title: Az Európai Parlament és a Tanács 1655/1999/EK rendelete (1999. július 19.) a közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló 2236/95/EK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
EU aid
energy transport
financial aid
intra-EU transport
telecommunications
trans-European network

text: 100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 31999R1655 1999. 7. 29. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 197/1 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1655/1999/EK RENDELETE (1999. július 19. ) a közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló 2236/95/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 156. cikke első bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (3), a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelő- en (4), (1) (2) (3) mivel a 2236/95/EK rendelet (5) alkalmazásából eredő tapasztalat megmutatta, hogy azon számos módosítást kell végrehajtani; mivel egyes projektek finanszírozását úgy kell elősegíteni, hogy magukba foglalják a támogatás lehetséges formái közül a kockázati tőke képzéséhez való hozzájárulást; mivel kívánatos a magánfinanszírozásból származó hoz- zájárulás maximalizálása céljából a 2236/95/EK rendelet- ben előírt pénzügyi források felhasználása; mivel egy projekt finanszírozási csomagjában a kockázati tőke egy rétege hozzájárulhat a transzeurópai hálózati pro- jektekben a köz- és a magánszférabeli partnerségek elindí- tásához; mivel a transzeurópai hálózatok kockázatitőke- ellátottsága korai szakaszában; korlátozott, különösen azok (4) mivel helyénvaló a kockázati tőke részvételét a befektetési (1) HL C 175. , 1998. 6. 9. , 7. o. és HL C 27. , 1999. 2. 2. , 18. o. (2) HL C 407. , 1998. 12. 28. , 120. o. (3) HL L 93. , 1999. 4. 6. , 29. o. (4) Az Európai Parlament 1998. november 19-i véleménye (HL C 379. , 1998. 12. 7. , 186. o. ), a Tanács 1998. december 21-i közös álláspontja (HL C 49. , 1999. 2. 22. , 4. o. ) és az Európai Parlament 1999. május 6-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 1999. június 7-i határozata. (5) HL L 228. , 1995. 9. 23. , 1. o. alapokban lehetővé tenni, elsődlegesen összpontosítva a kockázati tőkének a transzeurópai hálózati projektek szá- mára történő biztosítására a 2000 és 2006 közötti idő- szakra eső teljes összeg 1 %-ának erejéig annak érdekében, hogy erről az új finanszírozási formáról tapasztalatokat nyerjenek; mivel miután felülvizsgálták ennek az eszköz- nek a működését, ezt a korlátot 2 %-ra lehet emelni; mivel helyénvaló megvizsgálni a kiterjesztésének jövőbeli lehető- ségeit is; igényű projektekre, mivel az átláthatóság növelése, és a hosszú távon jelentős pénzügyi illetve projektcsoportokra vonatkozó elvárásoknak való megfelelés céljából kívánatos egyes ágazatokban vagy területeken többéves, jelzésértékű programok létrehozása; mivel ezeknek a programoknak jelezniük kell az ilyen projektre, illetve projektcsoportra egy adott időszakban előirányozható támogatás teljes és éves mértékét, és amely referenciaként szolgálhat az éves költségvetési előirányzatok keretében nyújtandó pénzügyi támogatásra vonatkozó éves döntésekhez, amennyiben azok összhangban állnak a vonatkozó többéves jelzésér- tékű programokkal; mivel azonban az ezekben a progra- mokban jelzett éves összegek nem érik el a költségvetési elkötelezettségek összegét; mivel lehetővé kell tenni, hogy a projektek, illetve projekt- csoportok részesüljenek az egymást követő pénzügyi támogatásra vonatkozó döntésekből; mivel egy projekt pénzügyi támogatás iránti kérelméhez csatolni kell a Közösségtől és a nemzeti, regionális és helyi önkormányzati szervektől kapott hozzájárulások forrásai- nak becsült részletezését, valamint a magánszférából szár- mazó pénzügyi hozzájárulások mértékét; mivel a kellőképpen indokolt esetek kivételével meg kell szüntetni a nyújtott pénzügyi támogatást, ha a kérdéses cselekvést nem kezdték meg egy meghatározott időpontig; mivel az Európai Beruházási Alap tevékenységeinek a közösségi pénzügyi eszközök részét kell képezniük, ame- lyekkel a 2236/95/EK rendelet szerinti cselekvéseket össze kell hangolni; (5) (6) (7) (8) (9) 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101 (10) mivel a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy köte- lezze a kedvezményezetteket a 2236/95/EK rendelet értel- mében támogatott projektek értékelésére vagy a szükséges információ rendelkezésre bocsátására ahhoz, hogy a Bizottság elvégezhesse saját értékelését; (11) mivel a 87/373/EGK tanácsi határozat (1) megállapítja a Tanács által a Bizottságra ruházott hatáskörök gyakorlá- sára vonatkozó eljárásokat az általa elfogadott aktusok végrehajtására; mivel az ebben a rendeletben megállapított eljárások figyelembe veszik az intézményközi megállapo- dás, illetve a 87/373/EGK határozat által megállapított meglévő intézkedések lehetséges módosításait; (12) mivel a transzeurópai hálózatok fontossága miatt helyén- való a 2236/95/EK rendeletbe az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1995. március 6-i nyilatkozata 1. pontjának értelmében egy 4 600 millió EUR összegű pénz- ügyi keretet belefoglalni annak 2000 és 2006 közötti vég- rehajtására; (13) mivel helyénvaló, hogy a Tanács megvizsgálja a 2236/95/EK rendelet szerinti intézkedések folytatásának vagy módosításának lehetőségét, a Bizottság 2006 vége előtt benyújtott átfogó jelentésének fényében; (14) mivel az 1999. január 1-jétől 2001. december 31-ig tartó átmeneti időszakban minden esetben, ahol az euróra hivat- koznak, az eurót, mint monetáris egységet kell érteni, ahogy arra az euró bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (2) utal; (15) mivel a 2236/95/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 2236/95/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. A 2. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. 2. A 3. cikket el kell hagyni. 3. A 4. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „4. cikk A támogatás formái (1) A projektekre irányuló közösségi támogatás formája a következők közül egy vagy több lehet: a) a projektekre vonatkozó tanulmányok együttes finanszí- rozása, ideértve az előkészítő, megvalósíthatósági és érté- kelő tanulmányokat, valamint az ilyen tanulmányok támogató intézkedéseit. A közösségi egyéb műszaki (1) HL L 197. , 1987. 7. 18. , 33. o. (2) HL L 139. , 1998. 5. 11. , 1. o. részvétel általánosságban nem haladhatja meg a tanul- mány teljes költségének 50 %-át. A közösségi részvétel kivételes és megfelelően indokolt esetekben, a Bizottság kezdeményezésére és az érintett tagállamok jóváhagyásával meghaladhatja az 50 %-ot. b) az Európai Beruházási Bank vagy más köz- vagy magán- tulajdonban lévő pénzügyi intézmény által nyújtott köl- csönök kamattámogatása. Általános szabályként a támo- gatás időtartama nem haladhatja meg az öt évet; c) hozzájárulás az Európai Beruházási Alaptól vagy más pénzügyi intézménytől kapott kölcsön garanciadíjához; d) közvetlen befektetési támogatás megfelelően indokolt esetekben; e) kockázati tőkében való részvétel befektetési alapokhoz vagy hasonló pénzügyi intézményekhez, elsődlegesen a transzeurópai hálózati projektek céljából biztosított koc- kázati tőkére és jelentős magánszektorbeli befektetések bevonására összpontosítva; az ilyen kockázati tőkében való részvétel nem haladhatja meg a 18. cikk szerinti költ- ségvetési források 1 %-át. A 17. cikkben meghatározott eljárással összhangban ez a korlát 2 %-ra emelkedhet 2003-tól, a Bizottság által ennek az eszköznek a műkö- déséről az Európai Parlament és a Tanács részére benyúj- tandó felülvizsgálat fényében. A kockázati további szabályait a melléklet tartalmazza. tőkében való részvétel végrehajtásának A részvétel történhet közvetlenül az alapban vagy hasonló pénzügyi intézményben, vagy ugyanazon alapkezelők által igazgatott megfelelő társbefektetési eszközben; f) a felhasznált költségvetési források által nyújtott ösztön- zés maximalizálása érdekében – amely forrásokat a leggazdaságosabb módon kell felhasználni – az a)–e) pont szerint nyújtott közösségi támogatást megfelelő esetben kombinálják. (2) A közösségi támogatás a)–e) pontban említett formáit szelektíven kell használni az érintett hálózatok különféle típusai konkrét jellemzőinek figyelembevétele érdekében, és biztosítsák, hogy ez a támogatás nem okoz torzulást a vál- lalkozások közötti versenyben az érintett ágazatban. (3) A 18. cikkben említett időszak egésze alatt a közlekedési infrastruktúra-projektek támogatását úgy kell felhasználni, hogy annak legalább 55 %-a a vasútra (kombinált szállítással együtt) és legfeljebb 25 %-a a közutakra irányuljon. (4) A Bizottság kifejezetten támogatja, hogy az e rendelet szerint finanszírozott projektek esetében a finanszírozás érdekében magánforrásokhoz forduljanak, ha a közösségi pénzügyi eszközök sokszorozó hatása magán- és állami befektetési társaságok útján maximalizálható. A Bizottság minden esetet külön vizsgál és megfelelő esetben figyelembe veszi a kizárólag közforrásokból történő finanszírozás lehe- tőségét. Minden egyes érintett tagállam támogatását megkö- vetelik minden egyes projekthez, a Szerződéssel összhang- ban. ” 102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 4. Az 5. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: „Kivételesen, az 1692/96/EK határozat (*) 17. cikke rendelke- és helymeghatározó zéseinek megfelelően navigációs műholdrendszerekre vonatkozó projektek esetében, felül- vizsgálatot követően az e rendelet szerinti közösségi támo- gatás teljes összege 2003. január 1-jétől elérheti a teljes befek- tetési költség 20 %-át. (*) HL L 228. , 1996. 9. 9. , 1. o. ” 5. A rendelet a következő cikkel egészül ki: „5a. cikk Többéves indikatív közösségi program (1) A 6. cikk alkalmazásának sérelme nélkül, a közösségi tevékenységek hatékonyságának javítása érdekében a Közös- ség a 17. cikkel meghatározott eljárással összhangban jelzé- sértékű, ágazatonkénti többéves programot dolgozhat ki (a továbbiakban: program) a Szerződés 155. cikkében említett iránymutatások alapján. A program a 8. cikk szerinti pénzü- gyi támogatás iránti kérelmeken alapul, valamint tükrözi töb- bek között a tagállamok által rendelkezésre bocsátott infor- mációt, különösen a 9. cikkben megállapított információt. (2) A program kizárólag közös érdekű projektekből és/vagy közös érdekű projektek összefüggő, a Szerződés 155. cikké- nek (1) bekezdésében említett iránymutatások keretein belül a korábbiakban meghatározott, csoportjaiból áll, hosszú távú, jelentős pénzügyi szükségletekkel bíró különleges terü- leteken. (3) A (2) bekezdésben említett minden egyes projekt vagy a projektek csoportja tekintetében a program megállapítja a költségvetési szerv éves határozatainak függvényében nyúj- tandó pénzügyi támogatás indikatív összegét. A 18. cikk sze- rinti költségvetési források legfeljebb 75 %-a használható fel a többéves jelzésértékű programok céljaira. (4) A program referenciaként szolgál azokhoz az éves határ- ozatokhoz, amelyek az éves költségvetési előirányzatokon belül elkülönítik a projektekre irányuló közösségi támoga- tást. A Bizottság rendszeres időközönként tájékoztatja a 17. cikkben említett bizottságot a programok előrehaladásáról és a projektekre közösségi támogatás kiutalására vonatkozó Bizottsági határozatokról. A Bizottság előzetes költségvetési tervezetét kísérő alátámasztó iratok magukba foglalják az egyes, többéves jelzésértékű programok végrehajtásának előrehaladásáról szóló jelentést a költségvetési rendelettel összhangban. A programot át kell tekinteni legalább az időszak felénél vagy a projekt(ek) vagy projektcsoport(ok) hatékony előrehala- dásának fényében, és megfelelő esetben felül kell vizsgálni a 17. cikkben megállapított eljárással összhangban. A program ugyancsak jelzi az érintett projektek finanszíro- zására, különösen a más közösségi eszközök és az Európai Beruházási Bank által rendelkezésre bocsátott egyéb forráso- kat is. (5) Az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot abban az esetben, ha a projekt(ek) vagy projektcsoport(ok) végrehajtásában jelentős változás történik. A program által a projekt(ek)re vagy projektcsoport(ok)ra kialakított jelzésértékű globális összegek módosításáról, amely e változtatások után válhat szükségessé, a 17. cikkben említett eljárással összhangban határoznak. ” 6. A 6. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: „(1a) E rendelet végrehajtása során a Bizottság biztosítja a közösségi támogatás nyújtására vonatkozó határozatainak összhangját a Szerződés 155. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott, különböző ágazatokra vonatkozó iránymuta- tásokban megállapított prioritásokkal. Ez magában foglalja az ezekben az iránymutatásokban esetlegesen megállapított minden követelménnyel való összhangjukat a teljes közös- ségi támogatás százalékára nézve. ” 7. A 8. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „8. cikk Pénzügyi támogatás iránti kérelmek benyújtása A pénzügyi támogatás iránti kérelmeket a Bizottsághoz az érintett tagállamok vagy, a tagállam(ok) egyetértésével, a közvetlenül érintett köz- vagy magánvállalkozások vagy szervek nyújtják be. A Bizottság megállapítja az érintett tagállamok egyetértését. ” 8. A 9. cikk (1) bekezdése a) pontja nyolcadik francia bekezdé- sének helyébe a következő rendelkezés lép: „– a pénzügyi csomag minden összetevőjét euróban vagy nemzeti pénznemben felsoroló pénzügyi terv, ideértve a Közösségtől kérelmezett pénzügyi támogatást, a 4. cikk- ben említett különböző formáiban, és a helyi, regionális vagy nemzeti önkormányzati szervektől, valamint magánforrásoktól kérelmezett pénzügyi támogatást, vala- mint a már nyújtott támogatást. ” 9. A 9. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: „(2) A kérelmezők a Bizottság rendelkezésére bocsátanak a Bizottság által megkövetelt minden további vonatkozó infor- mációt, mint pl. a költség-haszon elemzés alapját képező paramétereket, iránymutatásokat és feltételezéseket. ” 10. A 10. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „10. cikk Pénzügyi támogatás nyújtása A Szerződés 274. cikkével összhangban a Bizottság határoz e rendelet értelmében a pénzügyi támogatás nyújtásáról, a kérelem értékelésének alapján a kiválasztási kritériumok szerint. Az 5a. cikk szerint kialakított vonatkozó többéves jelzésértékű programban azonosított projektek esetében a Bizottság éves határozatot hoz a támogatás nyújtásárólç az 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103 jelzésértékű pénzösszegek abban a programban előírt keretein belül. Egyéb projektek esetében a 17. cikkben megállapított el intézkedéseket. A Bizottság határozatáról közvetlenül értesíti a kedvezményezetteket és a tagállamokat. ” összhangban fogadnak eljárással 11. A 11. cikk (7) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(7) A 17. cikkben megállapított eljárás szerint a Bizottság megállapítja a kamattámogatások, garanciadíj-támogatások és kockázati tőkében való részvétel formájában történő kifi- zetések eljárásainak, ütemezésének és összegeinek kereteit a befektetési alapokra és hasonló pénzügyi vállalkozásokra nézve, elsődlegesen a transzeurópai hálózati projekteknek nyújtandó kockázati tőkére összpontosítva. ” 12. A 12. cikkben: a) az (1) bekezdés bevezető mondatának helyébe a követ- kező szöveg lép: „(1) Az e rendelettel finanszírozott projektek sikeres befe- jezésének szavatolása érdekében a tagállamok és a Bizott- ság, saját hatáskörükben eljárva, megteszik a szükséges intézkedéseket a következők biztosítására:”. b) az (1) bekezdés harmadik francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „– a szabálytalanság eredményeképpen elvesztett bár- mely összeg behajtása, ideértve a késedelmes visszafi- zetés miatti kamatot, a Bizottság által elfogadott sza- bályokkal összhangban. Kivéve, ha a tagállam és/vagy a végrehajtó hatóság bizonyítani tudja, hogy a szabálytalanságért nem terheli felelősség, a tagállam felelős a jogtalanul kifizetett összegek visszatérítésé- ért. ” c) a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(6) A közvetlenül érintett köz- vagy magánvállalkozások vagy szervek részére nyújtott közösségi támogatás esetén az ellenőrző intézkedéseket a Bizottság szükség szerint a tagállamokkal együttműködve végzi. ” d) a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(7) A közvetlenül érintett felelős szervek és hatóságok, valamint köz- vagy magánvállalkozások vagy szervek a projekttel kapcsolatos utolsó kifizetés időpontjától számí- tott öt éven át a Bizottság számára hozzáférhetővé teszik a projekt költségeit alátámasztó iratokat. ” 13. A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(2a) A Bizottság által megfelelő módon indokolt esetek kivételével a Bizottság megszünteti az olyan projektekre nyújtott támogatásokat, amelyeket a támogatás nyújtására vonatkozó határozatban megjelölt várható kezdési időpont- tól számított két évet követően nem kezdtek el. ” 14. A 14. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „14. cikk Összehangolás A Bizottság felelős az e rendelet szerint vállalt, az 5a. cikk (1) bekezdésében említett projektek és programok, valamint a közösségi költségvetés, az Európai Beruházási Bank, az Európai Beruházási Alap és egyéb közösségi pénzügyi eszközök hozzájárulásának segítségével vállalt projektek összehangolásáért és azok koherenciájáért. ” 15. A 15. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „15. cikk Becslés, ellenőrzés és értékelés (1) A tagállamok és a Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet szerinti projektek végrehajtása hatékony ellenőrzés és értéke- lés alá essen. A projektek az ellenőrzés és értékelés eredmé- nyei alapján kiigazíthatóak. (2) A közösségi támogatás hatékony felhasználásának bizto- sítása érdekében a Bizottság és az érintett tagállamok szisz- tematikusan ellenőrzik a projektek előrehaladását, megfelelő esetben az Európai Beruházási Bank vagy más megfelelő szer- vek együttműködésével. (3) A támogatás iránti kérelem kézhezvételekor, annak jóvá- hagyását megelőzően a Bizottság becslést végez annak meg- állapítására, hogy a projekt megfelel-e az 5. és 6. cikkben megállapított feltételeknek és kritériumoknak. Szükség ese- tén a Bizottság felkéri az Európai Beruházási Bankot vagy más megfelelő szervet, hogy járuljanak hozzá a becsléshez. (4) A Bizottság és a tagállamok értékelik a projektek és pro- gramok alkalmazásának módját és értékelik végrehajtásuk hatásait, annak érdekében, hogy eldönthessék, az eredeti célok teljesíthetőek-e vagy teljesültek-e. Ez az értékelés töb- bek között kiterjed a projektek környezetre gyakorolt hatá- sával, az érvényben lévő közösségi törvényekre való tekintet- tel. Az érintett tagállammal történt konzultációt követően a Bizottság kérheti a kedvezményezettet, hogy bocsássa rendel- kezésre az e rendelet szerint támogatott projektek vagy pro- jektcsoportok konkrét értékelését, vagy biztosítsa az ilyen projektek értékeléséhez szükséges információt és segítséget. (5) Az ellenőrzést megfelelő esetben a fizikai és pénzügyi mutatókra való hivatkozással végzik. A mutatók a projektek egyedi jellegére és céljaira vonatkoznak. A mutatókat úgy rendezik, hogy azok megmutassák: – a tervhez képest a projekt által elért szintet és az eredeti- leg megállapított működési célokat, – az igazgatás részéről elért előrehaladást és bármely kap- csolódó problémát. (6) Az egyéni támogatás iránti kérelmek vizsgálata során a Bizottság figyelembe veszi az e cikkel összhangban végzett becslések és értékelések eredményeit. 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet (7) A (4) és (5) bekezdésben előírt értékelő és ellenőrzési eljá- rásokat a projekteket jóváhagyó határozatokban és/vagy a pénzügyi támogatásra vonatkozó szerződéses rendelkezések- ben állapítják meg. ” 16. A 16. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő rendelke- zés lép: „(1) A Bizottság értékelés céljából éves jelentést nyújt be az e rendelet keretében végzett tevékenységekről az Európai Par- lament, a Tanács, a Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére. A jelentés tartalmazza az alkalma- zás különböző területein a közösségi támogatással elért ered- mények értékelését az eredeti célkitűzések szempontjából, valamint tartalmaz egy fejezetet a jelenlegi többéves progra- mok tárgyáról és végrehajtásáról, különös tekintettel az 5a. cikkben előírt felülvizsgálatok ismertetésére. ” 17. A 18. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „18. cikk Költségvetési források 18. A 19. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „19. cikk Felülvizsgálati záradék 2006 vége előtt a Bizottság átfogó jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére a közösségi támogatás nyújtására vonatkozó, e rendelet szerinti mechanizmusokból és különösen a 4. cikkben megállapított mechanizmusokból és rendelkezésekből nyert tapasztalatokról. A Szerződés 156. cikkének első bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően az Európai Parlament és a Tanács megvizsgálja, hogy az ebben a rendeletben előírt intézkedéseket fogják-e folytatni vagy módosítani a 18. cikkben említett időszak végét követően, és milyen feltételek mellett. ” 19. A „ECU” kifejezés helyébe a teljes szövegben az „euró” kife- jezés lép. 20. A rendelet az e rendelet mellékletében található szöveggel egészül ki. Ennek a rendeletnek a 2000 és 2006 közötti időszakban történő végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi keret 4 600 millió EUR. Az éves előirányzatokat a költségvetési szerv engedélyezi a pénzügyi terv keretein belül. ” 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Az 1. cikk 19. pontját 1999. január 1-jétől kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. július 19-én. az Európai Parlament részéről az elnök J. M. GIL-ROBLES a Tanács részéről az elnök T. HALONEN 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105 MELLÉKLET „MELLÉKLET A 4. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett végrehajtási módozatok 1. A kockázati tőkéhez való közösségi hozzájárulás feltételei Az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti pénzügyi támogatás iránti kérelmeknek tartalmazniuk kell a következő információt, a 17. cikkben említett bizottság számára elfogadható módon, a támogatásnyújtásról szóló határozat alapjaként: – – az alap kezelési szabályzatának lényegi rendelkezéseit, ideértve annak jogi és igazgatási szerkezetét tartal- mazó tájékoztató emlékeztető, a részletes befektetési iránymutatót, ideértve a célprojektekre vonatkozó információ, – magánbefektetők bevonására vonatkozó tájékoztatás, – – – – – földrajzi lefedettségre vonatkozó információ, az alap pénzügyi életképességére vonatkozó információ, a befektetők jogorvoslati lehetőségére vonatkozó információ, abban az esetben, ha a részükre nyújtott kötelezettségvállalásokat az alap nem ismeri el, az alapból történő kilépési szabályokra és az alap megszüntetésére vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos információ, képviseleti jogokat a befektetői bizottságokban. A támogatásra vonatkozó határozatot megelőzően a közvetítő befektetési alapnak vagy más hasonló pénzügyi intézménynek vállalnia kell, hogy nem kevesebb mint a közösségi hozzájárulás két és félszeresét fekteti be a Szer- ződés 155. cikke (1) bekezdése első albekezdésének első francia bekezdésével összhangban előzetesen közös érdekű projektként azonosított projektekbe. Ha a befektetési alapokba vagy hasonló pénzügyi intézménybe irányuló közösségi támogatást kockázati tőké- ben való részvétel formájában biztosítják, azt alapvetően csak akkor bocsátják rendelkezésre, ha kockázat sze- rinti összehasonlításban a közösségi hozzájárulás egyenlő mértékű az alapban lévő más befektetőkével. A fogadó befektetési alapoknak vagy hasonló pénzügyi intézményeknek hatékony és eredményes pénzügyi elve- ket kell követniük. 2. A beavatkozás és maximális befektetés korlátai A rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti hozzájárulások nem haladják meg a 18. cikkben említett időszakra vonatkozó teljes összeg 1 %-át. Ez a korlát azonban az említett 4. cikk (1) bekezdésének e) pontjával összhangban növelhető. Az említett 4. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti közösségi támogatás nem haladja meg a befektetési alap vagy hasonló pénzügyi intézmény teljes tőkéjének 20 %-át. 3. A közösségi hozzájárulás kezelése A közösségi hozzájárulás kezelését az Európai Beruházási Alap (EBA) biztosítja. A rendelet 4. cikke (1) bekez- désének e) pontja szerinti közösségi támogatás végrehajtására vonatkozó részletes feltételeket, ideértve annak nyomon követését és ellenőrzését, a Bizottság és az EBA közötti együttműködési megállapodásban határozzák meg, az ebben a mellékletben megállapított rendelkezések figyelembevételével. 4. Egyéb rendelkezések A becslésre, ellenőrzésre és értékelésre vonatkozó, e rendeletben megállapított rendelkezéseket maradéktalanul alkalmazni kell annak 4. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, ideértve a közösségi támogatás, a pénzügyi ellen- őrzés, és a támogatás csökkentésének, felfüggesztésének és megszüntetésének feltételeire vonatkozó rendelke- zéseket. Ezt többek között a Bizottság és az EBA közötti együttműködési megállapodás vonatkozó rendelkezései és a befektetői alapok vagy hasonló pénzügyi intézmények megfelelő megállapodásai biztosítják, amelyek szük- séges ellenőrzést írnak elő a közös érdekű egyedi projektek szintjén. Megfelelő intézkedéseket kell tenni, hogy a Számvevőszék gyakorolhassa feladatát, különösen a kifizetések rendszerességének ellenőrzése érdekében. A 4. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti kifizetésekre ugyanazon rendelet 11. cikkének (7) bekezdése vonat- kozik, a 11. cikk (6) bekezdése ellenére. A befektetési időszak végén vagy annál korábban, az adott esettől füg- gően, a befektetett tőke hozadékából vagy a haszon és tőkenyereség elosztásából, illetve a befektetőknek járó minden más osztalékfizetésből származó valamennyi egyenleget vissza kell fizetni a közösségi költségvetésbe. 106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet A rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti kockázati tőkében való részvétel biztosítására vonatkozó minden határozatot az annak a rendeletnek a 17. cikkében említett bizottságnak kell benyújtani. A Bizottság rendszeresen jelentést küld az említett bizottságnak a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti kockázati tőkében való részvétel végrehajtásáról. A Bizottság a rendelet 15. cikkének keretében 2006 vége előtt értékelést ad a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerint elvégzett tevékenységekről, különösen annak felhasználásáról és hatásairól a támogatott transz- európai hálózati projektek végrehajtásában és magánbefektetők részvételéről a finanszírozott projektekben. ”


title: 1999/480/PESC: Action commune du Conseil du 19 juillet 1999 concernant l'organisation d'une réunion des chefs d'État et de gouvernement à Sarajevo, Bosnie-et- Herzégovine, au sujet du pacte de stabilité pour l'Europe du Sud-Est

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
head of State
head of government
peacekeeping
settlement of disputes
summit meeting

formats: html pdf print

text: L 188/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 7. 1999 ACTION COMMUNE DU CONSEIL du 19 juillet 1999 concernant l'organisation d'une réunion des chefs d'État et de gouvernement à Sarajevo, Bosnie-et- Herzégovine, au sujet du pacte de stabilité pour l'Europe du Sud-Est (1999/480/PESC) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité sur article 14, l'Union européenne, et notamment son considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) après l'adoption de la position commune 1999/345/ PESC du 17 mai 1999 concernant un pacte de stabilité pour l'Europe du Sud-Est (1), l'Union est déterminée à faire avancer ce processus, dans l'intérêt de la région et de toutes les autres parties concernées; un pacte de stabilité pour l'Europe du Sud-Est a été adopté par les ministres des affaires étrangères, le 10 juin 1999 à Cologne; pour renforcer la stabilité et la prospérité ainsi que la coopération entre les pays de la région, l'Union juge important d'envoyer un signal politique fort aux peuples de la région; ce signal pourrait prendre la forme d'une rencontre poli- tique de haut niveau sur le pacte de stabilité, qui serait organisée dans la région, gouvernement sur l'Europe du Sud-Est, qui doit se tenir à Sarajevo et qui doit être présidée par la présidence de l'Union européenne. le pacte de stabilité pour L'aide financière couvre les frais de préparation, d'organi- 2. sation et d'accueil de la conférence, à l'exception des frais de déplacement et d'hébergement des participants. Article 2 Le montant de référence financière pour la mise en œuvre de l'article 1er s'élève à 1 250 000 euros. Article 3 La présente action commune entre en vigueur le jour de son adoption. Elle s'applique jusqu'au 30 septembre 1999. La présente action commune est publiée au Journal officiel. Article 4 A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE ACTION COMMUNE: Fait à Bruxelles, le 19 juillet 1999. Article premier 1. Afin de promouvoir la stabilité dans la région du sud-est de l'Europe, l'Union européenne apporte une aide financière et logistique à l'organisation d'une rencontre des chefs d'État et de Par le Conseil Le président T. HALONEN (1) JO L 133 du 28. 5. 1999, p. 1


title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1602/1999 tad-19 ta’ Lulju 1999 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2597/97 li jistabbilixxi regoli addizzjonali dwar l-organizazzjoni komuni tas-suq tal-ħalib u prodotti tal-ħalib tal-ħalib għax-xorb

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
drinking milk
human nutrition
milk product
public health

text: 03/Vol. 26 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 151 31999R1602 22. 7. 1999 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 189/43 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 1602/1999 tad-19 ta’ Lulju 1999 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2597/97 li jistabbilixxi regoli addizzjonali dwar l-organizazzjoni komuni tas-suq tal-ħalib u prodotti tal-ħalib tal-ħalib għax-xorb IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 37 tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), l-Artikolu 4(d) tar-Regolament (KE) Nru 2597/97 (3) jistabilixxi l-ħalib għax-xorb għandu jkollu Billi kontenut ta’ materja xotta mingħajr xaħam ta’ 8,50 % (m/m) jew aktar għal ħalib li jkun fih 3,5 % (m/m) ta’ xaħam jew kontenut ekwivalenti fil-każ ta’ ħalib li jkun fih kontenut differenti ta’ xaħam; billi nstab li l- ħalib mhux maħdum f’ċerti Stati Membri ma jiksibx ir-rata speċifikata għal parti mis-sena jew għas-sena kollha; dik is-sitwazzjoni tista’ tqiegħed fil-periklu l-provvisti ta’ ħalib għax-xorb f’ċerti reġjuni fil-Komunità; minħabba r-restrizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(2) ta’ l-imsemmi Regolament rigward il-modifika tal- materja xotta mingħajr xaħam tal-ħalib u l-ħtiġiet addizzjonali oħra stabiliti fl-Artikolu 4 ta’ l-imsemmi Regolament, l-Artikolu 4(d) għandu jkun imħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 1999, li ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: L-Artikolu 4(d) tar-Regolament (KE) Nru 762/94 hu b’dan imħassar. Artikolu 1 Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-publikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 1999. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fid-19 ta’ Lulju 1999. Għall-Kunsill Il-President K. HEMILÄ (1) ĠU C 70, tat-13. 3. 1999, p. 14. (2) L-Opinjoni mogħtija nhar l-14 ta’ April 1999 (għadha mhix ippublikata fl-Ġurnal Uffiċjali). (3) ĠU L 351, tat-23. 12. 1997, p. 13


title: 1999/480/PESC: Azione comune del Consiglio del 19 luglio 1999 relativa allo svolgimento a Sarajevo, Bosnia- Erzegovina, di una riunione dei Capi di Stato e di governo concernente il patto di stabilità per l'Europa sudorientale

text: L 188/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 21. 7. 1999 AZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO del 19 luglio 1999 relativa allo svolgimento a Sarajevo, Bosnia-Erzegovina, di una riunione dei Capi di Stato e di governo concernente il patto di stabilità per l'Europa sudorientale (1999/480/PESC) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato sull'Unione europea, in particolare l'articolo 14, considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) a seguito dell'adozione della posizione comune 1999/ 345/PESC, del 17 maggio 1999, concernente il patto di stabilità per l'Europa sudorientale (1), l'Unione è determi- nata a far avanzare questo processo a beneficio della regione e di tutti gli altri interessati; i ministri degli Affari esteri hanno adottato il patto di stabilità per l'Europa sudorientale in data 10 giugno 1999 a Colonia; al fine di accrescere la stabilità, la prosperità e la coope- razione tra i paesi della regione, l'Unione ritiene sia importante inviare un forte segnale politico alle popola- zioni della regione; un tale segnale potrebbe essere costituito da una riunione politica ad alto livello, concernente il patto di stabilità, da organizzare nella regione, HA ADOTTATO LA PRESENTE AZIONE COMUNE: stabilità per l'Europa sudorientale. La riunione si terrà a Sara- jevo e sarà presieduta dalla presidenza dell'Unione europea. 2. Il sostegno finanziario copre i costi di organizzazione, allestimento e accoglienza della conferenza, escluse le spese di viaggio e di alloggio sostenute dai partecipanti. Articolo 2 L'importo finanziario di riferimento necessario ai fini dell'appli- cazione dell'articolo 1, è pari a 1 250 000 EUR. Articolo 3 La presente azione comune entra in vigore alla data dell'ado- zione. Essa si applica fino al 30 settembre 1999. Articolo 4 La presente azione comune è pubblicata nella Gazzetta uffi- ciale. Articolo 1 Fatto a Bruxelles, addì 19 luglio 1999. 1. Al fine di facilitare la promozione della stabilità nella regione dell'Europa sudorientale, l'Unione europea fornirà un sostegno finanziario e logistico per lo svolgimento di una riunione dei Capi di Stato e di governo, concernente il patto di Per il Consiglio Il presidente T. HALONEN (1) GU L 133 del 28. 5. 1999, pag. 1


title: Règlement (CE) nº 1674/1999 du Conseil, du 19 juillet 1999, fixant, pour la campagne de commercialisation 1999/2000, les montants de l'aide pour le lin textile et le chanvre ainsi que le montant retenu pour le financement des mesures favorisant l'utilisation de filasses de lin

eurovoc_concepts:
flax
hemp
marketing
production aid

text: 30. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 199/5 RÈGLEMENT (CE) No 1674/1999 DU CONSEIL du 19 juillet 1999 fixant, pour la campagne de commercialisation 1999/2000, les montants de l'aide pour le lin textile et le chanvre ainsi que le montant retenu pour le financement des mesures favorisant l'utilisation de filasses de lin LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1308/70 du Conseil du 29 juin 1970 portant organisation commune des marchés dans le secteur du lin et du chanvre (1), et notamment son article 2, paragraphe 3, et son article 4, paragraphe 3, de l'aide pour le lin ainsi que du coût des mesures à prévoir; il convient également de tenir compte du finan- cement déjà prévu; (4) l'application des critères visés ci-dessus conduit à fixer le montant de l'aide et la partie de l'aide destinée au finan- cement des mesures favorisant l'utilisation des filasses de lin au niveau indiqué ci-après, vu la proposition de la Commission (2), vu l'avis du Parlement européen (3), vu l'avis du Comité économique et social (4), considérant ce qui suit: (1) (2) (3) l'article 4 du règlement (CEE) no 1308/70 prévoit que les montants de l'aide pour le lin destiné principalement à la production de fibres et pour le chanvre produits dans la Communauté doivent être fixés annuellement; en vertu de l'article 4, paragraphe 2, dudit règlement, ce montant est fixé par hectare de superficie ensemencée et récoltée, de façon à assurer l'équilibre entre le volume de production nécessaire dans la Communauté et les possi- bilités d'écoulement de cette production; il doit être fixé compte tenu du prix des fibres et des graines de lin et de chanvre pratiqué sur le marché mondial; l'article 2, paragraphe 3, du règlement (CEE) no 1308/70 prévoit que la partie de l'aide destinée au financement des mesures communautaires favorisant l'utilisation de filasses de lin est arrêtée lors de la fixation de l'aide pour la campagne concernée selon les critères visés audit paragraphe; elle doit être fixée en tenant compte de l'évolution de la situation du marché du lin, du montant A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les la campagne de commercialisation 1999/2000, montants de l'aide visée à l'article 4 du règlement (CEE) no 1308/70 sont fixés: a) en ce qui concerne le lin, à 815,86 euros par hectare; b) en ce qui concerne le chanvre, à 662,88 euros par hectare. Article 2 la campagne de commercialisation 1999/2000, Pour le montant à retenir sur l'aide pour le lin destiné au financement des mesures favorisant l'utilisation de filasses de lin visées à l'article 2 du règlement (CEE) no 1308/70 est fixé à 0 euro par hectare. Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Il est applicable à partir du 1er août 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 19 juillet 1999. Par le Conseil Le président K. HEMILÄ (1) JO L 146 du 4. 7. 1970, p. 1. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 3290/94 (JO L 349 du 31. 12. 1994, p. 105). (2) JO C 59 du 1. 3. 1999, p. 9. (3) JO C 219 du 30. 7. 1999. (4) JO C 169 du 16. 6. 1999


title: Verordnung (EG) Nr. 1573/1999 der Kommission vom 19. Juli 1999 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung Nr. 2201/96 des Rates hinsichtlich der Merkmale von getrockneten Feigen, für die eine Produktionsbeihilfe gewährt wird

eurovoc_concepts:
dried product
minimum price
pip fruit
producer price
production aid

text: 20. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 187/27 VERORDNUNG (EG) Nr. 1573/1999 DER KOMMISSION vom 19. Juli 1999 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 2201/96 des Rates hinsichtlich der Merkmale von getrockneten Feigen, für die eine Produktionsbeihilfe gewährt wird DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 2201/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 über die gemeinsame Marktorganisation für Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse (1), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2199/97 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 9, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Im Rahmen von Titel I der Verordnung (EG) Nr. 2201/ 96 wurde eine Produktionsbeihilferegelung für die Herstellung bestimmter Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse eingeführt, und im Wege der Verord- nung (EG) Nr. 504/97 der Kommission vom 19. März 1997 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 2201/96 hinsichtlich der Produktionsbeihilfere- gelung für Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 702/1999 (4), wurden die allgemeinen Durchfüh- rungsvorschriften für diese Beihilferegelung erlassen. Es ist nunmehr der übrigen angezeigt, unbeschadet Vorschriften der Verordnung (EG) Nr. 504/97 einige spezifische Bestimmungen für getrocknete Feigen in bezug auf die Merkmale festzulegen, die diese aufweisen müssen, um für eine Produktionsbeihilfe in Betracht zu kommen. Getrocknete Feigen sind sowohl vor als auch nach der Verarbeitung in ihrer Qualität unterschiedlich. Es empfiehlt sich, den Mindestpreis und die Produktionsbei- hilfe für eine bestimmte Erzeugniskategorie festzusetzen. Die Gemeinschaftserzeugung ist durch zwei Sortentypen von getrockneten Feigen, nämlich den kleinfrüchtigen und den anderen Sorten, gekennzeichnet. Für jeden dieser beiden Sortentypen liegt das wesentliche Merkmal, das den Preisunterschied auf dem Markt bestimmt, in der Größe der Früchte. Daher sollten der Mindestpreis und die Produktionsbeihilfe für die repräsentativste Größen- klasse jedes der beiden Sortentypen von getrockneten Feigen für den unmittelbaren Verzehr festgesetzt und die Preise und Beihilfen für die anderen Größen von dem vorstehenden Preis bzw. der vorstehenden Beihilfe abge- leitet werden. Die in Artikel 4 Absatz 4 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 2201/96 genannten Mindestqualitätsanforde- rungen haben zum Ziel, die Herstellung von Erzeug- nissen zu verhindern, für die keine Nachfrage besteht oder die zu Marktverzerrungen führen würden, wobei die Anforderungen sich auf traditionelle, lautere Herstel- lungsverfahren stützen müssen. Nach Maßgabe hiervon empfiehlt es sich, Mindestanforderungen festzulegen, denen zum einen die vom Verarbeiter gekauften unver- (1) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996, S. 29. (2) ABl. L 303 vom 6. 11. 1997, S. 1. (3) ABl. L 78 vom 20. 3. 1997, S. 14. (4) ABl. L 89 vom 1. 4. 1999, S. 26. (4) (5) (6) arbeiteten getrockneten Feigen und zum anderen die getrockneten Feigen, für die die Beihilfe gewährt wird, entsprechen müssen. Um eine einheitliche Vorschriftenanwendung sicherzu- stellen, sind ferner die Modalitäten für die Überprüfung der Merkmale der getrockneten Feigen vor und nach der Verarbeitung festzulegen. Einige der Anforderungen dieser Verordnung machen eine tiefgreifende Anpassung des Erzeugungs- und des Verarbeitungssektors es notwendig, die betreffenden Anforderungen stufenweise in den fünf Wirtschaftsjahren nach Inkrafttreten dieser Verordnung einzuführen. erforderlich. Deshalb ist Die Bestimmungen dieser Verordnung geben bei gleich- zeitiger Anpassung an die Entwicklung der Rechtvor- schriften und der technischen und wirtschaftlichen Gege- benheiten die spezifischen Bestimmungen für getrock- nete Feigen in den Artikeln 1 und 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1709/84 der Kommission vom 19. Juni 1984 zur Festsetzung des den Erzeugern zu zahlenden Mindestpreises für der bestimmte beihilfefähige Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse (5), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1591/98 (6), wieder. Daher sind die Artikel 1 und 2 sowie die Anhänge I, II und III der genannten Verordnung aufzuheben. Produktionsbeihilfe sowie (7) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Um für den Mindestpreis an den Erzeuger in Betracht zu (1) kommen, müssen die unverarbeiteten getrockneten Feigen die Merkmale gemäß Anhang II besitzen. (2) Um für die Gewährung der Produktionsbeihilfe in Betracht zu kommen, müssen die getrockneten Feigen und die Feigenpaste die Merkmale gemäß Anhang III besitzen. (3) Der dem Erzeuger zu zahlende Mindestpreis für unverar- beitete getrocknete Feigen und die Produktionsbeihilfe für getrocknete Feigen werden für Erzeugnisse festgesetzt, die die in den Anhängen II bzw. III bezeichneten Merkmale aufweisen und eine Größe haben, die bei kleinfrüchtigen Sorten einer Anzahl von 75 bis 105 Früchten je Kilogramm und bei den anderen Sorten einer Anzahl von 65 bis 85 Früchten je Kilo- gramm entspricht. Für sonstige getrocknete Feigen werden der Mindestpreis und die Produktionsbeihilfe mit dem in Anhang I aufgeführten Koeffizienten multipliziert. (5) ABl. L 162 vom 20. 6. 1984, S. 8. (6) ABl. L 208 vom 24. 7. 1998, S. 14. L 187/28 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 20. 7. 1999 Artikel 2 (1) Bei unverarbeiteten getrockneten Feigen erfolgt die Über- prüfung ihrer Merkmale und ihrer Größe anhand repräsenta- tiver Proben, die vom Verarbeiter im Einvernehmen mit dem Erzeuger aus der Gesamtpartie entnommen werden. Die Proben werden vom Verarbeiter und vom Erzeuger kontradiktorisch begutachtet, und die Prüfergebnisse werden schriftlich festge- halten. Zu diesem Zweck ist unter „Partie“ die Gesamtheit der Erzeugnisse zu verstehen, die von demselben Erzeuger oder einer Erzeugerorganisation zur Übernahme durch den Verar- beiter gleichzeitig angeliefert werden. Nettogewicht jeder zu begutachtenden Probe muß mindestens 1 kg betragen. (3) Die Mitgliedstaaten können einzelstaatliche Vorschriften über Sortierungsabweichungen erlassen, insbesondere hinsicht- lich ihres geringstmöglichen Prozentsatzes, ihrer Kontrolle und ihrer Bestimmung. Artikel 3 Die Artikel 1 und 2 sowie die Anhänge I, Verordnung (EWG) Nr. 1709/84 werden aufgehoben. II und III der Artikel 4 (2) Bei getrockneten Feigen überprüft der Verarbeiter durch Probenahme bei jeder verkauften Partie die Einhaltung der für die Beihilfegewährung vorgeschriebenen Merkmale sowie die Größe. Die Prüfergebnisse werden schriftlich festgehalten. Das Diese Verordnung tritt am siebten Tag nach ihrer Veröffentli- chung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt ab dem Wirtschaftsjahr 1999/2000. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 19. Juli 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission 20. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 187/29 ANHANG I AUF DEN MINDESTPREIS UND DIE PRODUKTIONSBEIHILFE ANWENDBARE KOEFFIZIENTEN Größe (Anzahl Früchte je Kilogramm) Kleinfrüchtige Sorten (1) Andere Sorten Weniger als 75 Früchte/kg Weniger als 65 Früchte/kg 75 bis 105 Früchte/kg 65 bis 85 Früchte/kg 106 bis 136 Früchte/kg 86 bis 116 Früchte/kg Koeffizient für den Mindestpreis und die Produktionsbeihilfe 1,2 1 0,8 Erzeugnisse ohne Größensortierung (2) Erzeugnisse ohne Größensortierung 0,65 (3) (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel oder Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos. (2) Unverarbeitete getrocknete Feigen zur Herstellung von Feigenpaste. (3) Dieser Koeffizient wird für die ersten fünf Wirtschaftsjahre nach Inkrafttreten dieser Verordnung durch folgende Werte ersetzt: Wirtschaftsjahr 1999/2000 2000/2001 2001/2002 2002/2003 2003/2004 Koeffizient für den Mindestpreis Koeffizient für die Produktionsbeihilfe 0,70 0,70 0,65 0,65 0,65 1,0 1,0 0,9 0,8 0,7 L 187/30 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 20. 7. 1999 ANHANG II MERKMALE VON UNVERARBEITETEN GETROCKNETEN FEIGEN 1. Begriffsbestimmung Die unverarbeiteten getrockneten Feigen müssen von reifen Früchten der aus Ficus carica domestica L. hervorgegan- genen Anbausorten stammen und natürlich getrocknet worden sein. 2. Mindestanforderungen und Toleranzen Die unverarbeiteten Trockenfeigen müssen: — einen Höchstfeuchtigkeitsgehalt von 24 % haben, — eine Mindestgröße haben, die bei kleinfrüchtigen Sorten (1) einer Anzahl von 136 Früchten/kg und bei den anderen Sorten einer Anzahl von 116 Früchten/kg entspricht, — eine dünne Schale und ein Fruchtfleisch von honigartiger Konsistenz besitzen, — eine gewisse Einheitlichkeit in der Farbe zeigen, — sauber und praktisch frei von Fremdstoffen sein. In jeder Partie sind folgende Toleranzen zulässig (2): — 30 % nach Anzahl oder Gewicht Trockenfeigen mit inneren oder äußeren Verletzungen gleich welcher Ursache, wobei höchstens 18 % der Feigen Insektenschäden aufweisen dürfen, — 3 % nach Anzahl oder Gewicht Trockenfeigen, die nicht zur Verarbeitung geeignet sind. (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel oder Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos. (2) Bis zum Ende des Wirtschaftsjahres 2003/2004 sind jedoch folgende Toleranzen zulässig: — für die Wirtschaftsjahre 1999/2000 und 2000/2001 40 % und für die darauffolgenden Wirtschaftsjahre 35 % nach Anzahl oder Gewicht Trockenfeigen mit inneren oder äußeren Verletzungen gleich welcher Ursache, wobei für die Wirtschaftsjahre 1999/ 2000 und 2000/2001 höchstens 25 % und für die darauffolgenden Wirtschaftsjahre höchstens 20 % der Feigen Insektenschäden aufweisen dürfen, — für die Wirtschaftsjahre 1999/2000 und 2000/2001 10 % und für die darauffolgenden Wirtschaftsjahre 6 % nach Anzahl oder Gewicht Trockenfeigen, die nicht zur Verarbeitung geeignet sind. 20. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 187/31 ANHANG III A) MERKMALE VON GETROCKNETEN FEIGEN 1. Begriffsbestimmung Die getrockneten Feigen müssen von reifen Früchten der aus Ficus carica domestica L. hervorgegangenen Anbausorten stammen und natürlich getrocknet worden sein. 2. Mindestanforderungen und Toleranzen Die Trockenfeigen müssen: — einen Höchstfeuchtigkeitsgehalt von 24 % haben, — eine Mindestgröße haben, die bei kleinfrüchtigen Sorten (1) einer Anzahl von 136 Früchten/kg und bei den anderen Sorten einer Anzahl von 116 Früchten/kg entspricht, — eine dünne Schale und ein Fruchtfleisch von honigartiger Konsistenz besitzen, — Einheitlichkeit in der Farbe zeigen, — sauber und frei von Fremdstoffen sein. In jeder Partie sind folgende Toleranzen zulässig: — 25 % nach Anzahl oder Gewicht Trockenfeige mit inneren oder äußeren Verletzungen gleich welcher Ursache, wobei höchstens 15 % der Feigen Insektenschäden aufweisen dürfen. B) MERKMALE VON FEIGENPASTE Begriffsbestimmung und Mindestanforderungen Feigenpaste muß aus unverarbeiteten getrockneten Feigen hergestellt werden, die die Merkmale gemäß Anhang II besitzen, mit Ausnahme einer zulässigen geringeren Größe. Die unverarbeiteten getrockneten Feigen, die zur Herstellung von Feigenpaste verwendet werden, müssen in warmem Wasser gewaschen und heißluftgetrocknet worden sein. Sie müssen einen Höchstfeuchtigkeitsgehalt von 24 % haben. (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel oder Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos


title: 99/662/EG: Beschluß des Rates vom 19. Juli 1999 über den Abschluß des Abkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft und dem Staat Israel über die gegenseitige Anerkennung der OECD-Grundsätze der Guten Laborpraxis (GLP) und der Programme zur Überwachung ihrer Einhaltung

eurovoc_concepts:
Israel
agreement (EU)
chemical product
code of conduct
mutual recognition principle
research body

text: L 263/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 9. 10. 1999 II (Nicht veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) RAT BESCHLUSS DES RATES vom 19. Juli 1999 über den Abschluß des Abkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft und dem Staat Israel über die gegenseitige Anerkennung der OECD-Grundsätze der Guten Laborpraxis (GLP) und der Programme zur Überwachung ihrer Einhaltung (1999/662/EG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 133 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2 Satz 1, Absatz 3 Unterabsatz 1 sowie Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Das am 16. Januar 1997 in Brüssel paraphierte Abkommen über die gegenseitige Anerkennung der OECD-Grundsätze der Guten Laborpraxis (GLP) und der Programme zur Überwachung ihrer Einhaltung wurde von der Kommission im Einklang mit den ihr erteilten Verhandlungsrichtlinien ausgehandelt und sollte geneh- migt werden. Bestimmte Aufgaben bei der Durchführung wurden dem mit dem Abkommen eingesetzten Gemischten Ausschuß übertragen, insbesondere die Vollmacht, bestimmte Angaben in den beiden Anhängen zu ändern. Es sind die für das ordnungsgemäße Funktionieren des Abkommens erforderlichen internen Verfahren festzu- legen. Die Kommission sollte zu bestimmten techni- schen Änderungen des Abkommens und bestimmten Entscheidungen über dessen Durchführung ermächtigt werden — BESCHLIESST: Artikel 1 Das Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und dem Staat Israel über die gegenseitige Anerkennung der OECD- Grundsätze der Guten Laborpraxis (GLP) und die Programme zur Überwachung ihrer Einhaltung wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt. Der Wortlaut des Abkommens und die Vereinbarte Nieder- schrift sind diesem Beschluß beigefügt. Artikel 2 Der Präsident des Rates übermittelt im Namen der Gemein- schaft die in Artikel 16 des Abkommens genannte Note (1). Artikel 3 Die Kommission, unterstützt (1) von dem vom Rat benannten Sonderausschuß, vertritt die Gemeinschaft in dem mit Artikel 10 des Abkommens eingesetzten Gemischten Ausschuß. Nach Konsultation des Sonderausschusses nimmt die Kommission gemäß Artikel 3 Absatz 2, Artikel 5 Absatz 2 und den Artikeln 6, 7, 9 und 12 des Abkommens und dessen Anhang II die Notifikationen, die Konsultationen und den Informationsaustausch vor, stellt und beantwortet erforder- lichenfalls die Anträge auf Überprüfungen und Beteiligung an den Kontrollen und trifft die Entscheidung nach Artikel 11 Absatz 2, Artikel 11 Absatz 3 und Artikel 12 Satz 2. (2) im Gemischten Ausschuß wird im Falle von Änderungen des Anhangs I, die gemäß Artikel 4 Satz 2 des Abkommens beschlossen werden, und von Änderungen des Anhangs II, die gemäß Artikel 5 des Abkommens beschlossen werden, von der Kommission nach Konsultation des Sonderausschusses nach Absatz 1 des vorlie- genden Artikels festgelegt. (3) Kommission vom Rat mit qualifizierter Mehrheit gefaßt. Alle übrigen Beschlüsse werden auf Vorschlag der Der Standpunkt der Gemeinschaft Geschehen zu Brüssel am 19. Juli 1999. Im Namen des Rates Der Präsident T. HALONEN (1) Der Zeitpunkt des Inkrafttretens des Abkommens wird im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften auf Veranlassung des Generalsekreta- riats des Rates veröffentlicht


title: Directiva 1999/73/CE de la Comisión, de 19 de julio de 1999, por la que se incluye una sustancia activa (espiroxamina) en el anexo I de la Directiva 91/414/CEE del Consejo relativa a la comercialización de productos fitosanitarios (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
dangerous substance
marketing
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
plant health legislation
plant health product

text: L 206/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 5. 8. 1999 DIRECTIVA 1999/73/CE DE LA COMISIÓN de 19 de julio de 1999 por la que se incluye una sustancia activa (espiroxamina) en el anexo I de la Directiva 91/414/CEE del Consejo relativa a la comercialización de productos fitosanitarios (Texto pertinente a efectos del EEE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 91/414/CEE del Consejo, de 15 de julio de 1991, relativa a la comercialización de productos fitosanita- rios (1), cuya última modificación la constituye la Directiva 99/1/CE (2), denominada en lo sucesivo «la Directiva», y, en particular, el apartado 1 de su artículo 6, (1) (2) (3) (4) (5) Considerando que, de acuerdo con el apartado 2 del artículo 6 de la Directiva 91/414/CEE, Alemania recibió el 13 de octubre de 1995 una solicitud de Bayer AG, denominada en lo sucesivo «el solicitante», para la inclu- sión de la sustancia activa espiroxamina en el anexo I de la Directiva; Considerando que, de acuerdo con lo dispuesto en el apartado 3 del artículo 6 de la Directiva, la Comisión confirmó en su Decisión 96/522/CE, de 29 de julio de 1996, por la que se reconoce, en principio, la confor- midad del expediente presentado para su examen deta- llado con vistas a la posible inclusión de la espiroxamina en el anexo I de la Directiva 91/414/CEE del Consejo relativa a la comercialización de productos fitosanita- rios (3), que podía considerarse que el expediente presen- tado sobre la espiroxamina satisfacía, en principio, los requisitos sobre datos e información del anexo II y, en lo relativo a un producto fitosanitario con esta sustancia activa, del anexo III de la Directiva; Considerando que, de acuerdo con el apartado 1 del artículo 5 de la Directiva, una sustancia activa debe incluirse por un período no superior a diez años en el anexo I cuando quepa esperar que no tenga efectos nocivos para la salud humana o la sanidad animal ni para las aguas subterráneas, ni repercusiones inacepta- bles para el medio ambiente; Considerando que, por lo que respecta a la espiroxa- mina, los mencionados efectos sobre la salud humana y sobre el medio ambiente han sido evaluados, de confor- midad con lo dispuesto en los apartados 2 y 4 del artículo 6 de la Directiva, para los usos propuestos por el solicitante; que Alemania, en su función de Estado miembro ponente, presentó a la Comisión el 5 de febrero de 1997 el informe de evaluación en cuestión; Considerando que el informe presentado ha sido exami- nado por los Estados miembros y la Comisión en el seno del Comité fitosanitario permanente; que dicho examen concluyó el 12 de mayo de 1999 y se plasmó en el (1) DO L 230 de 19. 8. 1991, p. 1. (2) DO L 21 de 28. 1. 1999, p. 21. (3) DO L 220 de 30. 8. 1996, p. 23. (6) (7) (8) informe de evaluación de la espiroxamina de la Comi- sión; que puede ser necesario actualizar periódicamente este informe para tener en cuenta el progreso técnico y científico; que, en tal caso, las condiciones de inclusión de la espiroxamina en el anexo I de la Directiva 91/ 414/CEE también deberán modificarse en virtud del apartado 1 del artículo 6 de dicha Directiva; Considerando que el expediente y la información proce- dente de la evaluación también fueron remitidos al Comité científico de las plantas para que emitiera su dictamen; que éste fue emitido el 18 de diciembre de 1998 (4); que el Comité determinó los riesgos poten- ciales para las algas, los organismos que habitan en los sedimentos y, posiblemente, los vegetales; que, por lo tanto, llegado el caso, deben adoptarse medidas para paliar el riesgo; que, en lo que respecta a la exposición del operario, el Comité llegó a la conclusión de que con la utilización de equipos de protección individual (EPI) la exposición estimada del operario era aceptable; que, por lo tanto, será necesario adoptar medidas preventivas adecuadas para garantizar la seguridad del operario; que estas conclusiones también concuerdan con las cues- tiones destacadas en la revisión llevada a cabo en el ámbito del Comité fitosanitario permanente; Considerando que de los exámenes efectuados se desprende que cabe esperar de los productos fitosanita- rios que contienen la sustancia activa en cuestión que satisfagan en general los requisitos establecidos en las letras a) y b) del apartado 1 y en el apartado 3 del artículo 5 de la Directiva, sobre todo respecto a los usos examinados; que, por lo tanto, es necesario incluir la sustancia activa en cuestión en el anexo I para garantizar que, en todos los Estados miembros, las autorizaciones de los productos fitosanitarios que contengan dicha sustancia activa puedan concederse de conformidad con las disposiciones de la Directiva; Considerando que es necesario un plazo de tiempo razo- nable después de la inclusión para que los Estados miembros apliquen lo dispuesto en la Directiva 91/ 414/CEE en relación con los productos fitosanitarios que contengan espiroxamina y en particular para que revisen, dentro de ese plazo, las autorizaciones provisio- nales existentes o concedan, antes de que termine dicho plazo, nuevas autorizaciones de conformidad con lo dispuesto en la Directiva; que puede que también sea necesario un plazo más largo en relación con los productos fitosanitarios que contengan espiroxamina y otras sustancias activas incluidas en el anexo I; (4) CCP/Spirox/004-final de 18 de enero de 1999. 5. 8. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 206/17 (9) (10) Considerando que es conveniente que los Estados miem- bros tengan o pongan el informe de evaluación apro- bado (excepto en lo relativo a la información confiden- cial con arreglo al artículo 14 de la Directiva) a disposi- ción de todos los interesados en su consulta; Considerando que el informe de evaluación es necesario para que los Estados miembros apliquen correctamente varias secciones de los principios uniformes establecidos en el anexo VI de la Directiva, en las que estos principios se refieren a la evaluación de la información del anexo II presentada para la inclusión de la sustancia activa en el anexo I de la Directiva; (11) Considerando que las medidas previstas en la presente Directiva se ajustan al dictamen del Comité fitosanitario permanente de 12 de mayo de 1999, HA ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA: Artículo 1 La espiroxamina quedará incluida como sustancia activa en el anexo I de la Directiva 91/414/CEE, de acuerdo con el anexo de la presente Directiva. Artículo 2 1. Los Estados miembros adoptarán las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para cumplir la presente Directiva, a más tardar el 1 de enero de 2000. 2. No obstante, en el caso de productos fitosanitarios que contengan espiroxamina junto con otra sustancia activa incluida en el anexo I de la Directiva 91/414/CEE, el período citado en el apartado 1 se ampliará en la medida en que las disposiciones de la Directiva relativa a la inclusión de esta otra sustancia activa en el anexo I de la Directiva 91/414/CEE establezcan un período de aplicación más largo. Los Estados miembros tendrán el informe de evaluación 3. (excepto en lo relativo a la información confidencial con arreglo al artículo 14 de la Directiva) a disposición de todos los interesados en su consulta, o bien lo pondrán a disposición de quienes lo soliciten expresamente. 4. Cuando los Estados miembros adopten dichas disposi- ciones, éstas harán referencia a la presente Directiva o irán acompañadas de dicha referencia en su publicación oficial. Los Estados miembros establecerán las modalidades de la mencio- nada referencia. Artículo 3 La presente Directiva entrará en vigor el 1 de septiembre de 1999. Artículo 4 Los destinatarios de la presente Directiva serán los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 19 de julio de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión L 206/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 5. 8. 1999 ESPIROXAMINA 1. Identidad: ANEXO (Denominación según la nomenclatura de la Unión Internacional de Química Pura y Aplicada, UIQPA) (8-terc-Butilo- 1,4-dioxaspiro[4. 5] decan-2-ilmetil)-etilpropilamina 2. Condiciones que debe satisfacer: 2. 1. La pureza de la sustancia activa será al menos de 940 g/kg de producto técnico (diasteroisómeros A y B combinados). 2. 2. Sólo se autorizarán los usos como fungicida. 2. 3. Para la aplicación de los principios uniformes del anexo VI, se tendrán en cuenta las conclusiones del informe de evaluación de la espiroxamina y, sobre todo, sus apéndices I y II, tal y como fue aprobado en el Comité fitosanitario permanente el día 12 de mayo de 1999. Además, en su evaluación global los Estados miembros: — deberán prestar especial atención a la seguridad del operario y deberán garantizar que las condiciones de autorización incluyan las adecuadas medidas preventivas, y — deberán prestar especial atención a su repercusión sobre los organismos acuáticos y deberán garantizar que las condiciones de autorización incluyan, en caso necesario, medidas para paliar el riesgo. 3. Fecha límite de inclusión: 1 de septiembre de 1999


title: Решение на Съвета от 19 юли 1999 година за сключване на Споразумение за взаимно признаване на принципите на ОИСР за добра лабораторна практика (ДЛП) и за програмите за наблюдение на съответствието между Европейската общност и Държавата Израел

formats: html pdf print xhtml

text: 11/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 227 31999D0662 L 263/6 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 9. 10. 1999 РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА от 19 юли 1999 година за сключване на Споразумение за взаимно признаване на принципите на ОИСР за добра лабораторна практика (ДЛП) и за програмите за наблюдение на съответствието между Европейската общност и Държавата Израел (1999/662/ЕО) СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 133 от него, във връзка с първото изречение на член 300, параграф 2 и първата алинея от член 300, параграф 3 и член 300, параграф 4, като взе предвид предложението на Комисията, като има предвид, че: (1) (2) (3) Споразумението за взаимно признаване на принципите на ОИСР за добра лабораторна практика (ДЛП) и за програ- мите за наблюдение на съответствието, парафиран в Брюксел на 16 януари 1997 г. , бе договорен от Комисията в съответствие с нейните насоки за водене на преговори и следва да бъде одобрен; определени аспекти на прилагането са възложени на Съв- местния комитет, създаден по силата на споразумението, и по-специално правомощието да се внасят изменения в опре- делени части на двете приложения; необходимо е да се постановят съответните вътрешни про- цедури с оглед на правилното действие на споразумението; на Комисията следва да се дадат правомощия да прави определени технически промени в споразумението и да взема определени решения относно неговото прилагане, РЕШИ: Текстът на споразумението и приетият протокол са приложени към настоящото решение. Член 2 Председателят на Съвета предава, от името на Общността, нотата, предвидена в член 16 от споразумението (1). Член 3 1. Комисията, с помощта на специалния комитет, назначен от Съвета, представлява Общността в Съвместния комитет, предвиден в член 10 от споразумението. След допитване до специалния комитет Комисията изпраща нотификациите, провежда консулта- циите и обменя информацията, подава заявки за проверки и за участие в проверки, и при нужда, отговаря на запитвания в съот- ветствие с член 3, параграф 2, член 5, параграф 2, членове 6, 7, 9 и 12 от споразумението и с приложение II към него, както и взема решението, предвидено в член 11, параграфи 2 и 3 и второто изре- чение на член 12. 2. Позицията на Общността в Съвместния комитет по отношение на изменения в приложение I, приети в съответствие с второто изречение на член 4 от споразумението, и по отношение на изме- нения в приложение II, приети в съответствие с член 5 от Спора- зумението, се приема от Комисията, след като се е допитала до спе- циалния комитет, посочен в параграф 1 от настоящия член. 3. Всички останали решения се вземат от Съвета, който действа с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията. Член 1 Съставено в Брюксел на 19 юли 1999 година. Одобрява се от името на Общността Споразумението за взаимно признаване на принципите на ОИСР за добра лабораторна практика (ДЛП) и за програмите за наблюдение на съответствието между Европейската общност и Държавата Израел. За Съвета Председател T. HALONEN (1) Датата на влизане в сила на споразумението ще бъде публикувана в Официален вестник на Европейските общности от Генералния секре- тариат на Съвета


title: Mededeling van de Commissie aan de Raad, het Europees Parlement en het Economisch en Sociaal Comité - Studie over de controle van ouders op het gebied van televisie- uitzendingen

eurovoc_concepts:
audiovisual communications policy
child protection
public awareness campaign
television

formats: html pdf

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 19. 07. 1999 COM(1999) 371 def MEDEDELING VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD, HET EUROPEES PARLEMENT EN HET ECONOMISCH EN SOCIAAL COMITE Studie over de controle van ouders op het gebied van televisie-uitzendingen INLEIDING De Commissie diende overeenkomstig artikel 22ter, lid 2, van de gewijzigde Richtlijn "Televisie zonder grenzen"1 een onderzoek uit te voeren naar de mogelijke voor- en nadelen van verdere maatregelen ter vergemakkelijking van de controle van ouders of verzorgers over de programma's waar minderjarigen naar kunnen kijken. Volgens de Richtlijn moest dit onderzoek onder meer betrekking hebben op de wenselijkheid van: – de eis dat nieuwe televisietoestellen zijn voorzien van technische apparatuur waardoor ouders en verzorgers bepaalde programma's kunnen weren; – het opzetten van passende classificatiesystemen2; – het bevorderen van een op het gezin afgestemd programmeringsbeleid en andere pedagogische en op bewustmaking gerichte maatregelen, – het in aanmerking nemen van de ervaring die op dit gebied in en buiten Europa is opgedaan en van de opinie van belanghebbende partijen zoals omroeporganisaties, producenten, pedagogen, mediaspecialisten en relevante verenigingen. Dit onderzoek waartoe de Commissie wettelijk verplicht was, is thans afgerond. In deze mededeling worden de belangrijkste resultaten van het onderzoek en de daaruit voortvloeiende aanbevelingen alsmede de eerste reacties van de Commissie uiteengezet. ACHTERGROND Na afloop van een openbare aanbesteding werd voor de uitvoering van de studie op 24 juli 1998 een overeenkomst gesloten met de Oxford University Centre for Socio- legal Studies. Het verslag werd op 19 maart 1999 gepubliceerd op de World Wide Web. 3 De Commissie stelt met voldoening vast dat deze kwalitatief hoogstaande studie een belangrijke bijdrage levert aan het debat en de op het gebied van de bescherming van minderjarigen en televisie-uitzendingen bestaande kennis. De Commissie hecht zeer veel belang aan de bescherming van minderjarigen tegen een potentieel schadelijke audiovisuele inhoud. Na de publicatie van het Groenboek van de Commissie over de bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid in de context van de audiovisuele en informatiediensten4 keurde de Gemeenschap op 24 september 1998 een aanbeveling goed over de bescherming van 1 2 3 4 Richtlijn 97/36/EG van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van Richtlijn 89/552/EEG van de Raad betreffende de coördinatie van bepaalde wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen in de lidstaten inzake de uitoefening van televisie- omroepactiviteiten; PB L 202/60 van 30. 7. 1997. De geschiktheid van de media-inhoud (in dit geval televisie) voor specifieke leeftijdsgroepen wordt beoordeeld aan de hand van classificatiesystemen. http://europa. eu. int/comm/dg10/avpolicy/key_doc/parental_control/index. html COM (96) 483 def. 2 minderjarigen en de menselijke waardigheid in audiovisuele en informatiediensten5. Op 25 januari 1999 hechtte ook de Raad zijn goedkeuring aan een actieplan ter bevordering van een veiliger gebruik van Internet6. In de onlangs voltooide studie wordt er opnieuw op gewezen dat de bescherming van minderjarigen uiterst belangrijk is voor de Commissie en wordt het standpunt bevestigd dat het duidelijk van openbaar belang is kinderen te beschermen tegen buitensporig geweld in televisieuitzendingen en andere programma's die schadelijke gevolgen kunnen hebben. Kinderen zijn geen volwassenen, zij zijn kwetsbaarder, hebben nog niet geleerd programma's kritisch te beoordelen en zijn meer blootgesteld aan gevaren. DE BELANGRIJKSTE CONCLUSIES VAN DE STUDIE – Televisieprogramma's worden steeds minder in gezinsverband bekeken en deze tendens zal nog toenemen in een digitaal tijdperk met meerdere televisietoestellen en kanalen in een gezin. Deze verandering doet zich voor op een tijdstip waarop er een explosieve toename is van het aantal beschikbare en vaak transnationale televisiezenders in Europa. Deze ontwikkelingen maken het voor de regelgevende instanties steeds moeilijker om na te gaan of de op culturele gevoeligheden gebaseerde programmeringsnormen door de omroeporganisaties in acht worden genomen. – De V-chiptechnologie (anti-geweldchip) die in de Verenigde Staten en Canada wordt toegepast, is in Europa technisch niet haalbaar. Aangezien op het gebied van televisieomroep de overgang van analoge naar digitale transmissiemethoden reeds begonnen is, zouden de regelgevende instanties in Europa moeten uitgaan van de door de digitale technologie geboden mogelijkheden en capaciteiten zodat filtersystemen betrouwbaarder, kunnen worden geperfectioneerder en veiliger zijn. ontwikkeld veel die – Wat de bescherming van minderjarigen betreft, kunnen de technische maatregelen, althans in de afzienbare toekomst, niet volledig in de plaats treden van de aansprakelijkheid van de omroeporganisaties. Dit geldt vooral voor vrij toegankelijke de omroeporganisatie moet derhalve als zodanig gehandhaafd worden en methoden zoals de "watershed"7 blijven in die context van toepassing. Wat echter de geëncrypteerde diensten zoals betaaltelevisie, pay-per-view, video on demand, enz. betreft, zouden technische voorzieningen in aanzienlijke mate ertoe kunnen bijdragen dat minderjarigen niet aan schadelijke inhoud worden blootgesteld. De televisieuitzendingen. aansprakelijkheid van De 5 6 7 Aanbeveling van de Raad van 24 september 1998 betreffende de ontwikkeling van de concurrentiepositie van de Europese industrie van audiovisuele en informatiediensten door de bevordering van nationale kaders teneinde een vergelijkbaar en doeltreffend niveau van bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid te bereiken (PB L 270 van 07. 10. 1998, blz. 48). Beschikking 276/1999/EG van het Europees Parlement en de Raad van 25 januari 1999 tot vaststelling van een communautair meerjarenactieplan ter bevordering van een veiliger gebruik van Internet door het bestrijden van illegale en schadelijke inhoud op mondiale netwerken. Het uitzenden van bepaalde programma's 's avonds laat of 's nachts. 3 effectieve tenuitvoerlegging van dergelijke systemen vereist dat ook de aansprakelijkheid van de omroeporganisaties in aanmerking wordt genomen8. – Er moeten open en interoperabele technische normen voor televisietoestellen en set-top boxes worden ontwikkeld zodat ouders en verzorgers kunnen kiezen uit een scala van filterende programmatuur waarin de verschillende culturen en waardesystemen worden weergegeven. een gestandaardiseerd technisch protocol voor het doorgeven van informatie ter beoordeling van bepaalde programma's nuttig zijn: hierdoor zouden de omroepdiensten in heel Europa kunnen worden gefilterd aan de hand van filterprogrammatuur die bepaalde culturele waarden weergeeft. Gezien de in de studie een pluralistische overschakeling naar digitale transmissie wordt benadering van de filter- en beoordelingssystemen aanbevolen. verband ook zou dit In – Een geharmoniseerde benadering bij de beoordeling van de audiovisuele inhoud is, gezien de grote culturele diversiteit van de Europese audiovisuele markt, uitgesloten: door het uitwerken van gemeenschappelijke descriptieve criteria zou de audiovisuele inhoud echter op vergelijkbare wijze kunnen worden beschreven, terwijl de bevoegde nationale en regionale instanties nog steeds zouden belast zijn met de evaluatie van een dergelijke inhoud. Dit zou de vergelijkbaarheid van de in de lidstaten van toepassing zijnde beoordelingssystemen in de hand werken en zou het mogelijk maken aan de hand van technische voorzieningen de transnationale televisiezenders te filteren overeenkomstig specifieke culturele normen, maar op basis van dezelfde (descriptieve) informatie over elk programma. In de studie wordt eveneens aanbevolen dat bij de beoordeling zoveel mogelijk wordt uitgegaan van transparante criteria zodat de kijkers zelf kunnen nagaan waarop bepaalde beoordelingen zijn gebaseerd. – De in de verschillende media - film, televisie, videospelletjes, Internet – toegepaste beoordelingssystemen hoeven niet aan elkaar te worden aangepast of meer te worden geharmoniseerd. Kinderen maken steeds meer gebruik van die media en, hoewel de verschillende technieken voor de bescherming van minderjarigen verschillend zijn, dient het niveau van bescherming tegen schadelijke inhoud toch vergelijkbaar te zijn. – In de wordt studie en bewustmakingsmaatregelen sterk benadrukt, in het bijzonder media-educatie en een kritische benadering bij het kijken naar tv-programma's, zowel wat ouders als wat kinderen betreft. voorlichtings- belang ook van het CONCLUSIES EN VERVOLGACTIVITEITEN De studie levert een belangrijke bijdrage aan de evaluatie van de toepassing van de gewijzigde richtlijn die, zoals bepaald in artikel 26 van die richtlijn, uiterlijk op 8 Wat de systemen inzake voorwaardelijke toegang betreft, wijst de Commissie op het belang van het voorkomen en vervolgen van piraterij. Richtlijn 98/84/EG van het Europees Parlement en de Raad van 20 november 1998 betreffende de rechtsbescherming van diensten gebaseerd op of bestaande uit voorwaardelijke toegang (PB L 320 van 28. 11. 1998, blz. 54-57). 4 31 december 2000 moet afgerond zijn (deze evaluatie kan eventueel vergezeld gaan van passende voorstellen voor de wijziging van de richtlijn). Daarnaast zal de Commissie de bevindingen van de studie bespreken in het kader van haar regelmatige contacten met de deelnemers aan het Digital Video Broadcasting (DVB) Project. De Digital Video Broadcasting Group (DVB) werd opgericht in Europa en is uitgegroeid tot een over de hele wereld verspreid consortium waarvan 220 omroeporganisaties, fabrikanten, netwerkexploitanten en regelgevende instanties in meer dan 30 landen lid zijn. De digitale transmissiesystemen van DVB werden door de marktactoren in een zelfregulerende omgeving ontwikkeld en worden thans in de gehele wereld toegepast. Hun wereldwijd succes is grotendeels toe te schrijven aan Europa's eigen diversiteit waardoor de DVB alle mogelijke gebruikersvereisten in aanmerking kon nemen en de technologieën dienovereenkomstig kon specificeren. De DVB werkt momenteel aan de ontwikkeling van de Multimedia Home Platform, een open digitale televisie-ontvangststructuur van de tweede generatie. De besprekingen van de Commissie met de DVB zullen toegespitst zijn op de technische en commerciële haalbaarheid van de tenuitvoerlegging van de in de studie vervatte concepten, met name de operationele vereisten van technische voorzieningen om de door ouders of verzorgers uitgeoefende controle op door minderjarigen bekeken programma's te vergemakkelijken. Zoals het ook bij de vroegere werkzaamheden van de DVB het geval was, is het belangrijk dat bij de vaststelling van de gebruikersvereisten rekening wordt gehouden met alle Europese vereisten. Tenslotte zal de Commissie verder besprekingen voeren met alle betrokkenen (filmclassificatie-comités, omroeporganisaties, Internetoperatoren, video-industrie, lidstaten, kijkers en gebruikers, enz. ) teneinde de ontwikkeling te bevorderen van aan de digitale omgeving in Europa aangepaste descriptieve beoordelingssystemen. In deze context zal de Commissie ook nagaan in hoeverre en op welke manier in de toekomst en gebied bewustmakingsmaatregelen moeten worden genomen. televisieuitzendingen voorlichtings- van het op 5