l’article 88, paragraphe 3, du traitØ CE. Toutefois, compte tenu de ce qui vient d’Œtre exposØ, la Commis- sion estime que les aides en question sont compatibles avec le marchØ commun, car elles satisfont aux lignes directrices relatives aux aides (cid:224) la restructuration, A ARR˚T(cid:201) LA PR(cid:201)SENTE D(cid:201)CISION: Article premier Les mesures d’aide d’(cid:201)tat, d’un montant de 57,8 millions de DEM, que la RØpublique fØdØrale d’Allemagne a accordØes (cid:224) SKET MAB, Magdebourg, et (cid:224) l’activitØ de construction de matØriels lourds de SKET SMM, sont compatibles avec le mar- chØ commun au sens de l’article 87, paragraphe 3, point c), du traitØ CE et de l’article 61, paragraphe 3, point c), de l’accord EEE. L’aide en question comprend: a) une subvention de la BvS pour l’acquisition de trØsorerie et de fonds de roulement (40 000 000 DEM); b) une subvention de la BvS pour la constitution de stocks (3 700 000 DEM); c) un prŒt pour l’activitØ de production de matØriels lourds de la renonciation (cid:224) son remboursement SKET SMM et (4 000 000 DEM); d) une subvention pour l’ultime Øtape de la restructuration (environ 10 100 000 DEM). Article 2 Le prŒt d’un montant de 3,6 millions de DEM consenti par l’Al- lemagne (cid:224) la sociØtØ SKET MAB et qui a ØtØ remboursØ par les repreneurs de celle-ci est compatible avec le marchØ commun au sens de l’article 87, paragraphe 3, point c), du traitØ CE et de l’article 61, paragraphe 3, point c), de l’accord EEE. Article 3 Les autoritØs allemandes prØsentent chaque annØe un rapport dØtaillØ sur la mise en (cid:156)uvre du plan de restructuration. Article 4 La RØpublique fØdØrale d’Allemagne est destinataire de la prØ- sente dØcision. Fait (cid:224) Bruxelles, le 20 juillet 1999. Par la Commission Karel VAN MIERT Membre de la Commission


title: Nařízení Komise (ES) č. 1596/1999 ze dne 20. července 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 174/1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
milk
milk product

text: 140 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 31999R1596 21. 7. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 188/39 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1596/1999 ze dne 20. července 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 174/1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k naří- zení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, č. 804/68 ze dne s ohledem na nařízení Rady 27. června 1968 o společné s mlékem a mléčnými výrobky (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1587/96 (2), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 16a odst. 1 a čl. 17 odst. 3 a odst. 14 uvedeného nařízení, (EHS) organizaci trhu (1) (2) (3) (4) vzhledem k tomu, že nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (3), je přepracovaným zněním nařízení Komise (ES) č. 1466/95 (4) naposledy pozměně- ného nařízením (ES) č. 2184/98 (5); že se při tomto přepracování ukázalo, že některá ustanovení obsahující odkazy jsou chybná nebo jsou zastaralá; že je třeba provést nezbytné opravy; vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 174/1999 stanoví, že pro vývoz sýrů se neposkytuje náhrada, pokud cena s dodáním na hranice před podáním žádosti o náhradu v členském státě vývozu činí méně než 230 eur na 100 kilogramů; že orgány členských států musí mít možnost ověřit, zda se toto ustanovení dodržuje; že je za tímto účelem nezbytné toto ustanovení pozměnit a přesně vymezit pojem „cena s dodáním na hranice“; že je v této souvislosti třeba stanovit paušální částku, aby bylo možné vzít v úvahu různé náklady na přepravu ve Společenství; vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 174/1999 stanoví dobu platnosti licencí pro různé skupiny produktů; že s ohledem na obtížnou situaci, v níž se z hlediska vývozu nacházejí některé mléčné výrobky, je nezbytné dobu platnosti licencí pro tyto produkty prodloužit; vzhledem k tomu, že vývozní náhrady pro sýry jsou rozlišeny podle zón určení; že v důsledku jednání o rozšíření, která probíhají s některými třetími zeměmi, je třeba dotyčné ustanovení změnit; (1) Úř. věst. L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) Úř. věst. L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) Úř. věst. L 20, 27. 1. 1999, s. 8. (4) Úř. věst. L 144, 28. 6. 1995, s. 22. (5) Úř. věst. L 275, 10. 10. 1998, s. 21. (5) (6) (7) (8) (9) vzhledem k tomu, že správa kvóty sýrů určených k vývozu do Kanady je založena na určitých formali- tách, které při dovozu těchto produktů musí příslušné kanadské orgány splnit; že se ukázalo, že tyto orgány nebyly a nejsou schopny používat pravidla stanovená za tímto účelem; že je tedy nutné stanovit další pravidla, aby bylo zajištěno správné uplatňování daného režimu; vzhledem k tomu, že správu kvóty sýrů určených k vývozu do Švýcarska lze usnadnit tím, že se předem stanoví datum vystavení licencí; že je třeba změnit dotyčná ustanovení; vzhledem k tomu, že rozhodnutím Rady 98/486/ES (6) bylo schváleno memorandum o porozumění mezi Evropským společenstvím a Dominikánskou republikou o ochraně dovozu sušeného mléka do Dominikánské republiky; že memorandum stanoví, že Evropské spole- čenství spravuje svoji část celní kvóty prostřednictvím vývozních licencí; že je tudíž nezbytné stanovit postup pro udělování licencí zainteresovaným stranám; vzhledem k tomu, že je nutné zajistit, aby produkty dovážené do Dominikánské republiky byly součástí kvóty, a aby dovážené produkty odpovídaly produktům uvedeným ve vývozní licenci; že z tohoto důvodu musí být vývozci povinni předložit při dovozu ověřenou kopii vývozního prohlášení, v kterém musí být uvedeny určité údaje; že je nezbytné vypracovat v tomto smyslu příslušné ustanovení; vzhledem k tomu, že s cílem zajistit řádné fungování plánovaných opatření a zabránit nadměrné roztříště- nosti trhu, která by mohla mít za následek ztrátu podílu Společenství na trhu, je nezbytné omezit používání kvóty tím, že se upřednostní žádosti o licence na ty produkty, které v minulosti představovaly téměř veškerý vývoz do Dominikánské republiky, a po udělení licencí vyhradit převážnou část disponibilních množství tzv. tradičním vývozcům sušeného mléka do této země; že je třeba vytvořit spojitost mezi množstvím sušeného mléka, které tyto hospodářské subjekty vyvezly v minulosti do Dominikánské republiky, a množstvím, na které se může vztahovat žádost o licenci; (6) Úř. věst. L 218, 6. 8. 1998, s. 45. 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 141 (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) vzhledem k tomu, že obchodní vztahy v tomto odvětví se však nesmí stát příliš nepružnými a že je proto nutné dát hospodářským subjektům schopným prokázat seriózní přístup ke své činnosti k dispozici druhou tranši; že má-li být zajištěna účinná správa a spravedlivé rozdělení množství, je třeba stanovit maximální množ- ství, na které lze podat žádost o licenci; vzhledem k tomu, že na produkty vyvážené do Domini- kánské republiky v rámci kvóty se při dovozu do této země vztahuje snížená celní sazba; že zavedením kvóty jsou hospodářské subjekty, kterým byla udělena licence, do určité míry chráněny před konkurencí jiných hospo- dářských subjektů a současně mohou využívat určité cenové stability; že je tudíž oprávněné stanovit nižší sazbu náhrady než je sazba použitelná pro produkty vyvážené mimo rámec kvóty; vzhledem k tomu, že pro potřeby provádění kontroly je nezbytné, aby jeden a týž hospodářský subjekt podával všechny žádosti v témže členském státě; vzhledem k tomu, že je třeba stanovit datum vystavení licencí (EHS) č. 3719/88 (1) ve znění nařízení (ES) č. 1127/1999 (2); odkazem na nařízení Komise vzhledem k tomu, že s cílem umožnit hospodářským subjektům lepší správu licencí, které jim byly uděleny, je tak, aby nezbytné prodloužit dobu platnosti odpovídala referenčnímu období kvóty; licencí vzhledem k tomu, že má-li být zajištěno řádné fungo- vání tohoto režimu a má-li se zabránit spekulacím, je třeba zrušit převoditelnost licencí; vzhledem k tomu, že Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené před- sedou, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 174/1999 se mění takto: 1. V článku 1 se odst. 2 nahrazuje tímto: „2. V kolonce 7 žádostí o licence a licencí je uvedena země určení a číselný kód země nebo území určení podle klasifikace zemí pro statistiku zahraničního obchodu Společenství a statistiku obchodu mezi členskými státy, kterou na základě čl. 21 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1172/95 (*) vypracovala Komise. (*) Úř. věst. L 118, 25. 5. 1995, s. 10. “ (1) Úř. věst. L 331, 2. 12. 1988, s. 1. (2) Úř. věst. L 135, 29. 5. 1999, s. 48. 2. V článku 3 se první pododstavec nahrazuje tímto: „Náhrada pro vývoz sýrů se neposkytuje, pokud cena s dodáním na hranice před podáním žádosti o náhradu v členském státě vývozu činí méně než 230 eur na 100 kilogramů. ‚Cenou s dodáním na hranice‘ se rozumí cena ze závodu, k níž se připočte paušální částka ve výši 3 eur na 100 kilogramů. Pokud se požaduje vývozní náhrada, jsou v kolonce 22 licencí uvedena slova ‚splněna podmínka minimální ceny s dodáním na hranice uvedené v článku 3 nařízení (ES) č. 174/1999‘. Na žádost příslušných orgánů poskytne žadatel všechny doplňující informace a doklady, které tyto orgány považují za nezbytné k zajištění toho, aby při vyřizování celních formalit byla dodržena cena s dodáním na hranice, a popřípadě souhlasí s tím, aby tyto orgány provedly kontrolu účetnictví smyslu nařízení Rady (EHS) č. 4045/89 (**). ve (**) Úř. věst. L 388, 30. 12. 1989, s. 10. “ 3. V článku 6 se písm. c) nahrazuje tímto: „c) konce čtvrtého měsíce následujícího po vydání pro produkty kódu KN 0406;“ 4. V článku 15 se odst. 3 nahrazuje tímto: „3. Pro účely odstavce 1 se stanovují tyto oblasti: — Oblast I: kódy místa určení 053 až 070 (včetně) a 091 až 096 (včetně), — Oblast II: kódy místa určení 072 až 083 (včetně), — Oblast III: kód místa určení 400, — Oblast IV: všechny ostatní kódy místa určení. “ 5. Článek 18 se mění takto: a) odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. Vývozní licence předložená příslušnému orgánu za účelem evidence a úředního potvrzení v souladu s článkem 22 nařízení (EHS) č. 3719/88 může být použita pouze pro jedno vývozní prohlášení. Po předlo- žení vývozního prohlášení je licence vyčerpána. Držitel vývozní licence zajistí, aby ověřená kopie licence byla předložena příslušnému kanadskému orgánu při podání žádosti o dovozní licenci. “ b) odstavec 8 se nahrazuje tímto: Příslušný orgán členského státu sdělí Komisi „8. v souladu s přílohou IV před koncem července za předcházející pololetí a před koncem ledna za předchá- zející kvótový rok počet vydaných licencí a množství dotyčných sýrů. “ 142 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 6. V článku 19 se odst. 5 nahrazuje tímto: V případě „5. požadována náhrada, obsahuje kolonka 22 žádostí o licence a licencí slova ‚Bez vývozní náhrady‘. u nichž vývozů, není Licence se vydá co nejdříve po podání žádosti. Licence je platná ode dne vydání ve smyslu čl. 21 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3719/88 do následujícího 30. června. Licence však mohou být vydávány od 20. června a jsou platné od 1. července do 30. června následujícího roku za předpokladu, že v kolonce 20 žádosti o licenci a licence je uvedeno ‚kvóta na rok … (následující rok)‘. “ 7. V čl. 20 odst. 10 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Definitivní licence jsou platné pouze pro vývozy uvedené v odstavci 1. “ 8. V článku 20 se odst. 11 nahrazuje tímto: S výjimkou článku 10 se ustanovení kapitoly „11. I použijí na definitivní licencí podle článku 6 však nesmí přesáhnout konec dotyčného roku. “ licence. Doba platnosti 9. Za článek 20 se vkládá nový článek, který zní: „Článek 20a 1. Následující ustanovení se použijí na vývoz sušeného mléka do Dominikánské republiky, které se do této země dováží v rámci kvóty se sníženou celní sazbou, a to po jak je dobu dvanácti měsíců počínaje 1. červencem, uvedeno v memorandu o porozumění mezi Evropským společenstvím a Dominikánskou republikou schváleném rozhodnutím Rady 98/486/ES (***). 2. Při vývozu uvedeném v odstavci 1 je nutné v pří- padě každé zásilky předložit příslušným orgánům Domini- kánské republiky ověřenou kopii vývozní licence vydané v souladu s tímto článkem a řádně potvrzenou kopii vývozního prohlášení. Vývozní 3. mléko těchto kódů nomenklatury pro vývozní náhrady: licence se přednostně vydávají pro sušené — 0402 10 19 9000, — 0402 21 11 9900, — 0402 21 19 9900, — 0402 21 91 9200, — 0402 21 99 9200. Produkty, které jsou předmětem žádosti, musí být produkty získanými pouze v Evropském společenství. Na žádost příslušných orgánů předloží žadatel všechny doda- tečné doklady, které tyto orgány považují za nezbytné pro vydání licence, a souhlasí případně s tím, aby tyto orgány případně a výrobních kontrolu provedly podmínek dotyčných produktů. účetnictví 4. Kvóta uvedená v odstavci 1 činí 22 400 tun na období dvanácti měsíců, které začíná 1. července. Kvóta se dělí na dvě části: a) první část ve výši 80 % neboli 17 920 tun je rozdělena mezi vývozce Společenství, kteří mohou doložit, že vyvezli produkty uvedené v odstavci 3 do Domini- kánské republiky v průběhu každého ze tří kalendář- ních roků před lhůtou pro podání žádostí; b) druhá část ve výši 20 % neboli 4 480 tun je vyhrazena pro žadatele, kteří nejsou uvedeni v písmenu a), kteří v okamžiku podání žádosti mohou prokázat, že po dobu minimálně dvanácti měsíců obchodovali se třetími zeměmi s mléčnými výrobky uvedenými v kapitole 4 celní a statistické nomenklatury a společného celního sazebníku a kteří jsou v některém členském státě zapsáni jako plátci daně z přidané hodnoty. Žádosti o vývozní 5. žadatele vztahovat maximálně na tato množství: licence se mohou u jednoho — pokud jde o část uvedenou v odst. 4 písm. a), množ- ství ve výši 110 % celkového množství produktů uvedených v odstavci 3 a vyvezených během jednoho ze tří kalendářních roků před lhůtou pro podání žádostí, — pokud jde o část uvedenou v odst. 4 písm. b), celkové maximální množství ve výši 600 tun. Žádosti žadatelů, kteří zamítnuty. toto omezení nedodrží, jsou 6. a) Aby byla žádost o vývozní licenci přijata, lze podat pro každý kód produktu nomenklatury pro vývozní náhrady pouze jednu takovou žádost a všechny žádosti musí být příslušnému orgánu jednoho člen- ského státu podány ve stejnou dobu. b) Žádosti o vývozní licence jsou přípustné pouze tehdy, pokud žadatel při podání žádostí o vývozní licence: — složí jistotu vypočtenou podle článku 9 na základě sazby náhrady uvedené v odstavci 8, 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 143 — u části uvedené v odst. 4 písm. a) uvede množ- ství produktů uvedených v odstavci 3, které vyvezl do Dominikánské republiky v průběhu jednoho ze tří kalendářních roků před lhůtou uvedenou v odst. 4 písm. a), a je schopen to uspokojivě doložit příslušnému orgánu dotyč- ného členského státu. V tomto ohledu je za vývozce považován hospodářský subjekt, jehož jméno je uvedeno v příslušném vývozním prohlášení, — u části uvedené v odst. 4 písm. b) je schopen uspokojivě doložit příslušnému orgánu dotyč- ného členského státu, že splňuje stanovené podmínky. kvóty, jakož i pro každý kód produktů nomenklatury pro vývozní náhrady množství uvedená v žádostech o licence, nebo jí případně sdělí, že nebyly podány žádné žádosti. Všechna sdělení, včetně sdělení o tom, že nebyly podány žádné žádosti, se zasílají dálnopisem nebo faxem ve stano- vený pracovní den. Před vydáním licencí členské státy zejména ověří, zda údaje uvedené v odstavci 3 až 5 jsou správné. Pro kvótu týkající se období od 1. července do žádosti o licence 7. 30. června následujícího roku se podávají od 1. do 10. dubna každého roku. Pokud se zjistí, že hospodářský subjekt, kterému byla vydána licence, uvedl nepřesné údaje, licence se zruší a jistota propadne. Na období od 1. července 1999 do 30. června 2000 se však žádosti o licence podávají od 1. do 10. srpna 1999. Pro účely čl. 1 odst. 1 se všechny žádosti, které byly podány ve stanovené lhůtě, považují za žádosti podané první den lhůty pro podávání žádostí o licence. Sazba náhrady pro produkty určené k vývozu do uvedené republiky v rámci kvóty 8. Dominikánské v odstavci 1 činí: — 70 % pro produkty kódu KN 0402 10, a — 85 % pro produkty kódů KN 0402 21 a 0402 29 ze sazby, kterou Komise stanoví první den lhůty uvedené (EHS) v odstavci 7 v souladu s čl. 17 odst. 3 nařízení č. 804/68. 9. Žádosti o licence a licence obsahují: a) v kolonce 7 slova ‚Dominikánská republika, 456‘; b) v kolonkách 17 a 18 žádosti množství, pro které se požaduje licence; c) v kolonce 20 žádosti: — slova ‚článek 20a nařízení (ES) č. 174/1999‘, — slova ‚celní kvóta na rok … (rok)‘. Držitelé licencí, které byly vydány podle tohoto článku, jsou povinni vyvážet do místa určení uvedeného v kolonce 7. 11. Komise rozhodne co možná nejrychleji, v jakém rozsahu lze udělit požadované licence, které jí byly sděleny, a o svém rozhodnutí uvědomí členské státy. Jestliže celkové množství, na které se vztahují žádosti o licence pro obě části kvóty, je vyšší než jedno z množ- ství uvedených v odstavci 4, stanoví Komise koeficienty přidělení. Pokud použití koeficientu přidělení vede k tomu, že množství na jednoho žadatele je nižší než 20 tun, žadatel může svoji žádost o licenci stáhnout. V takovém případě o tom uvědomí příslušný orgán do tří pracovních dnů po zveřejnění rozhodnutí Komise. Jistota je okamžitě uvolněna. Příslušný orgán sdělí Komisi do osmi pracovních dnů od zveřejnění rozhodnutí Komise množství, která žadatelé stáhli a pro která byla uvolněna jistota. Jestliže celkové množství, na které se vztahují žádosti o licence, je nižší než množství, které je pro příslušné období k dispozici, rozdělí Komise na základě objektivních kritérií zbývající množství, přičemž bere v úvahu zejména žádosti o licence pro všechny produkty kódů KN 0402 10, 0402 21 a 0402 29. Licence se vydávají na žádost hospodářského 12. subjektu nejdříve 1. července a nejpozději 15. února následujícího roku. Vydávají se pouze těm hospodářským jejichž žádosti o licence byly sděleny v sou- subjektům, ladu s odstavcem 10. státy Komisi v souladu Do 1. března s přílohou VI pro obě části kvóty množství, pro která nebyly vydány žádné licence. členské sdělí 10. Nejpozději pátý pracovní den po uplynutí lhůty pro podání žádostí o licence sdělí členské státy Komisi podle vzoru obsaženého v příloze V a pro každou ze dvou částí Odchylně od článku 6 je vývozní 13. licence platná ode dne vydání ve smyslu čl. 21 odst. 2 nařízení (EHS) č. 3719/88 do následujícího 30. června. 144 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 Jistota se uvolní pouze po předložení dokladu 14. uvedeného v čl. 33 odst. 4 nařízení (EHS) č. 3719/88 nebo poměrně k množství, pro která nemohla být licence vydána. Odchylně od čl. 33 odst. 2 pátého pododstavce nařízení (EHS) č. 3719/88 jistota týkající se množství, které nebylo vyvezeno, propadne. Odchylně od článku 9 nařízení (EHS) č. 3719/88 15. nejsou licence převoditelné. 16. Do 1. září každého roku sdělí příslušný orgán člen- ského státu Komisi v souladu s přílohou VII množství v členění podle kódů produktů nomenklatury pro vývozní náhrady: — přidělené množství, — množství, pro které byly vydány licence, — vyvezené množství v průběhu předcházejícího období dvanácti měsíců uvede- ného v odstavci 1. Ustanovení 17. článků 6 a 10. kapitoly I se použijí s výjimkou (***) Úř. věst. L 218, 6. 8. 1998, s. 45. “ 10. V příloze II se poslední kód skupiny 23 nahrazuje kódem „0405 90 90 9000“. 11. Příloha IV se nahrazuje přílohou I tohoto nařízení. 12. Vkládají se přílohy obsažené v příloze II tohoto nařízení. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 20. července 1999. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 145 PŘÍLOHA I „PŘÍLOHA IV 146 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 PŘÍLOHA II „PŘÍLOHA V 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 147 148 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 PŘÍLOHA VI 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 149 PŘÍLOHA VII 150 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26