title: 1999/720/EF, EKSF: Kommissionens beslutning af 8. juli 1999 om den statsstøtte, som Tyskland har ydet til Gröditzer Stahlwerke GmbH og dets datterselskab Walzwerk Burg GmbH (meddelt under nummer K(1999) 2264) (EØS-relevant tekst) (Kun den tyske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
investment aid
iron and steel industry
privatisation

formats: html pdf print

text: 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/27 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 8. juli 1999 om den statsstłtte, som Tyksland har ydet til Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH og dets datterselskab Walzwerk Burg GmbH (meddelt under nummer K(1999) 2264) (Kun den tyske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (1999/720/EF, EKSF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 88, stk. 2, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Kul- og St(cid:229)lf(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 4, litra c, under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Samarbejdsomr(cid:229)de, s(cid:230)rlig protokol 14, til henvisning under nr. 3855/91/EKSF af 27. november 1991 (1) og Kommissionens beslutning nr. 2496/96/EKSF af 18 december 1996 om f(cid:230)lles- skabsregler for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien (2), Kommissionens beslutning nens beslutning om procedurens indledning blev offent- liggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende (3). Kommis- sionen opfordrede andre interesserede parter til at frem- s(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger til foranstaltningerne. (3) Ved brev af 23. september og 13. november 1997, 24. juli, 14. august og 14. oktober 1998, 7. og 20. januar, 1. februar og 29. marts 1999 fremlagde Tyskland sup- plerende oplysninger og dokumenter for Kommissionen. I januar 1998 samt den 1. december 1998, 11. marts samt 23. og 29. april 1999 blev der afholdt młder mel- lem Kommissionen og Tyskland. (4) De bem(cid:230)rkninger, som Kommissionen modtog fra de interesserede parter, blev videresendt til Tyskland, som fremsatte sine bem(cid:230)rkninger hertil ved brev af 27. april 1998. efter opfordring til de interesserede parter om at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger i henhold til n(cid:230)vnte bestemmelser og under hensyntagen til disse bem(cid:230)rkninger, 2. Detaljeret beskrivelse af foranstaltningerne ud fra fłlgende betragtninger: 2. 1. Anmeldelse 1. Procedure (1) Ved brev af 6. juni 1997 underrettede Tyskland i hen- hold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, Kommissionen om de finansielle interventioner, som den inden og under privatiseringen af Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH (GS) og dets datterselskab Walzwerk Burg GmbH (WWB) havde ydet disse virksomheder. (2) Ved brev af 5. august 1997 underrettede Kommissionen Tyskland om, at den havde besluttet at indlede procedu- ren efter artikel 6, stk. 5, i beslutning nr. 2496/96/EKSF med hensyn til disse stłtteforanstaltninger. Kommissio- (5) Tyskland meddelte den 6. juni 1997, at GS i perioden 1992-1996 havde modtaget midler p(cid:229) i alt 263,7 mio. DEM. Heri indg(cid:229)r fłlgende belłb: 207,3 mio. DEM som anpartshaverl(cid:229)n fra GS’s forskellige offentlige ejere; 53,4 mio. DEM i form af bankl(cid:229)n garanteret af Treuhand- anstalt og Bundesanstalt f(cid:252)r Vereinigungsbedingte Son- deraufgaben (BvS) og 3 mio. DEM som direkte stłtte. Endvidere fik GS s(cid:230)rskilt udbetalt et belłb p(cid:229) 8,4 mio. DEM som led i den tyske regionale stłtteordning regionalen Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung Wirtschaftsstruktur. I samme anmeldelse underrettede Tyskland Kommissionen om, at den offentlige ejer Betei- ligungs-Management-Gesellschaft mbH (BMGB) den 1. januar 1997 havde solgt GS og selskabets 100 %-ejede datterselskab WWB til Georgsmarienh(cid:252)tte (GMH). Ifłlge oplysningerne i anmeldelsen var salget af GS og WWB forbundet med omkostninger for BMGB p(cid:229) i alt 393 der (1) EFT L 362 af 31. 12. 1991, s. 57. (2) EFT L 338 af 28. 12. 1996, s. 42. (3) EFT C 395 af 31. 12. 1997, s. 5. L 292/28 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 mio. DEM, som hovedsagelig fremkom p(cid:229) grundlag af eftergivelse af anpartshaverl(cid:229)n og indfrielse i g(cid:230)ld til kreditinstitutter. Tyskland bekr(cid:230)ftede, at GMH var kom- met med det bedste tilbud, under hensyntagen til for- pligtelserne i relation til bevarelse af arbejdspladser, investeringer og overfłrsel af teknologi. Spalten »Direkte stłtte« omfatter ikke kun det anmeldte belłb p(cid:229) 3 mio. DEM og regionalstłtten p(cid:229) 8,4 mio. DEM, men ogs(cid:229) finansieringen af sociale foranstaltninger til et belłb af 28,3 mio. DEM og skattem(cid:230)ssige incita- menter p(cid:229) 4,1 mio. DEM, som blev angivet af Tyskland som led i proceduren. 2. 2. Procedurens indledning (6) I forl(cid:230)ngelse af anmeldelsen besluttede Kommissionen at indlede proceduren i henhold til beslutning nr. 2496/96/EKSF (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »sjette kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien«). Brevet til Tyskland blev afsendt den 5. august 1997 og offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende (4). (7) Ved procedurens indledning antog Kommissionen, at der i forbindelse med anpartshaverl(cid:229)nene p(cid:229) 207,3 mio. DEM var tale om stłtte, da de blev stillet rentefrit til r(cid:229)dighed, og virksomheden ikke stillede sikkerhed, og at de garanterede bankl(cid:229)n p(cid:229) 53,4 mio. DEM desuden indebar stłtte, da garantiprovisionen kun udgjorde 0,5 %. Endelig blev det fastsl(cid:229)et, at det skulle undersłges, om regionalstłtten p(cid:229) 8,4 mio. DEM var forenelig med stillede f(cid:230)llesmarkedet. Hvad ang(cid:229)r privatiseringen, Kommissionen sig bet(cid:230)nkelig over for, om salget til en negativ pris var i overensstemmelse med den private investors princip. Ifłlge de foreliggende tal havde en likvidation af GS v(cid:230)ret en billigere lłsning. P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger kunne det heller ikke vur- deres, om privatiseringen blev gennemfłrt p(cid:229) en (cid:229)ben og gennemsigtig m(cid:229)de uden nogen form for betingelser. Endelig blev det fastsl(cid:229)et, at privatiseringsaftalen (cid:229)ben- bart investeringsstłtte fra BMGB til GS. forpligtelser indeholdt til 2. 3. Samlede statsmidler, der blev overdraget inden privatiseringen (8) P(cid:229) grundlag af anmeldelsen og de supplerende oplysnin- ger, som Tyskland har forelagt som led i proceduren, fastsl(cid:229)r Kommissionen, at GS modtog fłlgende midler inden privatiseringen: (mio. DEM) Anparts- haverl(cid:229)n Garan- terede bankl(cid:229)n Direkte stłtte I alt (9) Disse belłb kan beskrives n(cid:230)rmere p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de: 2. 3. 1. Investeringsforanstaltninger (10) Til finansiering af et investeringsprogram p(cid:229) 110,2 mio. DEM modtog GS statsmidler p(cid:229) i alt 109,4 mio. DEM. Af de mere detaljerede oplysninger om dette investe- ringsprogram, som Kommisionen har f(cid:229)et forelagt, frem- g(cid:229)r det, at der i hvert (cid:229)r i perioden 1992-1996 blev foretaget investeringer i alle virksomhedens aktiviteter. I belłbet p(cid:229) 109,4 mio. DEM indg(cid:229)r fłlgende elementer: a) Et belłb p(cid:229) 43,5 mio. DEM i form af anpartshaver- l(cid:229)n. Disse l(cid:229)n var rentefrie, og der blev ikke opstillet en tidsplan for tilbagebetalingen. b) Et belłb p(cid:229) 53,4 mio. DEM i form af bankl(cid:229)n, som Treuhandanstalt og BvS havde stillet en 100 %-ga- ranti for. c) Den direkte stłtte bestod af de regionale stłttefor- anstaltninger p(cid:229) 8,4 mio. DEM og den skattem(cid:230)s- sige investeringsstłtte p(cid:229) 4,1 mio. DEM i henhold til den g(cid:230)ldende lovgivning (Investitionszulagengesetz). Med hensyn til retsgrundlaget for disse anpartshaverl(cid:229)n og garantier henviste Tyskland til den generelle omstruk- tureringsforpligtelse i henhold til artikel 25 i traktaten om Tysklands forening og §§ 2-6 i Treuhandgesetz. investeringsudgifterne i forbindelse med (11) Hvad ang(cid:229)r investeringsstłtteforanstaltninger, har Tyskland disse underrettet Kommissionen om, at der blev investeret et belłb p(cid:229) 13,3 mio. DEM p(cid:229) st(cid:229)lproduktionsomr(cid:229)det, og at 96,9 mio. DEM blev anvendt i forbindelse med pro- duktionsanl(cid:230)g, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten. i De forskellige investeringer er n(cid:230)rmere beskrevet beslutningen om procedurens indledning. Investeringsforan- staltninger 43,5 53,4 12,5 109,4 2. 3. 2. Sociale foranstaltninger Sociale foranstaltnin- ger 30,0 Driftsforanstaltninger 133,8 (cid:151) (cid:151) 31,3 61,3 (cid:151) 133,8 207,3 53,4 43,8 304,5 (4) Jf. fodnote 3. (12) Der blev anvendt i alt 61,3 mio. DEM til sociale for- anstaltninger. De best(cid:229)r af fłlgende elementer: a) Et belłb p(cid:229) 26,1 mio. DEM til d(cid:230)kning af en social- plan til afskedigelses- og fłrtidspensionsordninger og en besk(cid:230)ftigelsespool. Normalt ville virksomhe- 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/29 den skulle d(cid:230)kke disse omkostninger, men p(cid:229) grundlag af GS’s finansielle problemer overtog EREL Verwaltungs GmbH und Co Management KG (EREL) finansieringen ved hj(cid:230)lp af anpartshaverl(cid:229)n. stłbning). Tabene p(cid:229) disse produktionsomr(cid:229)der udgjorde i alt 62 mio. DEM, men blev dog til dels igen udlignet gennem overskuddet fra st(cid:229)lproduktio- nen (13 mio. DEM). b) BMGB udbetalte et tilskud p(cid:229) 28,3 mio. DEM til GS til d(cid:230)kning af omkostninger til sociale foranstaltnin- ger, som var vedtaget ved siden at socialplanen. Her- iblandt hłrte i fłrste r(cid:230)kke finansieringen af en arbejdstidsneds(cid:230)ttelse og uddannelsesforanstaltnin- ger til de overskydende medarbejdere. Ifłlge Tysk- land har de forskellige offentlige ejere betalt s(cid:229)danne foranstaltninger for alle łsttyske virksomheder, som de var ansvarlige for. c) Et belłb p(cid:229) 6,9 mio. DEM til finansiering af besk(cid:230)ftigelsesfremmende foranstaltninger i henhold til § 249 i Arbeitsf(cid:246)rderungsgesetz (AFG (cid:151) lov om besk(cid:230)ftigelsesfremme). P(cid:229) grundlag af denne lov blev der udarbejdet et program for besk(cid:230)ftigelse af med- arbejdere, som der ikke l(cid:230)ngere var behov for, eller som var blevet afskediget i (tidligere) Treuhand-virk- inden for miljłudbedringsaktiviteter. De somheder, statslige organer og de berłrte virksomheder bidrog s(cid:230)dvanligvis til finansieringen heraf; i belłbet p(cid:229) 3 mio. DEM indgik GS’s egenandel, som virksomheden dog ikke kunne stille til r(cid:229)dighed p(cid:229) grund af sin vanskelige finansielle situation. b) Et belłb p(cid:229) 18 mio. DEM til d(cid:230)kning af generelle omkostninger. c) Et belłb p(cid:229) 40 mio. DEM til opfyldelse af kon- traktm(cid:230)ssige forpligtelser og indfrielse af fordringer, som i det v(cid:230)sentlige er opst(cid:229)et som fłlge af beslut- ninger om at standse investeringsprogrammer, som stammer fra det tidligere DDR. d) Et belłb p(cid:229) 17 mio. DEM til saneringen, dvs. gene- tablering og rydning af virksomhedens areal. e) Et belłb p(cid:229) 9 mio. DEM til łvrige omkostninger. (16) Af de belłb, der er n(cid:230)vnt i betragtning 15, litra b)-e), har KPMG henfłrt et samlet belłb p(cid:229) 3,6 mio. DEM til st(cid:229)lproduktionen. De łvrige belłb blev fordelt p(cid:229) de sektorer, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten. 2. 3. 3. Driftsforanstaltninger 2. 4. Finansielle foranstaltninger som led i privatiseringen (13) Til d(cid:230)kning af driftsforanstaltninger blev der anvendt anpartshaverl(cid:229)n p(cid:229) 133,8 mio. DEM. I anmeldelsen blev det belłb, der skulle anvendes til driftsforanstaltninger, angivet til 166,8 mio. DEM; i lłbet af proceduren kom det imidlertid frem, at 33 mio. DEM heraf egentlig blev til sociale foranstaltninger (de belłb, der er anvendt n(cid:230)vnt i betragtning 12, litra a) og c)). (17) Den 1. januar 1997 blev GS og dets datterselskab WWB solgt til GMH. Ifłlge anmeldelsen var denne privatise- (negativ ring forbundet med samlede omkostninger kłbspris) p(cid:229) 393 mio. DEM. Disse bestod for hovedpar- tens vedkommende i eftergivelse af anpartshaverl(cid:229)n, afkald p(cid:229) tilbagebetaling af form(cid:229)lsbestemte midler og afvikling af de garanterede bankl(cid:229)n (jf. betragtning 5 ovenfor). (14) Den 14. august 1998 fik Kommissionen af Tyskland forelagt en rapport, som var udarbejdet af KPMG (5). Der var heri tale om en ex posteriori-fordeling af de 133,8 mio. DEM mellem GS’s enkelte produktionsomr(cid:229)der, idet likviditetsbehovet (EBDIT-resultat) i hvert af (cid:229)rene 1991-1996 blev analyseret. KPMG’s analyser var baseret p(cid:229) GS’s interne regnskabssystem. Den tyske regering til- sluttede sig de konklusioner, som KPMG n(cid:229)ede frem til. (15) KPMG fordelte driftsforanstaltningerne p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de: a) Et belłb p(cid:229) 49 mio. DEM til d(cid:230)kning af de drifts- relaterede tab, der var opst(cid:229)et inden for tre af GS’ fire produktionsomr(cid:229)der (smedning, ringvalsning og (5) Stellungnahme zur Finanzmittelverwendung f(cid:252)r die Jahre 1991 bis 1996 der Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH, Gr(cid:246)ditz. (18) Heriblandt hłrer imidlertid ogs(cid:229) nye midler, som blev stillet til r(cid:229)dighed af den (statslige) s(cid:230)lger BMGB: a) Et belłb p(cid:229) 37,5 mio. DEM som risikovillig kapital. Ifłlge anmeldelsen skulle dette belłb anvendes til finansiering af en investeringsplan i stłrrelsesorde- nen 43,5 mio. DEM i (cid:229)rene 1997 og 1998. Ifłlge privatiseringsaftalen var disse midler dog afsat til driftsform(cid:229)l. b) Et belłb p(cid:229) 20,8 mio. DEM (hvoraf 16,3 mio. DEM var afsat til GS og 4,5 mio. DEM til WWB), som skulle udbetales i form af »tilskud til midlertidig finansiering«, der skulle modregnes i den modtagne regionalstłtte. Fra privatiseringen indtil den 10. januar 1999 modtog GS et belłb p(cid:229) 13 mio. DEM som regionalstłtte. Ifłlge privatiseringsaftalen har GS fortsat krav p(cid:229) det resterende belłb p(cid:229) 3,3 mio. DEM (16,3 mio. DEM minus 13 mio. DEM). L 292/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 2. 5. WWB (19) WWB er en selvst(cid:230)ndig virksomhed, som er aktiv inden for den sektor, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten. Virksomheden blev af sin offentlige ejer EREL solgt til GS som led i dennes privatisering; inden privatiseringen var den p(cid:229) intet tidspunkt datterselskab af GS. 3. Bem(cid:230)rkninger fra andre interesserede parter (20) Tre andre interesserede parter, som indg(cid:229)r i samme kon- cern (Max Aicher GmbH & Co, Neue Maxh(cid:252)tte Stahlwerke GmbH og Lech Stahlwerke GmbH), frem- sendte bem(cid:230)rkninger til Kommissionen den 30. januar 1998 og den 2. februar 1998. Ifłlge disse bem(cid:230)rknin- ger fik GMH med kłbet til en negativ pris tilfłrt (likvi- de) midler, hvormed virksomheden kunne forbedre sin finansielle situation, og som havde gjort det muligt for den at finansiere indkłb. Endvidere var betingelserne i forbindelse med salget af GS resulteret i en konkurrence- fordrejning. 4. Tysklands bem(cid:230)rkninger (21) Tyskland fremsatte sine bem(cid:230)rkninger til procedurens indledning i et brev af 23. september 1997 og har frem- lagt yderligere oplysninger i det materiale, der er omtalt i betragtning 3. Der er taget hensyn til disse bem(cid:230)rknin- ger. (22) Som svar p(cid:229) bem(cid:230)rkningerne fra de andre interesserede parter anfłrte Tyskland den 7. maj 1998, at salget af GS ikke havde p(cid:229)virket GMH’s likviditet. I privatiseringsafta- len havde GMH forpligtet sig til ikke at s(cid:230)lge GS’s anl(cid:230)gsaktiver. Virksomheden kan heller ikke głre det p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt, da salget af andele er udsat p(cid:229) grund af Kommissionens uafsluttede undersłgelse af den stłtte, der er ydet til fordel for GS. Priserne fasts(cid:230)ttes p(cid:229) rent forretningsm(cid:230)ssigt grundlag, og der er ikke tale om en f(cid:230)lles finansiel forvaltning. GMH er enig i Tysklands synspunkt. 5. Vurdering af foranstaltningerne 5. 1. Den traktat, der finder anvendelse p(cid:229) WWB og GS 5. 1. 1. WWB (24) WWB skal s(cid:229)ledes undersłges p(cid:229) grundlag af EF-trakta- ten. Tyskland har anfłrt, at de midler, som WWB fik fordel af, p(cid:229) grund af denne virksomheds stłrrelse ikke skulle anmeldes p(cid:229) grundlag af den g(cid:230)ldende Treuhand- ordning, der var godkendt af Kommissionen (senest inden for rammerne af beslutningen i sag N 786/94, skrivelse (95) D/1062) (6). Derfor vil Kommissionen kun undersłge WWB’s stilling med hensyn til privatiseringen og det omfang, hvori virksomheden har andel i de sam- lede likvidationsomkostninger. 5. 1. 2. GS EKSF-bestemmelser for st(cid:229)lvirksomheder/procedurens indledning (25) GS er en virksomhed, som fremstiller st(cid:229)lprodukter, der er omfattet af bilag I i EKSF-traktaten (flydende st(cid:229)l og blokke) og s(cid:229)ledes af EKSF-traktatens artikel 80. Der- udover betaler virksomheden afgifter i overensstemmelse med EKSF-traktatens artikel 49. (26) Der głres i denne forbindelse opm(cid:230)rksom p(cid:229) stillingen blandt EKSF-st(cid:229)lvirksomheder i de nye tyske delstater, som var genstand for en r(cid:230)kke beslutninger. Endvidere henvises der til, at disse virksomheder indtil 1995 var som var omfattet af visse undtagelsesbestemmelser, anfłrt i beslutning nr. i de strenge bestemmelser 3855/91/EKSF (femte kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)l- industrien): navnlig havde de i henhold til st(cid:229)lstłttereg- lerne lov til at modtage regional investeringsstłtte. Des- uden har R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af enstemmige udtalelser efter EKSF-traktatens artikel 95 godkendt en lang r(cid:230)kke forskellig stłrrelses- forskellige stłtteforanstaltninger i orden til EKO Stahl og SEW Freital for at głre det muligt for dem at genoprette rentabiliteten. En v(cid:230)sentlig komponent var i den forbindelse privatiseringen af dem p(cid:229) grundlag af vidtr(cid:230)kkende rednings- og omstrukture- ringsforanstaltninger. fłlsomme sektorer I forbindelse med GS blev stłtteforanstaltningerne ikke anmeldt til Kommissionen. Dette var i strid med betin- gelserne i den g(cid:230)ldende Treuhand-ordning, hvorefter stłtteforanstaltninger til fordel for virksomheder inden skulle anmeldes p(cid:229) forh(cid:229)nd. for Anmeldelsen blev fłrst indgivet, efter at virksomheden var blevet privatiseret i 1997, samt efter udbetalingen af stłtte i form af anpartshaverl(cid:229)n osv. Da GS er en EKSF- virksomhed, m(cid:229)tte den udelukkende f(cid:229) gavn af stłtte (1997), som var tilladt i henhold til de g(cid:230)ldende st(cid:229)l- (23) Som anfłrt i beslutningen om procedurens indledning er WWB en selvst(cid:230)ndig virksomhed, der ikke er omfat- tet af EKSF-traktaten, og som af sin offentlige ejer blev solgt til GS som led i privatiseringen. Inden privatiserin- gen var virksomheden ikke datterselskab af GS. Efter pri- vatiseringen har den fungeret som st(cid:229)lservicecenter for GS. ikke anmeldes, (6) Ifłlge Treuhand-ordningen skulle stłtte til Treuhand-virksomheder s(cid:229)fremt den inden for en ikke-fłlsom sektor p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomhed i perioden 1992-1994 havde f(cid:230)rre end 1 500 medarbejdere, og den samlede stłtte udgjorde mindre end 150 mio. DEM. Fra 1995 blev disse betingelser (cid:230)ndret til henholds- vis 250 medarbejdere og 50 mio. DEM. WWB havde i gennemsnit en medarbejderstab p(cid:229) 125, og den samlede stłtte til WWB udgjorde i perioden 1992-1997 56 mio. DEM. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/31 stłtteregler, dvs. stłtte til forskning og udvikling, miljł- beskyttelsesforanstaltninger og lukning. EKSF-virksomhe- der kunne s(cid:229)ledes kun drage fordel af andre stłttefor- anstaltninger (f. eks. driftsstłtte, regional investeringsstłt- te) p(cid:229) grundlag af EKSF-traktatens artikel 95. (27) Som Kommissionen anfłrer i sin beslutning om pro- cedurens indledning, fremg(cid:229)r princippet om, at stłtte til en EKSF-st(cid:229)lvirksomhed skal vurderes p(cid:229) grundlag af EKSF-traktaten, fuldt og helt af EKSF-traktaten selv (7). Dette princip g(cid:230)lder ogs(cid:229), selv om en EKSF-virksomhed ogs(cid:229) fremstiller produkter, der ikke falder ind under EKSF-traktaten. Med hensyn til investeringsforanstaltningerne p(cid:229)st(cid:229)r Tyskland, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende anl(cid:230)gsaktiver kan relateres til specielle produktionsanl(cid:230)g, hvorfor det kun er inve- steringer til anl(cid:230)g, hvor der fremstilles EKSF-produkter (13,3 mio. DEM), der błr behandles p(cid:229) grundlag af EKSF-traktaten. Anden investeringsstłtte błr vurderes p(cid:229) grundlag af EF-traktaten. Hvad ang(cid:229)r socialplanforanstaltningerne og driftsfor- anstaltningerne, henviser Tyskland til den rapport fra KPMG, der er n(cid:230)vnt i betragtning 14, og tilslutter sig konklusionerne heri med hensyn til fordelingen af stłtte mellem EKSF-anl(cid:230)g og anl(cid:230)g, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten. (28) Kommissionen har dog accepteret, at som undtagelse til denne regel kan visse former for stłtte til en EKSF-virk- somhed behandles p(cid:229) grundlag af de relevante bestem- melser i EF-traktaten. De begunstigede aktiviteter skal dog v(cid:230)re omfattet af EF-traktaten og v(cid:230)re fuldst(cid:230)ndigt adskilt fra de aktiviteter, der falder ind under EKSF-trak- taten. (32) Tyskland er derfor af den opfattelse, at interventionsstłt- te, som vedrłrer aktiviteter, der ikke umiddelbart st(cid:229)r i forbindelse med fremstillingen af EKSF-st(cid:229)lprodukter, błr vurderes p(cid:229) grundlag af EF-traktatens statsstłttereg- ler. I et brev af 29. marts 1999 erkl(cid:230)rede Tyskland, at alle stłtteforanstaltninger til fordel for GS błr behandles p(cid:229) grundlag af EF-traktatens statsstłtteregler. (29) Ved procedurens indledning ans(cid:229) Kommissionen ikke disse betingelser for at v(cid:230)re opfyldt. Da GS var en selvst(cid:230)ndig virksomhed uden s(cid:230)rskilt regnskabsfłring, antog Kommissionen, at der var risiko for en afsmit- tende virkning, og at det endvidere ikke var muligt at sondre mellem, hvilken statsstłtte der var modtaget til henholdsvis EKSF-aktiviteter og aktiviteter, der ikke var omfattet af EKSF-traktaten. Tysklands svar (30) Som reaktion p(cid:229) procedurens indledning har Tyskland ikke rejst tvivl om Kommissionens konklusion med hen- syn til, at GS er en EKSF-virksomhed p(cid:229) st(cid:229)lproduktions- omr(cid:229)det. Tyskland anser det derimod for muligt at for- dele de finansielle foranstaltninger mellem henholdsvis EKSF-aktiviteter og aktiviteter, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten. (31) Tyskland anfłrte i sit svar, at p(cid:229) (cid:229)rsbasis blev i gennem- snit 6-7 % af de EKSF-st(cid:229)lprodukter, som GS fremstillede, solgt til tredjemand (cid:151) og dette er ogs(cid:229) fortsat situatio- nen. De łvrige 93-94 % anvender GS selv som r(cid:229)mate- riale til sine produktionsomr(cid:229)der smedning, stłbning og ringvalsning. P(cid:229) disse omr(cid:229)der forarbejdes st(cid:229)l til st(cid:229)l- produkter uden for EKSF-omr(cid:229)det. Stłtten til disse anl(cid:230)g vedrłrer derfor kun konkurrencen i forbindelse med produkter, ind under EF-traktaten. Denne stłtte skal derfor behandles p(cid:229) grundlag af EF- traktatens statsstłtteregler. som falder (7) Dom afsagt af De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Ret i Fłrste Instans af 21. januar 1999 i de forenede sager T-129/95, T-2/96 og T-97/96, Neue Maxh(cid:252)tte mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort i Domstolens Sml. Kommissionens opfattelse (33) Med EKSF-traktatens statsstłtteregler findes der bestem- melser for stłtte, som fordrejer konkurrencen mellem den stłttemodtagende virksomhed og dennes konkur- renter p(cid:229) markederne for EKSF-produkter. P(cid:229) samme m(cid:229)de g(cid:230)lder EF-traktatens statsstłtteregler for de stłtte- foranstaltninger, som fordrejer konkurrencen mellem virksomhederne p(cid:229) markederne for EF-produkter. Stłtteforanstaltninger til fordel for en EKSF-virksomhed behandles som regel p(cid:229) grundlag af EKSF-traktaten. Under visse omst(cid:230)ndigheder kan EF-traktaten dog finde anvendelse i forbindelse med stłtte til aktiviteter uden for EKSF i en virksomhed, hvor de begunstigede aktivite- ter er klart adskilte fra EKSF-aktiviteterne. For at fastsl(cid:229), om de begunstigede aktiviteter entydigt er foretages en sondring mellem de adskilte, enkelte former for stłtte, der er ydet. skal der Investeringsstłtte (34) GS er ganske vist en selvst(cid:230)ndig virksomhed uden adskilt regnskabsfłring i forbindelse med sine forskellige aktiviteter, hvilket głr det vanskeligt at lłse problemet med hensyn til fordelingen af stłtte mellem dens for- skellige aktivitetsomr(cid:229)der, men uafh(cid:230)ngigt heraf forhol- der det sig s(cid:229)ledes, at de begunstigede investeringer i dette tilf(cid:230)lde er relateret til anl(cid:230)gsaktiver, som er for- bundet med visse produktionsanl(cid:230)g. GS’s EKSF-produktionsomr(cid:229)de og andre produktions- omr(cid:229)der er fysisk adskilte. St(cid:229)l, der fremstilles p(cid:229) st(cid:229)l- L 292/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 produktionsomr(cid:229)det, transporteres til andre anl(cid:230)g i GS’s omr(cid:229)de (smedning, ringvalsning og stłbning). Slutpro- dukterne p(cid:229) disse anl(cid:230)g (8) er entydigt forskellige fra slutprodukterne p(cid:229) st(cid:229)lanl(cid:230)gget og s(cid:230)lges p(cid:229) forskellige relevante markeder. Da produkterne fremstilles p(cid:229) selvst(cid:230)ndige produktionsomr(cid:229)der, er disse produktions- processer ikke integreret og er adskilt fysisk fra hinan- den. Med hensyn til investeringsstłtten er det derfor muligt at foretage en klar sondring mellem de relevante EKSF- og EF-aktiviteter. Driftsstłtte og sociale foranstaltninger tildelte tilskud og den aktivitet, der (35) Dette er imidlertid ikke tilf(cid:230)ldet, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r drifts- foranstaltningerne og de sociale foranstaltninger. Her er der ingen direkte sammenh(cid:230)ng mellem det ydede l(cid:229)n skal eller det finansieres. Det er kun muligt at foretage en adskilt vur- dering p(cid:229) grundlag af EKSF- eller EF-traktaten i de til- f(cid:230)lde, hvor der kan sondres mellem stłtte til EKSF-akti- viteter og stłtte til andre aktiviteter. I GS’s tilf(cid:230)lde findes der hverken adskilte konti eller s(cid:230)rskilte regnskabssyste- mer, som havde gjort det lettere at foretage en s(cid:229)dan sondring. P(cid:229) baggrund heraf kan det konkluderes, at stłtte til fordel for en EKSF-virksomhed, hvor der findes en reel risiko for en afsmittende virkning fra Øn aktivitet til den anden, skal behandles p(cid:229) grundlag af EKSF-be- stemmelserne. (36) Endvidere har der i GS’ tilf(cid:230)lde rent faktisk v(cid:230)ret tale om en afsmittende virkning mellem EKSF-aktiviteter og aktiviteter, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten. Der blev ikke etableret nogen forbindelse mellem de enkelte l(cid:229)n og stłtteforanstaltninger og de aktiviteter, som de ved deres tildeling blev anvendt til at finansiere. Den KPMG-rapport, som blev udarbejdet ex post facto, er ikke i overensstemmelse med anmeldelsen med hensyn til fordelingen af stłtten p(cid:229) 166,8 mio. DEM til drifts- foranstaltninger og sociale foranstaltninger (en detaljeret redegłrelse findes i betragtning 12, litra a) og c), samt betragtning 13-16): Anmeldelse KPMG Stłtte til sociale foranstaltninger Tabsd(cid:230)kning Sanering Indfrielse af fordringer Finansieringsomkostninger Diverse Ikke angivet n(cid:230)rmere I alt 103 40 17 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 6 166 33 49 17 40 18 9 (cid:151) 166 (37) Dette viser klar, at GS fik stillet stłtte til r(cid:229)dighed til driftsm(cid:230)ssige form(cid:229)l uden en klausul eller mekanisme med hensyn til fordelingen mellem henholdsvis EKSF-ak- tiviteter og aktiviteter uden for EKSF. Det blev fuldst(cid:230)n- dig overladt til virksomheden selv at fordele stłtten, og der eksisterende ikke p(cid:229) forh(cid:229)nd kriterier for en logisk adskillelse mellem aktivitetsomr(cid:229)derne. (38) 93 % af GS’ st(cid:229)lproduktion blev ikke solgt p(cid:229) markedet, til slutprodukter inden for men derimod forarbejdet virksomheden. Virksomhedens interne prisfasts(cid:230)ttelse og regnskabsfłring tog udgangspunkt i, at st(cid:229)lproduktions- omr(cid:229)det leverede sine produkter til de efterfłlgende pro- duktionsled og som modydelse herfor fik sine direkte og indirekte omkostninger godtgjort fuldt ud, og dette skete uanset den omst(cid:230)ndighed, at salget af slutprodukterne var forbundet med store tab for GS. P(cid:229) grundlag af de data, der blev fremlagt ved procedurens indledning, kan det sluttes, at GS ikke har opn(cid:229)et overskud efter 1990; underskuddene i perioden 1992-1996 udgjorde derimod mere end 317 mio. DEM. I hvert (cid:229)r i denne periode l(cid:229) driftsomkostningerne langt over oms(cid:230)tningen (i gen- nemsnit 30 mio. DEM pr. (cid:229)r). (39) Fordelingen af overskud og underskud foreg(cid:229)r derfor vil- k(cid:229)rligt i det interne regnskabssystem, og der tages ikke hensyn til den omst(cid:230)ndighed, at produktionsprocessen som helhed giver underskud. I KPMG-rapporten angives resultaterne af de forskellige GS-aktiviteter i perioden 1991-1996 ganske vist p(cid:229) grundlag af det interne regn- skabssystem, men det fremg(cid:229)r ogs(cid:229) af rapporten, at 7 % af GS’s produktion (dvs. st(cid:229)lproduktionsomr(cid:229)det) giver overskud, men at de łvrige 93 % (smedning, ringvals- ning og stłbning) giver underskud. Derfor forekommer den omkostningsberegning, som GS anvender i forbin- delse med sine aktiviteter, n(cid:230)ppe af v(cid:230)re logisk ud fra det łkonomisk synspunkt. (40) P(cid:229) baggrund heraf kunne produktionsomr(cid:229)derne smed- ning, stłbning og ringvalsning kun forts(cid:230)tte driften tak- ket v(cid:230)re den driftsstłtte, der blev ydet. GS kunne derfor fłrst og fremmest anvende sine egne midler til st(cid:229)l- anl(cid:230)gget (EKSF-produktionsomr(cid:229)det). St(cid:229)lproduktions- omr(cid:229)det kunne s(cid:229)ledes drage fordel af stłtten til EF-akti- viteterne i de efterfłlgende led. (41) Det fłlger af ovenst(cid:229)ende, at den dokumentation, der er forelagt med henblik p(cid:229) en adskillelse mellem EF- og EKSF-aktiviteter, ud fra et regnskabsm(cid:230)ssigt synspunkt ikke er tilstr(cid:230)kkelig til at p(cid:229)vise, at driftsstłtte til fordel for disse aktiviteter błr behandles p(cid:229) grundlag af begge traktater. I mods(cid:230)tning til investeringsstłtten findes der ingen fuldst(cid:230)ndig adskillelse mellem virksomhedens for- skellige omr(cid:229)der. (8) De v(cid:230)sentligste produkter er fłlgende: inden for ringsvalsning: rin- ge, flanger og hjulringe; inden for stłbning: stłbte genstande til maksinindustrien; inden for smedning: st(cid:230)nger, smedestykker, hule smedestykker, krumtapaksler. (42) Med hensyn til den driftsstłtte og stłtte til sociale for- anstaltninger, som Tyskland har ydet, g(cid:230)lder EKSF-trak- Konklusion 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/33 tatens stłtteregler. Der er overkapacitet inden for st(cid:229)l- branchen, og en streng disciplin skal overholdes. 5. 2. 1. Vurdering af investeringsstłtten til fordel for st(cid:229)lproduktionsomr(cid:229)det (EKSF) For investeringer i forbindelse med GS’s anl(cid:230)gsaktiver til produktionen af EF-produkter g(cid:230)lder EF-traktatens stłt- teregler som omhandlet i betragtning 34. (47) Ifłlge EKSF-traktatens artikel 4, litra c), er enhver form for tilskud eller anden stłtte ydet af staterne uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet og dermed forbudt. Undtagelsestil- f(cid:230)lde er fastlagt i de p(cid:229)g(cid:230)ldende st(cid:229)lstłtteregler. For stłtte til investeringer i forbindelse med GS’ anl(cid:230)gs- aktiver til EKSF-produkter g(cid:230)lder EKSF-traktatens stłtte- regler. 5. 2. Vurdering af de finansielle foranstaltninger inden privatiseringen (cid:151) Generelt (43) Ifłlge anmeldelsen blev der ydet investeringsstłtte i form af garanterede bankl(cid:229)n p(cid:229) 53,4 mio. DEM, anpartshaversl(cid:229)n p(cid:229) 43,5 mio. DEM og regionalstłtte p(cid:229) grundlag af Gemeinschaftsaufgabe p(cid:229) 8,4 mio. DEM, som blev udbetalt i 1994. Den 14. oktober 1998 under- rettede Tyskland Kommissionen om, at der i perioden 1992-1995 blev stillet 4,1 mio. DEM til r(cid:229)dighed som investeringspr(cid:230)mie (Investitionszulage) til d(cid:230)kning af investeringerne indtil 1994. (44) GS er en kriseramt virksomhed, da der er opst(cid:229)et bety- delige underskud siden dens etablering. De forskellige statslige organer har stillet l(cid:229)n til r(cid:229)dighed rentefrit og uden tilbagebetalingspligt. Det er klart, at en privat inve- stor aldrig havde ydet GS s(cid:229)danne l(cid:229)n. Anpartshaverl(cid:229)- nene udgłr derfor som helhed stłtte. (45) I henhold til meddelelsen fra Kommissionen til med- lemsstaterne (9) er statsgarantier til fordel for kriseramte virksomheder stłtte, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r hele det garante- rede l(cid:229)n. Tyskland har som led i proceduren meddelt Kommissionen, at garantiprovisionerne l(cid:229) p(cid:229) 0,25 %, og at der ikke blev foretaget en risikovurdering. Kommis- sionen er af den opfattelse, at satsen p(cid:229) 0,25 % er s(cid:230)rde- les lav som provision i betragtning af GS’ finansielle pro- blemer. De garanterede l(cid:229)n udgłr s(cid:229)ledes som helhed stłtte. er foretaget p(cid:229) st(cid:229)lproduktionsomr(cid:229)det, (48) Tyskland anfłrer, at de investeringer p(cid:229) 0,5 mio. DEM, der blev finansieret via investeringspr(cid:230)mier. Restbelłbet hidrłrte fra anpartshaverl(cid:229)n og garanterede bankl(cid:229)n. Regional- stłtten som led i Gemeinschaftsaufgabe blev ikke anvendt til d(cid:230)kning af investeringer p(cid:229) st(cid:229)lproduktions- omr(cid:229)det. (49) En del af investeringsstłtten blev ydet i den periode, hvor femte kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien var g(cid:230)ldende. Ifłlge artikel 5 heri kan investeringsstłtte, som er fastsat i generelle regionale stłtteordninger, og som tildeles st(cid:229)lvirksomheder, betragtes som forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, s(cid:229)fremt den stłttemodtagende virk- somhed er etableret i det tidligere DDR’s omr(cid:229)de, og stłtten er blevet anmeldt inden den 30. juni 1994 og godkendt og udbetalt inden den 31. december 1994 (for investeringspr(cid:230)mier i henhold til Investitionszulagenge- setz 1990 var sk(cid:230)ringsdatoen den 31. december 1995). (50) Med hensyn til de anmeldte stłtteforanstaltninger blev der fłrst fremsendt en anmeldelse den 6. juni 1997. Ret- ten i Fłrste Instans bekr(cid:230)ftede i sin dom af 31. marts 1998 i sag T-129/96, Preussag Stahl mod Kommissio- nen (10), at anmeldelses- og godkendelsesfristen i femte kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien er bindende for Kommissionen. Kommissionen kan derfor ikke tage hensyn til nogen af disse stłtteforanstaltninger, da de blev anmeldt efter den 30. juni 1994 og ikke kunne behandles inden den 31. december 1994. Spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt visse elementer af stłtteforanstaltningerne havde v(cid:230)ret tilladt ud fra et materielt-retligt synspunkt, er s(cid:229)ledes irrelevant. (51) Investeringsstłtten p(cid:229) 13,3 mio. DEM, der blev regnet som stłtte til st(cid:229)lproduktionsomr(cid:229)det, er derfor uforene- lig med EKSF-traktaten og femte kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien. (46) Som anfłrt i betragtning 34 skal investeringsstłtten vur- deres p(cid:229) grundlag af to forskellige traktater. Den EKSF- relevante investeringsstłtte skal behandles p(cid:229) grundlag af EKSF-traktatens artikel 4, litra c), og de st(cid:229)lstłttereg- ler, der fandt anvendelse p(cid:229) tildelingstidspunktet. Inve- steringsstłtten i skal behandles p(cid:229) grundlag af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 87 og 88 samt de bestemmelser, der gjaldt for investeringsstłtte p(cid:229) tildelingstidspunktet. forbindelse med EF-aktiviteter 5. 2. 2. Vurdering af investeringerne p(cid:229) produktionsomr(cid:229)der uden for EKSF (52) Investeringerne p(cid:229) de omr(cid:229)der, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten, udgjorde 96,9 mio. DEM, og der blev til- delt stłtte hertil p(cid:229) i alt 96,1 mio. DEM. Heraf hidrłrte 8,4 mio. DEM fra regionalstłtte, 3,6 mio. DEM fra inve- steringspr(cid:230)mier og restbelłbet fra anpartshaverl(cid:229)n og (9) EFT C 307 af 13. 11. 1993, s. 3. (10) Sml. 1998 II, s. 629. L 292/34 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 garanterede bankl(cid:229)n. Tildelingen af disse l(cid:229)n var baseret p(cid:229) de generelle bestemmelser i traktaten om Tysklands forening og Treuhandgesetz. bestemmelserne for statsstłtte til redning om omstruktu- rering af kriseramte virksomheder (15) og retningslinjerne for statsstłtte med regionalt sigte (16). (53) Den 14. oktober 1998 underrettede Tyskland Kommis- sionen om, at Gemeinschaftsaufgabe ikke fandt anven- delse p(cid:229) Treuhand-virksomheder i den p(cid:229)g(cid:230)ldende periode. Derfor handlede Treuhandanstalt, EREL og BvS ved tildelingen og sikringen af disse l(cid:229)n de facto som regionalt stłtteorgan, og l(cid:229)nene var en erstatning for regional investeringsstłtte. (54) Kommissionen minder om, at den łvre gr(cid:230)nse for regional investeringsstłtte som led i Gemeinschaftsauf- gabe, inklusive kumuleringen med andre regionale stłt- teordninger, l(cid:229) p(cid:229) 35 % brutto i den p(cid:229)g(cid:230)ldende perio- de. (55) Heroverfor głr Tyskland g(cid:230)ldende, at der i henhold til den g(cid:230)ldende Treuhandordning (11) kunne ydes et stłrre belłb til investeringsstłtte. (56) Dette argument er ikke holdbart. GS er en st(cid:229)lvirksom- hed, og ifłlge femte kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)l- industrien er investeringsstłtte kun som undtagelse fra det generelle forbud tilladt i en begr(cid:230)nset periode og med en maskimal intensitet p(cid:229) 35 %. Dette blev forbindelse med EKO-Stahl (12) og p(cid:229) ny i bekr(cid:230)ftet bekr(cid:230)ftet i Kommissionens beretning om anvendelse af femte kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien i 1994 (13). GS driver endvidere virksomhed inden for en fłlsom sektor som defineret i den g(cid:230)ldende Treuhand-ordning. Begrebet fłlsom sektor omfatter ikke kun EKSF-st(cid:229)lpro- duktionen, men ogs(cid:229) leddene forud for EKSF-st(cid:229)l, s(cid:229)som smedning og stłbning, som fastsat i rammebestemmel- serne for statsstłtte til visse jern- og st(cid:229)lomr(cid:229)der, som ikke er omfattet af EKSF-traktaten (14). GS er aktiv i begge produktionssektorer og dermed uden tvivl i en fłlsom sektor. (57) inden for I henhold til Treuhand-ordningerne skulle stłtte til virk- fłlsomme sektorer under alle somheder omst(cid:230)ndigheder anmeldes. De specifikke undtagelses- bestemmelser i de p(cid:229) hinanden fłlgende Treuhand-ord- ninger fandt ikke anvendelse, og Kommissionen var der- for nłdt til, som det entydigt er fastsat i Treuhand-ord- ningerne selv, at vurdere disse stłtteforanstaltninger p(cid:229) grundlag af de g(cid:230)ldende bestemmelser, f. eks. ramme- (11) Kommissionens skrivelse SG(91) D/17825 af 26. oktober 1991; Kommissionens skrivelse SG(92) D/17613 af 8. december 1992 og stłttemeddelelse E 15/92 af 15. oktober 1992; Kommissionens skrivelse SG(95) D/1062 af 1. november 1995. (12) Meddelelse i sag C-35/94, EFT C 18 af 17. 1. 1997, s. 7. (13) SEK(95) 1309 endelig udg. , s. 10-11. (14) EFT C 320 af 13. 12. 1988. (58) Mulighederne for at godkende stłtte i en EKSF-sektor er som n(cid:230)vnte begr(cid:230)nsede. Da GS er en EKSF-virksomhed, findes der intet retsgrundlag for at godkende rednings- og omstruktureringsstłtte som led i denne traktat. I for- bindelse med andre EKSF-virksomheder, hvor der er godkendt omstruktureringsstłtte inden for rammerne af beslutninger p(cid:229) grundlag af EKSF-traktatens artikel 95, bestod det v(cid:230)sentligste element i at genoprette deres rentabilitet som led i en privatisering. I GS’ tilf(cid:230)lde er der aldrig blevet forelagt en omstruktureringsplan, som tog sigte p(cid:229) at genoprette rentabiliteten. (59) Desuden l(cid:230)gger Tyskland selv til grund, at investerings- stłtten blev ydet som (erstatning for) regionalstłtte. (60) Kommissionen er derfor af den opfattelse, at de ret- ningslinjer, der gjaldt for national regionalstłtte p(cid:229) tids- punktet for stłttens tildeling, er det eneste retsgrundlag, som kan finde anvendelse ved vurderingen af investe- ringsstłtten. Med hensyn til GS’ EF-aktiviteter głres der opm(cid:230)rksom p(cid:229), at de finder sted i en fłlsom sektor, og at lofterne for regionalstłtte ligeledes finder anvendelse ifłlge rammebestemmelserne for statsstłtte til visse jern- og st(cid:229)lsektorer, som ikke er omfattet af EKSF-traktaten. (61) Kommissionen anl(cid:230)gger derfor den betragtning, at det samlede loft p(cid:229) 35 % for regional investeringsstłtte ikke kan og m(cid:229) overskrides. (62) Under hensyntagen til ovenst(cid:229)ende n(cid:229)r Kommissionen frem til den konklusion, at godkendelsen af en hłjere stłtteintensitet end 35 % p(cid:229) uacceptabel vis ville fordreje konkurrencen. Enhver investeringsstłtte til EF-aktiviteter skal derfor vurderes p(cid:229) grundlag af de godkendte lofter for regional investeringsstłtte inden for rammerne af Gemeinschaftsaufgabe. I henhold til denne ordning for regionalstłtte er en intensitet p(cid:229) 35 % brutto tilladt i den p(cid:229)g(cid:230)ldende periode, inklusive kumuleringen med andre regionale stłtteordninger. (63) P(cid:229) grundlag heraf fastsl(cid:229)r Kommissionen, at af den stłtte (96,1 mio. DEM), som er udbetalt til d(cid:230)kning af investe- ringsudgifter i forbindelse med GS’s aktiviteter, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten, kan 35 % eller 33,7 mio. DEM erkl(cid:230)res forenelig med f(cid:230)llesmarkedet i medfłr af EF-traktatens artikel 87, stk. 3. Belłbet p(cid:229) 62,4 mio. DEM er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet i medfłr af EF- traktatens artikel 88, stk. 2. (15) Se senest EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12. (16) Se senest EFT C 74 af 10. 1. 1998, s. 9. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/35 5. 3. Vurdering af de sociale foranstaltninger 5. 4. Vurdering af driftsstłtten (64) Som anfłrt i betragtning 12 blev der anvendt 61,3 mio. DEM til sociale foranstaltninger. (65) Den stłtte p(cid:229) 6,9 mio. DEM, der blev anvendt til besk(cid:230)ftigelsesfremmende foranstaltninger i henhold til § 249 i AFG, betragtes ikke som stłtte (17). (66) Kommissionen accepterer ikke Tysklands argument om, at 28,3 mio. DEM til socialplanen udgjorde generelle foranstaltninger, da foranstaltningerne blev indrłmmet en bestemt virksomhed og ikke stammede fra statsmid- ler, som uden forskel er bestemt for alle virksomheder. Det samlede belłb til social stłtte udgłr derfor 54,4 mio. DEM. (67) Enhver stłtte til sociale foranstaltninger skal som n(cid:230)vnt behandles p(cid:229) grundlag af EKSF-traktaten. Ifłlge EKSF- traktatens artikel 4, litra c), betragtes enhver form for til- skud eller anden stłtte ydet af staterne som uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet og er derfor forbudt. Der er fastsat undtagelser i de til enhver tid g(cid:230)ldende st(cid:229)lstłtteregler. Denne stłtte er ydet i den periode, hvor femte kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien var g(cid:230)ldende. Kom- missionen understreger, at sjette kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien indeholder de samme bestemmel- ser. (68) For at der kan ydes stłtte til sociale foranstaltninger i henhold til de g(cid:230)ldende st(cid:229)lstłtteregler, skal den ydes til afskedigede eller fłrtidspensionerede arbejdstagere; den skal v(cid:230)re forbundet med en fuldst(cid:230)ndig eller delvis luk- ning af st(cid:229)lv(cid:230)rksanl(cid:230)g, som var uafbrudt i drift indtil for stłttens anmeldelse, og den m(cid:229) ikke tidspunktet overstige de udbetalinger, der var s(cid:230)dvanlige i medlems- staterne pr. 1. januar 1991. (69) Ifłlge de oplysninger, som Tyskland har forelagt, er GS’ produktionskapacitet i perioden 1989-1996 faldet fra 285 000 t/(cid:229)r til 150 000 t/(cid:229)r. Den (cid:229)rlige st(cid:229)lproduktion faldt til 69 000 t. Fra 1990 til udgangen af 1996 forlod ca. 4 300 ud af 5 000 medarbejdere virksomheden p(cid:229) grund af kapacitetsnedsk(cid:230)ringen. Midlerne er blevet finansiere afskedigelses- og fłrtidspen- anvendt til at sionsordninger, uddannelsesfor- og deltidsarbejdere tidligere ansatte. Alle for GS’ anstaltninger til fordel sociale foranstaltninger var derfor rettet mod medarbej- dere, som i sidste instans forlod virksomheden. (70) P(cid:229) grundlag heraf er Kommissionen af den opfattelse, at disse foranstaltninger er forenelige med f(cid:230)llesmarkedet. (71) Til af d(cid:230)kning driftsomkostninger perioden 1992-1996 blev der udbetalt et belłb p(cid:229) 133,8 mio. DEM, som var finansieret p(cid:229) grundlag af anpartshaver- l(cid:229)n. Fordelingen heraf fremg(cid:229)r af betragtning 13-16. i (72) Alle disse stłtteforanstaltninger skal som n(cid:230)vnt behand- les p(cid:229) grundlag af EKSF-traktaten. Ifłlge EKSF-traktatens artikel 4, litra c), betragtes enhver form for tilskud eller anden stłtte ydet af staterne som uforenelig med f(cid:230)lles- markedet og er derfor forbudt. Der er fastsat undtagelser i de til enhver tid g(cid:230)ldende st(cid:229)lstłtteregler, som ikke til- lader en s(cid:229)dan driftsstłtte. I betragtning 35-41 blev der endvidere henvist til fungibiliteten af en s(cid:229)dan driftsstłt- te, navnlig under hensyntagen til, at der p(cid:229) forh(cid:229)nd manglede enhver logisk adskillelse af stłtteforanstaltnin- gerne. De er derfor uforenelige med EKSF-traktaten og st(cid:229)lstłttereglerne. (73) Kommissionen bem(cid:230)rker, at der efter privatiseringen er blevet anvendt et belłb p(cid:229) 9,6 mio. DEM til delvis til- bagebetaling af anpartshaverl(cid:229)nene. De l(cid:229)n, der er ydet til driftsform(cid:229)l, udgłr derfor i alt 124,2 mio. DEM. 5. 5. Vurdering af foranstaltningerne som led i privatiseringen 5. 5. 1. Sammendrag af Tysklands argumenter (74) Tysklands erkl(cid:230)ring om, at privatiseringen ikke omfatter stłtte, er baseret p(cid:229) to argumenter: a) For det fłrste var denne lłsning mere fordelagtig for den offentlige ejer/s(cid:230)lger, ogs(cid:229) selv om GMH’s til- bud var forbundet med omkostninger (negativ kłbs- pris), da en likvidation af GS havde v(cid:230)ret forbundet med stłrre omkostninger. En privat investor ville s(cid:229)ledes ogs(cid:229) have solgt GS p(cid:229) dette grundlag. b) For det andet udgjorde GMH’s tilbud det bedste til- bud i en (cid:229)ben og gennemsigtig procedure uden nogen form for betingelser. I denne procedure var GMH den eneste ansłger, som forelagde en virksom- hedsstrategi, der opfyldte s(cid:230)lgerens krav. Tyskland henviste p(cid:229) ny til Kommissionens politik, hvorefter salget, som blev gennemfłrt p(cid:229) en (cid:229)ben og gennem- sigtig m(cid:229)de uden nogen form for betingelser, ikke udgłr stłtte. 5. 5. 2. Argumentet vedrłrende omkostningerne i forbindelse med privatiseringen af GS (17) Kommissionens skrivelse af 13. januar 1995, SG(95) D/341. (75) Med sit fłrste argument p(cid:229)st(cid:229)r Tyskland, at privatiserin- gen var mere fordelagtig end en likvidation, selv om L 292/36 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 salgsprisen var negativ. Likvidationen af GS havde med- fłrt omkostninger p(cid:229) 475 mio. DEM brutto (18) og efter hensyntagen til likvidationsv(cid:230)rdien af GS’ anl(cid:230)gsaktiver 381 mio. DEM netto. og omkostningerne ville v(cid:230)re hłjere end ved salg af anl(cid:230)gsaktiverne. (76) Privatiseringen var for GS i sidste instans forbundet med omkostninger p(cid:229) i alt 340 mio. DEM. Tyskland h(cid:230)vder, at privatiseringen derfor fortsat har v(cid:230)ret den billigste lłsning. Fłlgelig var fasts(cid:230)ttelsen af prisen ogs(cid:229) i over- ensstemmelse med den private investors princip. (77) Som det fremg(cid:229)r af den likvidationsrapport fra KPMG, som Tyskland har fremsendt, udgłr likvidationsomkost- ningerne for GS 475 mio. DEM og best(cid:229)r af fłlgende elementer: a) Forpligtelser: 418 mio. DEM (heraf anpartshaverl(cid:229)n 196 mio. DEM; garanterede bankl(cid:229)n 49 mio. DEM; til łvrige forpligtelser 26 mio. DEM og midler d(cid:230)kning af forskellige omkostninger 147 mio. DEM) b) Omkostninger i forbindelse med likvidationen: 57 mio. DEM, frem for alt drifts- og restomkostninger i likvidationsperioden. (78) Ifłlge Domstolens dom af 14. september 1994 i for- enede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen (»Hytasa«) (19), h(cid:230)fter en privat ejer af et selskab med ansvarsbegr(cid:230)nsning kun for dets for- pligtelser op til likvidationsv(cid:230)rdien af anl(cid:230)gsaktiverne. Ifłlge likvidationsrapporten ligger denne p(cid:229) 94 mio. DEM. Dette belłb skal anvendes til at indfri alle virk- somhedens forpligtelser i den r(cid:230)kkefłlge, der er fastsat i den g(cid:230)ldende tyske insolvenslovgivning. Likvidations- omkostningerne er derfor begr(cid:230)nset til belłbet p(cid:229) 94 mio. DEM. (79) Tallet 475 mio. DEM er baseret p(cid:229) de statslige organers fuldst(cid:230)ndige indfrielse af alle forpligtelser, hvilket ville indeb(cid:230)re, at der skulle stilles yderligere midler til r(cid:229)dig- hed. Ifłlge Domstolens retspraksis er denne beregning ikke korrekt. Domstolen har fastsl(cid:229)et, at en privat inve- stor ikke ville overveje (cid:151) heller ikke n(cid:229)r det drejer sig om rentabiliteten p(cid:229) lang sigt og vedkommendes eget omdłmme (cid:151) at foretage kapitalindskud i en virksom- hed, der skal s(cid:230)lges, da der i den forbindelse selv p(cid:229) lang sigt (20) ikke er udsigt til, at den vil give overskud, (18) I rapporten beskrives situationen pr. 30. juni 1996. Da privatise- ringen fłrst blev gennemfłrt i februar 1997, er der en mindre for- skel mellem de n(cid:230)vnte belłb og belłbene i forbindelse med priva- tiseringen. Desuden er BMGB i mellemtiden blevet efterfłlger til den offentlige s(cid:230)lger (EREL), der er n(cid:230)vnt i rapporten. (19) Sml. 1994 1, s. 4103. (20) Ibid. , pr(cid:230)mis 26. (80) Domstolen har endvidere anfłrt, at der ved vurderingen af likvidationen m(cid:229) sondres mellem de forpligtelser, som staten skal h(cid:230)fte for som ejer af egenkapitalen, og dens forpligtelser som offentlig myndighed. I GS’s tilf(cid:230)lde har Tyskland som en del af de samlede omkostninger i for- bindelse med en likvidation anfłrt en r(cid:230)kke omkostnin- ger, som dybest set udgłr omkostninger for staten som offentlig myndighed. Det drejer sig om fłlgende: a) Tilbagebetalingen af garanterede bankl(cid:229)n p(cid:229) 49 mio. DEM. Disse garantier var stillet af Treuhandanstalt og BvS. Begge er forbundsinstitutioner, som direkte ejes af staten. De var p(cid:229) privatiseringstidspunktet ikke de offentlige ejere (fłrst EREL og senere BMGB, som ligeledes var forbundsinstitutioner under statens direkte kontrol (21)). Ethvert garantikrav p(cid:229) grundlag af l(cid:229)n, som det ikke ville v(cid:230)re muligt at betale af likvidationsboet, ville s(cid:229)ledes ikke vedrłre EREL som ejer, men derimod Treuhandanstalt/BvS som statslige institutioner. b) Midler til d(cid:230)kning af gammel miljłforurening p(cid:229) 15 mio. DEM (jf. betragning 83), belłbet p(cid:229) 22 mio. DEM til omkostninger i forbindelse med socialpla- nen, som ikke fłlger af en obligatorisk forpligtelse, og midler p(cid:229) 87 mio. DEM til d(cid:230)kning af omkost- ningerne i forbindelse med sanering af virksomhe- dens alle bygninger, fuldst(cid:230)ndig genetablering af arealet og salget af area- let til tredjemand, selv om salgsprisen for arealet hłjst ville udgłre 9 mio. DEM). (dvs. nedrivning af areal I betragtning af GS’ finansielle stilling er det usandsyn- ligt, at en privat investor havde anvendt yderligere mid- ler til en socialplan. En privat investor havde heller ikke besluttet at sanere arealet i betragtning af, at det kun havde en salgsv(cid:230)rdi p(cid:229) ca. 9 mio. DEM. Selv om virk- somheden ifłlge loven var forpligtet til at gennemfłre en sanering, havde GS’ ejer ikke indskudt yderligere mid- ler i en likvidationssituation. S(cid:229)danne omkostninger ville staten afholde. (81) Tyskland głr g(cid:230)ldende, at efter tysk ret betragtes anpartshaverl(cid:229)n som egenkapital i tilf(cid:230)lde af insolvens (s(cid:229)kaldt »ansvarlig l(cid:229)nekapital«), hvilket betyder, at de ikke kan kr(cid:230)ves indfriet af insolvensboet. Disse anparts- haverl(cid:229)n udgłr derfor kapital, som deltagerne har stillet (21) ¯rsagen til denne opdeling er beslutningen om at oplłse Treuhand i 1994, hvilket blev ledsaget af oprettelsen af tre forskellige organi- sationer, som hver is(cid:230)r overtog Treuhand-aktiviteter. Garantierne blev overdraget til BvS, forvaltningen (cid:151) og dermed andelene (cid:151) derimod til EREL, senere BMGB. 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/37 til r(cid:229)dighed for virksomheden, og som ikke kan kr(cid:230)ves tilbagebetalt i forbindelse med en likvidation. f(cid:252)r GSW vor Endverhandlungen mit GMH«), som dan- nede udgangspunkt for overtagelsen pr. 1. januar 1997. Kommissionen er fortsat af den opfattelse, at det kun er den n(cid:230)vnte likvidationsv(cid:230)rdi af anl(cid:230)gsaktiverne, dvs. 94 mio. DEM, der ifłlge Domstolens retspraksis kan betrag- tes som likvidationsomkostninger. Men ogs(cid:229) selv om anpartshaverl(cid:229)nene fuldt ud skulle medregnes i likvida- tionsomkostningerne, ville disse ligge p(cid:229) 292 mio. DEM (anl(cid:230)gsaktiver p(cid:229) 94 mio. DEM + anpartshavernes andele p(cid:229) 198 mio. DEM) (22). (86) Ifłlge de tyske myndigheder blev GMH frem for alt valgt, fordi det var den eneste virksomhed, der som kr(cid:230)vet forelagde en virksomhedsstrategi. Endvidere var virksomhedens tilbud det bedste i s(cid:229)vel finansiel som strategisk henseende. Tyskland har fremlagt GMH’s virk- Gr(cid:246)ditzer somhedsstrategi Stahlwerke GmbH«). (»Unternehmenskonzept (82) M(cid:229)lt i forhold til privatiseringsomkostningerne p(cid:229) 340 mio. DEM havde en likvikation af GS v(cid:230)ret billigere end en privatisering. Heraf fłlger, at en privat investor havde afviklet virksomheden. (83) Med hensyn til miljłomkostningerne p(cid:229) 15 mio. DEM anser Kommissionen det for at v(cid:230)re et yderligere argu- ment, at Tyskland ikke har fremlagt sammenlignelige data i forbindelse med sin begrundelse for omkostnin- gerne i forbindelse med en likvidation i forhold til en privatisering. Tyskland har anfłrt, at disse omkostninger skulle afholdes af ejeren i tilf(cid:230)lde af en likvidation. I til- f(cid:230)lde af en privatisering var omkostningerne i forbin- delse med gammel miljłforurening d(cid:230)kket af en und- tagelsesordning i delstaten Sachsen. De privatiserings- omkostninger, som Tyskland har forelagt, indeholder dog ingen midler til d(cid:230)kning af et erstatningsansvar for tidligere. For en objektiv miljłskader, der er opst(cid:229)et sammenligning skulle i det mindste belłbet til sanerin- gen p(cid:229) 15 mio. DEM enten ikke medregnes ved bereg- ningen af likvidationsomkostningerne eller henregnes til belłbet for privatiseringen. Hvis et belłb p(cid:229) 15 mio. DEM medregnes i privatiseringsomkostningerne, ville disse stige til 355 mio. DEM. 5. 5. 3. Argumentet vedrłrende privatiseringen (84) Med hensyn til det andet argument har Tyskland under- rettet Kommisionen om, at den offentlige ejer den 12. juni 1996 gav to investeringsbanker (M. M. Warburg & Co og Freyberg Hambros) til opgave at finde en poten- tiel kłber. De to banker udgav i september 1996 et memorandum med oplysninger om GS og dets dattersel- skab WWB, som skulle danne grundlag for tilbuddene. I alt 23 potentielt interesserede investorer udbad sig yder- ligere oplysninger. Af disse udvalgtes tre (GMH, Indu- strial Technology og JPS), som angiveligt besad den nłd- vendige tekniske og finansielle baggrund, og der blev indledt tosidede forhandlinger med dem. af arbejdspladser, (87) Kommissionen er af den opfattelse, at proceduren ikke var uden betingelser. investeringsbankernes memo- I randa blev der ikke anmodet om et bindende tilbud. Potentielle kłbere blev opfordret til at forel(cid:230)gge en virk- somhedsstrategi, hvor ansłgerne skulle fremkomme med detaljerede forpligtelser i relation til skabelse/beva- relse investeringer og finansiering. I tilslutning hertil blev de udvalgte parter indbudt til tosidede forhandlinger, og de indg(cid:229)ede for- pligtelser havde en afgłrende indflydelse p(cid:229) kłbsprisen. I memorandaene głres der udtrykkeligt opm(cid:230)rksom p(cid:229) muligheden for tildeling af statsstłtte. Der blev ikke anmodes om et konkret tilbud, og til vurderingen af til- buddene var der ikke fastlagt nogen parametre eller lof- ter. fremtidige (88) Kommissionen er endvidere af den opfattelse, at pro- ceduren hverken var (cid:229)ben eller gennemsigtig. P(cid:229) grund- lag af materiale, som ikke indeholdt nogen (cid:229)ben indkal- delse af tilbud inden for rammerne af pr(cid:230)cise betingel- ser, men blot en opfordring til at indlede individuelle forpligtelse, som s(cid:229)vel forhandlinger p(cid:229) grundlag af s(cid:230)lger som kłber skulle p(cid:229)tage sig, og som skulle indg(cid:229)s som led i en forhandlingsproces p(cid:229) et ikke klart afgr(cid:230)nset grundlag. De forpligtelser, der i sidste instans blev indg(cid:229)et, p(cid:229)vir- kede den endelige kłbspris. Forskelle i standpunkterne under de afsluttende forhandlinger skyldtes derfor nłd- vendigvis de valgte procedurer. Efter Kommissionens opfattelse indholdt det tilbud (virksomhedsstrategi), som GMH fremlagde, intet bindende tilbud. (89) Da forskellene mellem tilbudene skyldtes den valgte pro- cedure, fik GMH under disse omst(cid:230)ndigheder som ene- ste ansłger af de tre kandidater en sidste mulighed for at indg(cid:229) i afsluttende forhandlinger og tilpasse sin slut- position til s(cid:230)lgerens krav. (85) Tyskland har forelagt et kort sammendrag af resultaterne af forhandlingerne med de tre parter (»Angebotssynopse (22) En nłjagtig beregning af deres v(cid:230)rdi ville kr(cid:230)ve en indg(cid:229)ende ana- lyse af virksomheden og dens fremtidsperspektiver. (90) P(cid:229) grundlag af ovenst(cid:229)ende er Kommissionen af den opfattelse, at privatiseringen ikke blev gennemfłrt p(cid:229) en (cid:229)ben og gennemsigtig m(cid:229)de uden nogen form for betin- gelser. Tysklands argument om, at udbudsproceduren var (cid:229)ben, gennemsigtig og uden nogen form for betin- gelser, kan ikke opretholdes. L 292/38 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 5. 5. 4. Det stłttebelłb til GS, der skal l(cid:230)gges til grund ten som led i Gemeinschaftsaufgabe, skal behandles p(cid:229) grundlag af de lofter, der er g(cid:230)ldende for regionalstłtte. (91) overensstemmelse med I praksis bem(cid:230)rker Kommissionen, at i forbindelse med et salg, hvis betingelser ville v(cid:230)re uacceptable for en privat inve- stor, udgłr den negative salgspris som helhed stłtte. almindelige sin (92) Hovedparten af den negative salgspris best(cid:229)r imidlertid i frigłrelse af g(cid:230)ld, indfrielse og/eller delvis overtagelse af l(cid:229)n samt afkald p(cid:229) tilbagebetaling af tilskud. Disse for- anstaltninger er allerede blevet vurderet (23). Til bereg- ning af den stłtte, der er relevant i forbindelse med pri- vatiseringen, skal der tages hłjde for de supplerende finansielle foranstaltninger, der er n(cid:230)vnt i betragtning 17 og 18. De forpligtelser, som s(cid:230)lger (BMGB) i privati- seringsaftalen har p(cid:229)taget sig over for GS, udgłr i alt: a) 37,5 mio. DEM som tilskud til investerings- og driftsform(cid:229)l b) 16,3 mio. DEM i form af l(cid:229)n, som med modtagelsen af regionalstłtte som led i Gemeinschaftsaufgabe skal Indtil videre er der imidlertid kun betalt 13 mio. DEM. tilbagebetales p(cid:229) et senere tidspunkt. (93) Alle disse foranstaltninger blev ydet som led i den priva- tiseringsaftale, der tr(cid:229)dte i kraft pr. 1. januar 1997. Det samlede belłb udgłr 53,8 mio. DEM. Heraf er der udbe- talt stłtte p(cid:229) 50,5 mio. DEM. Yderligere stłtte p(cid:229) 3,3 mio. DEM er bundet som restl(cid:229)n som led i privatise- ringsaftalen, men endnu ikke blevet udbetalt. (94) Hvad ang(cid:229)r fordelingen af de forskellige belłb, har Tysk- land anfłrt, at der i 1997 og 1998 er blevet investeret i alt 33 mio. DEM i GS. Heraf gik 1 mio. DEM til st(cid:229)lpro- duktionsomr(cid:229)det, 32 mio. DEM til anl(cid:230)g, der er omfat- tet af EF-traktaten, og de resterende 17 mio. DEM blev anvendt til driftsform(cid:229)l. 5. 5. 5. Vurdering af stłtten til GS (95) De vurderingskriterier, der er anfłrt i betragtning 43-63, fłrer til den konklusion, at den 1 mio. DEM, der er investeret i st(cid:229)lproduktionsomr(cid:229)det, og driftsstłtten p(cid:229) 17 mio. DEM skal behandles p(cid:229) grundlag af st(cid:229)lstłtte- Investeringsstłtten til de (produktions)anl(cid:230)g, reglerne. der ikke er omfattet af EKSF-traktaten, bl. a. regionalstłt- (23) Omkostningerne i forbindelse med GS’ privatisering (340 mio. DEM) udgjorde i alt 286 mio. DEM p(cid:229) grundlag af aftaler forud for privatiseringen: eftergivelse af anpartshaverl(cid:229)n 198 mio. DEM; indfrielse og viderefłrelse af garanterede l(cid:229)n 53 mio. DEM; tilskud til sociale foranstaltninger 28 mio. DEM; afkald p(cid:229) tilskud i hen- hold til § 249 h i AFG 7 mio. DEM samt andre poster i saldoens omfang. Dette belłb og den nye stłtte (38 og 16 mio. DEM) giver i alt 340 mio. DEM. (96) I henhold til sjette kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindu- strien er det hverken tilladt at yde generel investerings- stłtte eller driftsstłtte til EKSF-st(cid:229)lindustrien. Det der- med forbundne belłb p(cid:229) 18 mio. DEM (1 mio. DEM + 17 mio. DEM) er derfor uforenelig med EKSF-traktatens artikel 4, litra c), og sjette kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien. (97) Da Tyskland ikke har oplyst, hvordan de 3,3 mio. DEM, som endnu ikke er blevet betalt som led i privatiserings- aftalen, er blevet fordelt, kan det ikke sluttes, at denne stłtte anvendes til d(cid:230)kning af investeringer i den sektor, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten. Denne stłtte er i henhold til EKSF-traktatens artikel 4, litra c), og sjette kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien derfor ufor- enelig med f(cid:230)llesmarkedet for kul og st(cid:229)l. (98) Investeringsstłtten til de (produktions)anl(cid:230)g, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten, kan behandles af Kommissio- nen p(cid:229) grundlag af EF-traktatens relevante bestemmelser. Efter de g(cid:230)ldende bestemmelser for regionalstłtte er imidlertid kun en intensitet p(cid:229) 35 % brutto tilladt, inklu- sive kumuleringen med andre regionale stłtteordninger. Da de investeringer, der skal tages hłjde for, udgłr 32 mio. DEM, kan 11,2 mio. DEM betragtes som forenelig med f(cid:230)llesmarkedet. De resterende belłb p(cid:229) 20,8 mio. DEM udgłr stłtte, der er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. 5. 5. 6. Stłtte til fordel for WWB (99) Den yderligere stłtte til fordel for WWB som led i priva- tiseringen udgjorde 4,5 mio. DEM som forudbetalinger i forbindelse med fremtidig regionalstłtte. Under henvis- ning til betragtning 23 og 24 bekr(cid:230)fter Kommissionen, at stłtten til fordel for WWB holder sig inden for de lof- ter, der er fastsat i de p(cid:229)g(cid:230)ldende Treuhand-ordninger. Denne stłtte er derfor forenelig med f(cid:230)llesmarkedet. 5. 6. Overdragelse af anl(cid:230)gsaktiver (100) For p(cid:229) behłrig vis at gennemfłre en kommissionsbeslut- ning, som foreskriver en tilbagebetaling, skal medlems- staten udvise samme adf(cid:230)rd som en privat kreditor (og handle mindst lige s(cid:229) omhyggeligt, som medlemsstaten selv ville handle i forbindelse med f. eks. inddrivelse af skatte- og socialforsikringsg(cid:230)ld). Den nationale lovgiv- ning skal s(cid:229)ledes anvendes p(cid:229) samme m(cid:229)de som ellers i forbindelse med en inddrivelse, der gennemfłres p(cid:229) grundlag af den nationale lovgivning, og p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at inddrivelsen ikke bliver umulig eller s(cid:230)rdeles vanskelig. Dette betyder, at medlemsstaten i princippet 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/39 straks skal inddrive g(cid:230)lden ved hj(cid:230)lp af alle disponible midler, og den skal i den forbindelse, hvor det er muligt, tr(cid:230)ffe tvangsforanstaltninger i forbindelse med alle dis- ponible aktiver i anl(cid:230)gsformuen og i sidste instans, s(cid:229)fremt virksomheden er ude af stand til at tilbagebetale g(cid:230)lden, foranledige virksomhedens likvidation. arbejdskraft, sammenlagte aktiver), kłbsprisen, identite- ten af anpartshaverne i og/eller ejerne af den oprindelige virksomhed og erhververen, det tidspunkt, hvor overdra- gelsen fandt sted (efter indledning af undersłgelserne, den formelle undersłgelsesprocedure eller efter ved- tagelse af den endelige beslutning) og overdragelsens łkonomiske forsvarlighed. (101) Det er muligt eller endog sandsynligt, at alle virksomhe- dens resterende anl(cid:230)gsgoder s(cid:230)lges som led i en likvida- tion, der fłlger efter en insolvensbehandling. Dette skal i sig selv ikke anses for at v(cid:230)re problematisk, da salget finder sted under tilsyn af en kurator, som i kreditorer- nes interesse skal opn(cid:229) det bedst mulige resultat, idet provenuet af salget af anl(cid:230)gsgoder skal anvendes til at fyldestgłre kreditorerne. Selv om provenuet af salget af anl(cid:230)gsgoder i givet fald ikke var tilstr(cid:230)kkeligt til at ind- fri hele virksomhedens g(cid:230)ld og dermed sikre en fuldst(cid:230)ndig tilbagebetaling, er likvidationen ikke uden v(cid:230)rdi i henseende til konkurrencevilk(cid:229)rene. Konkurre- rende virksomheder, som kunne v(cid:230)re p(cid:229)fłrt skade som fłlge af den uforenelige statsstłtte, błr have mulighed for at udfylde den niche p(cid:229) markedet, som den afviklede virksomhed har efterladt sig, og i sidste instans ogs(cid:229) erhverve de solgte anl(cid:230)gsgoder og anvende dem mere effektivt. (102) I det foreliggende tilf(cid:230)lde fik Kommissionen efter pro- cedurens indledning og kort tid inden vedtagelsen af sin endelige beslutning kendskab til, at GS’ anl(cid:230)gsaktiver blev overdraget til den aktuelle virksomhedsv(cid:230)rdi under markedsprisen og uden en (cid:229)ben salgsprocedure til andre virksomheder, der er kontrolleret af BvS. Form(cid:229)let med eller virkningen af en s(cid:229)dan fremgangsm(cid:229)de kunne v(cid:230)re, at man forsłgte at undg(cid:229), at de p(cid:229)g(cid:230)ldende aktiver blev omfattet af Kommissionens beslutning, og at viderefłre de ikke-b(cid:230)redygtige łkonomiske aktiviteter. Dette ville v(cid:230)re i strid med medlemsstaternes forpligtelse til at słrge for opfyldelse af de pligter, der fłlger af Kommis- sionen beslutning. (103) Som i forbindelse med enhver inddrivelse skal medlems- staten, der handler som en almindelig kreditor, anvende ethvert middel i henhold til den nationale lovgivning (cid:151) f. eks. bestemmelser vedrłrende svig til ulempe for kredi- torer inden eller vedrłrende mistanke om aftaler generaleksekutionen (cid:151) for at opn(cid:229), at en s(cid:229)dan inddri- velse hverken kan anf(cid:230)gtes eller annulleres. (104) For endvidere at forhindre, at Kommissionens beslutning omg(cid:229)s, og sikre, at enhver fordrejning af konkurrence- vilk(cid:229)rene udelukkes, er Kommissionen i givet fald for- pligtet til at kr(cid:230)ve, at inddrivelsen ikke begr(cid:230)nses til den oprindelige modtager, men ogs(cid:229) skal udvides til at omfatte den virksomhed, som viderefłrer den oprinde- lige virksomheds aktiviteter ved hj(cid:230)lp af de overdragne produktionsmidler, s(cid:229)fremt visse aspekter af overdragel- sen i forbindelse med de to virksomheder głr det muligt af fastsl(cid:229), at aktiviteterne viderefłres. De aspekter, som undersłges af Kommissionen, omfatter bl. a. den over- dragne genstand (aktiver og forpligtelser, overtagelse af (105) Selv om Tyskland uformelt har afvist en opfyldelse af de n(cid:230)vnte aftaler, anser Kommissionen det for at v(cid:230)re nłd- vendigt i denne beslutning at holde fast ved, at begrebet modtager ikke kun omfatter GS, men ogs(cid:229) enhver anden virksomhed, som kunne have f(cid:229)et overdraget aktiver med henblik p(cid:229) at omg(cid:229) virkningen af denne beslutning. 6. Konklusioner (106) Foranstaltningerne til d(cid:230)kning af omkostningerne til besk(cid:230)ftigelsesfremmende foranstaltninger i henhold til § 249 i AFG p(cid:229) indtil 6,9 mio. DEM udgłr ikke stłtte. Tilskuddene p(cid:229) 54,4 mio. DEM til finansiering af social- forenelige planen og supplerende foranstaltninger er med EKSF-traktatens artikel 4, litra c), og de relevante st(cid:229)lstłtteregler. (107) Kommissionen n(cid:229)r frem til den konklusion, at den inve- steringsstłtte p(cid:229) 44,9 mio. DEM, der er stillet til r(cid:229)dig- hed for GS i perioden 1992-1999 under forskellige betegnelser, er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet i medfłr af EF-traktatens artikel 87 og artikel 88, stk. 2. (108) Kommissionen n(cid:229)r endvidere frem til den konklusion, at Tyskland retsstridigt har gennemfłrt en r(cid:230)kke for- anstaltninger i relation til GS inden og efter virksomhe- dens privatisering. Dette vedrłrer stłtte p(cid:229) i alt 242,4 mio. DEM. I dette belłb indg(cid:229)r fłlgende: a) Et belłb p(cid:229) 155,5 mio. DEM, som skal behandles p(cid:229) grundlag af EKSF-traktaten og best(cid:229)r af fłlgende: I. 13,3 mio. DEM i duktionsomr(cid:229)det i perioden 1992-1996 investeringsstłtte til st(cid:229)lpro- II. 1,0 mio. DEM i investeringsstłtte til st(cid:229)lproduk- tionsomr(cid:229)det i perioden 1997-1998 III. 124,2 mio. DEM i driftsstłtte i perioden 1992-1996 IV. 17,2 mio. DEM i driftsstłtte i (cid:229)rene 1997 og 1998 L 292/40 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 13. 11. 1999 Denne stłtte er uforenelig med EKSF-traktatens arti- kel 4, litra c), og de relevante st(cid:229)lstłtteregler. Tysk- land skal kr(cid:230)ve denne stłtte tilbagebetalt. b) Et belłb p(cid:229) 83,2 mio. DEM (62,4 mio. DEM inden privatiseringen og 20,8 mio. DEM som led i privati- seringen), best(cid:229)ende af investeringsstłtte ud over den maksimale intensitet for regionalstłtte p(cid:229) 35 %, som skal behandles p(cid:229) grundlag af EF-traktaten. Stłtten er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet i medfłr af EF-traktatens artikel 87 og artikel 88, stk. 2. Tysk- land skal kr(cid:230)ve denne stłtte tilbagebetalt. c) Et andet belłb p(cid:229) 3,3 mio. DEM, som Tyskland agter at yde til GS, og som skal behandles p(cid:229) grund- lag af EKSF-traktaten. Det er uforeneligt med EKSF- traktatens artikel 4, litra c), og med sjette kodeks for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien. Det m(cid:229) ikke ydes (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Det belłb p(cid:229) 6,9 mio. DEM, som Tyskland har udbetalt til Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH (GS) til d(cid:230)kning af omkostnin- gerne i forbindelse med foranstaltninger i henhold til § 249 i Arbeitsf(cid:246)rderungsgesetz, udgłr ikke stłtte i medfłr af EKSF- traktatens artikel 4, litra c). Artikel 2 Fłlgende foranstaltninger, som Tyskland har gennemfłrt til fordel for GS til finansiering af en socialplan og supplerende foranstaltninger for virksomhedens overskydende medarbejdere, er forenelige med f(cid:230)llesmarkedet for kul og st(cid:229)l: fordel til c) 32,9 mio. DEM, best(cid:229)ende af bankl(cid:229)n med en 100 %-ga- ranti stillet af Treuhandanstalt og Bundesanstalt f(cid:252)r vereini- gungsbedingte Sonderaufgaben (BvS), af anpartshaverl(cid:229)n, der er ydet af GS’ forskellige ejere i perioden 1992-1996, og af regionalstłtte, der er udbetalt i perioden 1997-1999 som led i ordningen »Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur« udgłr statsstłtte, som er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet i medfłr af EF-traktatens artikel 87, litra a). Artikel 4 Investeringsstłtte, som blev ydet til GS indtil et samlet belłb p(cid:229) 83,2 mio. DEM, og som best(cid:229)r af bankl(cid:229)n med en 100 %-garanti stillet af Treuhandanstalt/BvS, af anpartshaverl(cid:229)n, forskellige ejere (Treuhandanstalt/EREL/ der er ydet af GS’ BMGB) i perioden 1992-1996, samt af tilskud som led i priva- tiseringsaftalen og regionalstłtte, der er udbetalt i perioden 1997-1999 som led i ordningen »Gemeinschaftsaufgabe Ver- besserung der regionalen Wirtschaftsstruktur«, er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Artikel 5 Foranstaltninger, som Tyskland har gennemfłrt til fordel for GS indtil et samlet belłb p(cid:229) 155,5 mio. DEM, og som best(cid:229)r af investeringsstłtte p(cid:229) indtil 14,3 mio. DEM og driftsstłtte p(cid:229) indtil 141,2 mio. DEM (idet 17,0 mio. DEM kan henfłres til et tilskud som led i privatiseringsaftalen og 124,2 mio. DEM til en finansiering ved hj(cid:230)lp af bankl(cid:229)n med en 100 %-garanti stil- let af Treuhandanstalt/BvS og de anpartshaverl(cid:229)n, som er ydet (Treuhandanstalt/EREL/ af GS’ BMGB)), udgłr statsstłtte, der er uforenelig med f(cid:230)llesmarke- det for kul og st(cid:229)l. forskellige offentlige ejere a) finansieringen af 26,1 mio. DEM ved hj(cid:230)lp af l(cid:229)n ydet af (Treuhandanstalt/EREL/ GS’ BMGB). forskellige offentlige ejere b) et tilskud p(cid:229) 28,3 mio. DEM, som er udbetalt af BMGB. Artikel 3 Investeringsstłtte, som blev ydet til GS indtil et samlet belłb p(cid:229) 44,9 mio. DEM og best(cid:229)r af fłlgende: a) 8,4 mio. DEM som led i ordningen »Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur« 1994 Artikel 6 Den stłtte, som Tyskland agter at yde til GS i henhold til arti- kel 9, stk. 2, i aftalen af 27. februar 1997 om salget af andele i Gr(cid:246)ditzer Stahlwerke GmbH til Georgsmarienh(cid:252)tte GmbH til et belłb af 3,3 mio. DEM i form af l(cid:229)n som forudbetalinger i forbindelse med fremtidig regionalstłtte er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet for kul og st(cid:229)l. Artikel 7 1. Tyskland tr(cid:230)ffer de nłdvendige foranstaltninger med henblik p(cid:229) at kr(cid:230)ve den i artikel 4 og 5 omtalte, ulovligt udbe- talte stłtte tilbagebetalt fra modtageren. b) 3,6 mio. DEM i skattem(cid:230)ssig investeringsstłtte i henhold til Investitionszulagengesetz i perioden 1992-1995 2. Tilbagebetalingen sker i overensstemmelse med de natio- nale procedurer, s(cid:229)fremt den ikke głres umulig eller for van- skelig som fłlge af den nationale lovgivning. Det stłttebelłb, 13. 11. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 292/41 der skal tilbagebetales, forhłjes med renter beregnet fra datoen for stłttens udbetaling til modtageren og indtil dets faktiske til- bagebetaling p(cid:229) grundlag af den referencesats, der anvendes ved beregning af subventions(cid:230)kvivalenten i forbindelse med regionalstłtte. Artikel 9 Tyskland underretter inden for to m(cid:229)neder efter offentliggłrel- sen af denne beslutning Kommission om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme beslutningen. 3. I denne artikel forst(cid:229)s ved modtager ikke kun GS, men i sidste instans ogs(cid:229) enhver anden virksomhed, som har f(cid:229)et overdraget aktiver p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at overdragelsen medfł- rer, at virkningen af stk. 1 oph(cid:230)ves. Artikel 10 Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland. Artikel 8 Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 8. juli 1999. Walzwerk Burg GmbH drager fordel af en best(cid:229)ende stłtteord- ning. Spłrgsm(cid:229)let vil derfor ikke blive behandlet yderligere. P(cid:229) Kommissionens vegne Monika WULF-MATHIES Medlem af Kommissionen