title: Communication concernant la modification de la décision 98/682/CE, Euratom, portant nomination des membres ainsi que des présidents et des vice-présidents des groupes d'experts assistant la Commission sur le contenu et l'orientation des actions clés dans le domaine de la recherche et du développement technologique (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
appointment of staff
president of an institution
research and development
self-employed person
technological change
vice-president of an institution

text: 29. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 216/5 Communication concernant la modification de la dØcision 98/682/CE, Euratom, portant nomina- tion des membres ainsi que des prØsidents et des vice-prØsidents des groupes d’experts assistant la Commission sur le contenu et l’orientation des actions clØs dans le domaine de la recherche et du dØveloppement technologique (1999/C 216/04) (Texte prØsentant de l’intØrŒt pour l’EEE) Par sa dØcision du 26 juillet 1999 la Commission a dØcidØ qu’(cid:224) compter de cette date: (cid:151) les personnes dont les noms figurent (cid:224) l’annexe I nommØes, par la dØcision 98/682/CE, Euratom, membres des groupes d’experts instituØs par la dØcision 98/610/CE, Euratom, ne sont plus membres desdits groupes, (cid:151) les personnes dont les noms figurent (cid:224) l’annexe II sont nommØes membres des groupes d’experts instituØs par la dØcision 98/610/CE, Euratom, jusqu’au 20 novembre 2000, (cid:151) les personnes dont les noms figurent (cid:224) l’annexe III sont nommØes prØsident ou vice-prØsident des groupes d’experts mentionnØs (cid:224) ladite annexe, (cid:151) les personnes visØes aux alinØas 2 et 3 sont tenues au respect des conditions d’indØpendance et de confidentialitØ figurant (cid:224) l’annexe III de la dØcision 98/682/CE, Euratom. ANNEXE I Groupe d’experts Experts sortants (motivation) «SantØ, alimentation et facteurs environnementaux» «Ma(cid:238)trise des maladies infectieuses» «L’usine cellulaire» «Vieillissement de la population» B. MEROT (dØmissionnaire) N. BARRET (dØmissionnaire) (cid:151) M. BALTES (dØcØdØe) M. PAULA BARBOSA (dØmissionnaire) «Gestion durable de l’agriculture, de la pŒche et de la sylviculture» C. CARUSO (dØmissionnaire) «SociØtØ de l’information» «Produits, procØdØs et organisation innovants» «MobilitØ durable et intermodalitØ» R. BAUSCH (dØmissionnaire) H. BERTHELSEN (dØmissionnaire) C. HORN (dØmissionnaire) P. O’DONOVAN (dØmissionnaire) K. BOGG (dØmissionnaire) C 216/6 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 29. 7. 1999 Groupe d’experts Experts sortants (motivation) «Nouvelles perspectives pour l’aØronautique» «Technologie des transports terrestres et de la mer» S. CATOIRE (dØmissionnaire) G. BYRNE (dØmissionnaire) «Gestion durable et qualitØ de l’eau» et «gestion durable des ØcosystŁmes marins» «Changements planØtaires, climat et biodiversitØ» «La ville de demain et le patrimoine culturel» «SystŁmes ØnergØtiques plus propres» et Øconomique et efficace» «une Ønergie (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) «AmØlioration de la base de connaissance socio-Øco- nomiques» M. DURU (dØmissionnaire) «Fusion thermonuclØaire contr(cid:244)lØe» R. SALOMAA (dØmissionnaire) «Fission nuclØaire» E. SIDERIS (nommØ membre du comitØ de programme) ANNEXE II Groupe d’experts Noms et prØnoms «SantØ, alimentation et facteurs environnementaux» DROUET DYBING LISON MEDINA VAHTER «Ma(cid:238)trise des maladies infectieuses» AGNARSDOTTIR «L’usine cellulaire» «Vieillissement de la population» MARTH BECK BRICK B(cid:220)HLER Xavier Erik Dominique Sylvie Marie E. Gudrun Egon Yaffa Yitzak Christian FERRO MORˆO LABRAL JosØ Manuel INGOLFSDOTTIR Vilborg 29. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 216/7 Groupe d’experts Noms et prØnoms «Gestion durable de l’agriculture, de la pŒche et de la sylviculture» CHET «SociØtØ de l’information» HERSOUG RADDI HEALY MOGENSEN VORTMAN WAGNER «Produits, procØdØs et organisation innovants» PALSSON «MobilitØ durable et intermodalitØ» «Nouvelles perspectives pour l’aØronautique» SHPITALNI WATHNE TELLE ROSEN THOMAS «Technologie des transports terrestres et de la mer» HOLDEN «Gestion durable et qualitØ de l’eau» et «gestion durable des ØcosystŁmes marins» DAGAN «Changements planØtaires, climat et biodiversitØ» GRANELI LIE HOV LAVEE Ilan Bjłrn Paolo Michael Gregers Jacob Luc Pall Moshe Einar Nils Aviv Jean-Marc Kjell Gedeon Edna Ulf (cid:216)ystein Hanoch SVEINBJ(cid:214)RNSDOTTIR Amy «La ville de demain et le patrimoine culturel» GISLADOTTIR SHACHAR «SystŁmes ØnergØtiques plus propres» et Øconomique et efficace» «une Ønergie YOGEV «AmØlioration de socio-Øconomiques» la base de connaissances OLSEN «Fusion thermonuclØaire contr(cid:244)lØe» SCHWARTZ SOFER IONESCU KALLI «Fission nuclØaire» YADIGAROGLU Ingibj(cid:246)rg Arie Ammon Johan P. Dafna Catherine Valentin Heikki George C 216/8 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 29. 7. 1999 ANNEXE III Groupe d’experts Nom et prØnom du nouveau prØsident Noms et prØnoms des nouveaux vice-prØsidents «vieillissement de la population» TAIPALE Vappu WICK Georg «sociØtØ de l’information» (cid:151) (cid:151) AIRAGHI Angelo Communication de la Commission relative (cid:224) l’entrØe en application, dans les Øchanges entre la CommunautØ europØenne et le Cambodge, des dispositions prØvues par le rŁglement (CEE) no 2454/93 de la Commission, modifiØ par le rŁglement (CE) no 12/97, relatives (cid:224) la dØfinition de la notion de «produits originaires» pour l’application de prØfØrences tarifaires accordØes par la CommunautØ (cid:224) certains produits de pays en dØveloppement [cumul rØgional de l’origine pour les pays de l’Association des nations de l’Asie du Sud-Est (ANASE)] (1999/C 216/05) Le rŁglement (CEE) no 2454/93 de la Commission (1), modifiØ par le rŁglement (CE) no 12/97 (2), prØvoit, aux articles 72 et suivants, un cumul rØgional dans le cadre des rŁgles communautaires d’origine applica- bles au systŁme des prØfØrences gØnØralisØes (SPG), ce cumul Øtant, entre autres, applicables aux pays membres de l’Association des nations de l’Asie du Sud-Est (ANASE). L’article 72 ter stipule notamment que les pays membres de l’un des groupements rØgionaux mentionnØs communiquent, par l’intermØdiaire du secrØtariat du groupe rØgional concernØ, un engagement (cid:224) respecter les dispositions en matiŁre de rŁgles d’origine du systŁme de prØfØrences gØnØralisØes et (cid:224) fournir la coopØration administrative nØcessaire en matiŁre de certificats d’origine «formule A». Le Cambodge, dont l’entrØe effective dans l’ANASE a eu lieu le 30 avril 1999, ayant satisfait (cid:224) cette obligation, les dispositions en matiŁre de cumul rØgional lui sont applicables (cid:224) compter du 1er septembre 1999. (1) JO L 253 du 11. 10. 1993, p. 1. (2) JO L 9 du 13. 1. 1997, p. 1


title: 1999 m. liepos 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1728/1999, nustatantis galutinį antidempingo muitą poliesterio sintetinių pluoštų, kurių kilmės šalis Taivanis, importui ir nutraukiantis procesinius veiksmus dėl poliesterio sintetinių pluoštų, kurių kilmės šalis Korėjos Respublika, importo

eurovoc_concepts:
South Korea
anti-dumping duty
import
man-made fibre
originating product

formats: html pdf print

text: 94 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31999R1728 1999 8 4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 11/32 t. L 204/3 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1728/1999, 1999 m. liepos 29 d. nustatantis galutinį antidempingo muitą poliesterio sintetinių pluoštų, kurių kilmės šalis Taivanis, importui ir nutraukiantis procesinius veiksmus dėl poliesterio sintetinių pluoštų, kurių kilmės šalis Korėjos Respublika, importo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, b) Korėjos Respublika atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) 384/96 dėl apsisaugojimo nuo importo iš ne Europos bendrijos valstybių narių dempingo kainomis (1), ypač į jo 9 ir 11 straips- nius, (2) 1993 m. sausio mėn. Taryba, priimdama Reglamentą (EEB) Nr. 54/93 (5), nustatė galutinius antidempingo muitus PSF, kurių kilmės šalis, inter alia, Korėjos Respublika (toliau – Korėja), importui. atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, (3) kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Prieš tai vykdyti tyrimai a) Taivanis (1) 1998 m. gruodžio mėn. Taryba, priimdama Reglamentą (EEB) Nr. 3946/88 (2), nustatė galutinius antidempingo muitus poliesterio sintetinių pluoštų (angl. polyester synt- hetic fibres, toliau – PSF), kurių kilmės šalis, inter alia, Tai- vanis, importui, (4) Vėliau, 1990 m. rugsėjo mėn. , gavusi Poliesterio sintetinių pluoštų importuotojų asociacijos prašymą bei kai kurių susijusių šalių eksportuotojų prašymą, Komisija inicijavo Reglamento (EEB) Nr. 3946/88 peržiūrą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2423/88 (3) 14 straipsnį. Po šios peržiūros, 1992 m. spalio mėn. Taryba, Reglamentu (EEB) Nr. 3017/92 (4) pakeitė galiojančius antidempingo muitus, inter alia, Taivaniui. (1) OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 905/1998 (OL L 128, 1998 4 30, p. 18). (2) OL L 348, 1988 12 17, p. 49. (3) OL L 209, 1988 8 2, p. 1. (4) OL L 306, 1992 10 22, p. 1. c) Priemonės prieš kitas valstybes Taryba, Reglamentu (EEB) Nr. 3017/92 pakeitė antidem- pingo priemones prieš, inter alia, Rumuniją, Turkiją, Serbi- jos ir Juodkalnijos Respublikas ir buvusią Jugoslavijos Res- publiką Makedoniją, ir panaikino priemones, taikomas importui iš Meksikos ir Jungtinių Amerikos Valstijų. Anti- dempingo priemonės kitoms prieš tai minėtoms valsty- bėms neteko galios 1997 m. spalio 23 d. Galiausiai, Tary- ba, priimdama Reglamentą (EB) Nr. 1490/96 (6), nustatė galutines antidempingo priemones PSF, kurių kilmės šalis Baltarusija, importui. Baigiant, šiuo metu galiojančios anti- dempingo priemonės taikomos importui iš Taivanio, Korė- jos ir Baltarusijos. 2. Prašymas išnagrinėti Paskelbus du pranešimus apie galiojančių antidempingo priemonių PSF importui iš, inter alia, Taivanio (7) ir, inter alia, iš Korėjos (8) artėjančią galiojimo pabaigą, 1997 m. atitinkamai liepos ir rugpjūčio mėn. Komisija gavo prašy- mus išnagrinėti šioms dviems valstybėms taikomas prie- mones pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau - Pagrin- dinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį. Prašymus pateikė Tarptautinis viskozės sintetinių pluoštų komitetas (angl. International Rayon and Synthe- tic Fibres Committee, toliau - IRSFC), veikdamas bendrijos gamintojų, kurių bendra produkcija sudaro didžiąją dalį susijusio produkto visos bendrijos produkcijos, vardu. ir (5) OL L 9, 1993 1 15, p. 2. (6) OL L 189, 1996 7 30, p. 13. (7) OL C 125, 1997 4 22, p. 4. (8) OL C 213, 1997 7 15, p. 4. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 95 (5) (6) (7) Prašymai pagrįsti tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimo laikui gali būti tęsiamas arba vėl pradėtas taikyti dempin- gas, ir gali būti daroma žala bendrijos pramonei. Pasikon- sultavusi su patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų peržiūrai inicijuoti, Komisija inici- javo tyrimą (1) pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Nors prašymai išnagrinėti priemonių galiojimo pabaigą pateikti pagal du skirtingus procesinius veiksmus, jie yra susiję su to pačio produkto importu. Todėl abu nagrinėjimai, siekiant geresnio administravimo, sujungti į vieną tyrimą. b) Bendrijos gamintojai: — Hoechst AG, Frankfurt/Main, Vokietija, — Tergal, Gauchy, Prancūzija, — Montefibre Spa, Milano, Italija, — Catalana de Polimers, Barcelona, Ispanija. (9) Dempingo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1996 m. spalio 1 d. iki 1997 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL). Bendrijos pramonės situacija nagrinėta nuo 1994 m. iki tyrimo laikotarpio pabaigos. 3. Tyrimas Komisija oficialiai informavo prašymą peržiūrėti remian- čius bendrijos gamintojus, eksportuojančius gamintojus, suinteresuotus importuotojus ir naudotojus bei eksportuo- jančių valstybių atstovus, ir tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę raštu išsakyti savo nuomonę ir paprašyti bylos nagrinėjimo. (10) Dabartinė peržiūra užtruko ilgiau kaip vienerių metų lai- kotarpį, per kurį ji paprastai pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalį turėjo būti pabaigta. Tai atsitiko dėl tyrimo sudėtingumo ir ypač dėl sunkumų gaunant ir įver- tinant duomenis dėl valiutos nuvertėjimo Tolimuosiuose Rytuose ir jos įtakos žalingo dempingo tąsai arba pasikar- tojimo tikimybei. Komisija nusiuntė klausimynus suinteresuotoms šalims ir gavo aštuonių bendrijos gamintojų, keturių Taivanio ir penkių Korėjos eksportuojančių gamintojų atsakymus. Komisija taip pat nusiuntė klausimynus ūkio subjektams, suprantamus kaip PSF pirkėjus, naudotojus ir importuoto- jus į bendriją arba atstovaujančius jiems. Atsakė tik dvi var- totojų organizacijos. (11) Visoms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir svarsty- mus, pagal kuriuos buvo planuojama rekomenduoti išsau- goti galiojančias priemones importui, kurio kilmės šalis Taivanis, ir nutraukti procesinius veiksmus importui, kurio kilmės šalis Korėja. Jiems taip pat suteiktas laikotarpis pateikti pareiškimus dėl šių pranešimų. Šalių pastabos išna- grinėtos ir, jei reikėjo, išvados atitinkamai pakeistos. (8) Komisija siekė patikrinti ir patikrino visą informaciją, kurią ji laikė būtiną nustatant dempingą ir žalą bendrijos intere- sams. Patikros atliktos tokių kompanijų patalpose: B. SUSIJĘS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS a) Eksportuojantys gamintojai: — TAIVANIS — Nan Ya plastics Corporation, Taipėjus, — Shinkong Synthetic Fibres Corporation, Taipė- jus, — Tuntex Distinct Corporation, Taipėjus, — Far Eastern Textile Corporation, Taipėjus; — KORĖJA — Saehan Industries Inc. (prieš tai buvusi Cheil Synthetics Textiles Inc. ), Seulas, — Daehan Synthetic Fiber Corporation, Ltd, Seu- las, — Kohap Ltd, Seulas, — Samyang Corporation, Seulas, — Sunkyong Industries Ltd, Seulas; (1) OL C 321, 1997 10 22, p. 12. 1. Susijusio produkto aprašymas (12) Šiuo metu tiriamas produktas yra tas pats kaip ir prieš tai buvusiuose tyrimuose, būtent poliesterio sintetiniai kuokš- teliniai (štapelio) pluoštai, nesukaršti, nesušukuoti arba kitaip neparuošti verpimui; produktas paprastai nurodo- mas kaip poliesterio sintetiniai pluoštai (PSF) ir šiuo metu klasifikuojamas KN kodo 5503 20 00 pozicijoje. Šis produktas yra pagrindinė medžiaga, naudojama įvai- riose tekstilės prekių gamybos proceso pakopose, priklau- somai nuo susijusios tekstilės pramonės pobūdžio. Apie 60 % bendrijoje sunaudojamo PSF naudojama verpimui, tai yra gaminti plaušelius tekstilės gaminių gamybai, sumai- šius arba nesumaišius su kitais pluoštais, pavyzdžiui med- vilne arba vilna. Apie 25 % naudojama užpildams, tai yra tam tikrų tekstilės prekių (pavyzdžiui pagalvėlių, automo- bilių sėdynių, švarkų) prikimšimui arba išpūtimui, o likę 15 % naudojama kitoms paskirtims, nereikalaujančioms audimo, ypač kilimams gaminti. Minimas produktas par- duodamas su skirtingomis kokybės specifikacijomis. A rūšis atitinka įprastą kokybę, o nestandartinės rūšys vadi- namos B ir C rūšimis. Tyrimas parodė, kad į Bendriją eks- portuota tik A rūšis. PSF gamintojai klasifikuoja produktą į skirtingas rūšis pagal savo pačių kriterijus, kurie daugiau- sia priklauso nuo produkto taikymo, pluošto storumo ir ilgio. 96 (13) LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. Eksportuojantys Taivanio gamintojai paprašė, kad neausti ir specialūs pluoštai, t. y. , specifinių požymių turintys PSF, pavyzdžiui sujungti atskiri pluoštai, mažai besilydantys pluoštai ir juodi pluoštai, turėtų būti laikomi skirtingais nuo prieš tai apibrėžto produkto ir jiems neturėtų būti tai- komas šis tyrimas. Tačiau tyrimas parodė, kad nors yra keletas PSF rūšių, turinčių įvairių požymių, reikalingų įvairiems poreikiams patenkinti, jiems būdingos tos pačios pagrindinės fizinės savybės. Be to, šio produkto rinką sudaro PSF rūšių persi- dengiančios grupės, tarp kurių nėra aiškiai apibrėžtų ribų. Atitinkamai buvo nustatyta, kad dėl bet kurio iš specifinių požymių tariamai specialus PSF netapo skirtingas ir kad todėl jiems visiems turėtų būti taikomi šiuo metu atliekami procesiniai veiksmai. Todėl visos PSF rūšys produktu. šiame tyrime laikytos vienu 2. Panašus produktas C. DEMPINGAS IR DEMPINGO PASIKARTOJIMO GALIMYBĖ 1. Preliminarios pastabos (16) Pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį šios per- žiūros tikslas buvo nustatyti, ar pasibaigus priemonių galiojimo laikui ir toliau bus vykdomas arba pasikartos dempingas, ypač ištiriant ar dempingas ir toliau buvo vyk- domas priėmus antidempingo priemones. a) Taivanis (17) Iš penkių Taivanio eksportuojančių gamintojų, kurie atsakė į klausimyną, vienas nurodė, kad tiriamuoju laikotarpį neeksportavo į Bendriją ir sutiko bendradarbiauti tyrime. Be to, du eksportuojantys gamintojai, Tuntex Distinct Cor- poration ir Shinkong Synthetic Fibres Corporation, tiria- muoju laikotarpiu eksportavo į Bendriją po mažiau kaip 100 tonų. Atsižvelgiant į šių dviejų Taivanio kompanijų eksporto mažą apimtį ir todėl į tai, kad nėra būdingų jų ati- tinkamo eksporto kainų, šiuo pagrindu nuspręsta, kad šioms dviems kompanijoms nereikia skaičiuoti dempingo maržos. b) Korėja (18) Visi penki Korėjos eksportuojantys gamintojai, atsakę į klausimyną, tiriamuoju laikotarpiu eksportavo į Bendriją didelį kiekį PSF. (14) Tyrimas parodė, kad Taivanio ir Korėjos rinkoje pagamin- tos ir parduotos įvairios PSF rūšys, nepaisant nedidelių ilgio, storio ir kokybės skirtumų, buvo panašios į iš šių valstybių į Bendriją eksportuotas PSF rūšis pagal Pagrindi- nio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. 2. Normalioji vertė a) Taivanis (15) Eksportuojantys Taivanio gamintojai pareiškė, kad jų eks- portą daugiausia sudarė neausti arba firminiai pluoštai, kurių Bendrijos pramonės įmonės plačiai negamina ir kurie visais aspektais aiškia skiriasi nuo Bendrijos pramonės įmonių pagamintų PSF, kuriuos tariamai daugiausia sudaro įprasto verpimo ir atskiri pluoštai. Tyrimas parodė, kad fir- miniai pluoštai sudaro tik mažą dalį Taivanio eksporto į Bendriją, kai šio eksporto didžiąją dalį sudaro verpimo ir atskiri pluoštai. Be to, Bendrijoje taip pat daug gaminama firminių ir neaustų pluoštų. Bet kuriuo atveju, kaip nuro- dyta 13 dalyje, šiame tyrime nustatyta, kad neausti ir fir- miniai pluoštai kartu su likusiomis PSF rūšimis yra vienas produktas. Todėl iš Taivanio ir Korėjos į Bendriją eksportuotos PSF rūšys buvo panašios į Bendrijos gamintojų pagamintas ir Bendrijos rinkoje parduotas PSF rūšis pagal Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. (19) Dėl 17 dalyje nurodytų priežasčių normaliosios vertės nustatytos tik dviems Taivanio eksportuojantiems gamin- tojams, kurių produkcija iš esmės sudarė didžiąją dalį Tai- vanio PSF eksporto į Bendriją tiriamuoju laikotarpiu. Abiem atvejais normalioji vertė nustatyta kiekvienai PSF rūšiai, kurią pagaminto minimos kompanijos ir eksportavo į Bendriją. Vienam eksportuojančiam gamintojui produkto normalioji vertė buvo nustatyta tik pagal kainas, kurias vykdant įpras- tinę prekybą vidaus rinkoje sumoka nepriklausomi klien- laikantis Pagrindinio tai už parduotus tipinius kiekius, reglamento 2 straipsnio 1 dalies ir 2 straipsnio 2 dalies. Kito eksportuojančio gamintojo atveju nustatyta, kad vidaus rinkoje neparduota arba parduota nepakankamai produkto, panašaus į kai kurias PSF rūšis, eksportuotas į Bendriją. Minėtais atvejais ir kadangi negalėjo būti naudo- tos kito bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainos, normalioji vertė buvo sukurta pagal šių PSF rūšių gamybos sąnaudas pridėjus pagrįstą sumą už pardavimo, 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 97 bendrąsias ir administravimo sąnaudas ir pelną pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Siekiant nustatyti pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administravimo sąnaudų ir pelno sumą, pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį naudoti faktiniai duomenys, susiję su šio eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimais vykdant įprastą prekybą. Likusių eksportuoto produkto rūšių normalioji vertė buvo nustatyta pagal kai- nas, kurias vykdant įprastinę prekybą vidaus rinkoje sumoka nepriklausomi klientai, laikantis Pagrindinio regla- mento 2 straipsnio 1 dalies ir 2 straipsnio 2 dalies, kadangi ir bendri pardavimai vidaus rinkoje, ir minimų rūšių parda- vimai buvo tipinių kiekių. b) Korėja (20) Normalioji vertė buvo nustatyta pagal kainas, kurias vyk- dant įprastinę prekybą vidaus rinkoje sumoka nepriklau- somi klientai už parduotus tipinius kiekius, laikantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies ir 2 straips- nio 2 dalies. Produktų rūšių, kurių neparduota tipiniais kie- kiais arba parduota vykdant neįprastinę ir netobulą pre- kybą vidaus rinkoje, normalioji vertė buvo sukurta pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, nes negalėjo būti naudotos kito bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainos. Pardavimo, bendrųjų ir administravimo sąnaudų ir pelno suma nustatyta pagal Pagrindinio regla- mento 2 straipsnio 6 dalį taip pat, kaip ir Taivanyje. 3. Eksporto kaina (21) Abiejų valstybių eksportuojantiems gamintojams eksporto kainos nustatytos pagal kainas, kurias Bendrijoje faktiškai sumokėjo nepriklausomi pirkėjai, pagal Pagrindinio regla- mento 2 straipsnio 8 dalį. 4. Palyginimas (22) Siekiant užtikrinti, kad būtų sąžiningai palyginta norma- lioji vertė ir eksporto kaina, buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie buvo nurodyti ir patvirtinti kaip darantys įtaką paly- ginamumui pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, skirtumus. Todėl padaryti patikslinimai dėl vidinio pervežimo ir pervežimo vandenynu, draudimo, priežiūros, krovimo ir papildomų sąnaudų, kredito išlaidų, komisinių ir importo mokesčių. Du Taivanio eksportuojantys gamintojai pateikė ir įrodė, kad nuolaida dėl kiekio buvo suteikta vidaus vartotojams, per metus perkantiems didesnį kaip tam tikrą PSF kiekį. Šie eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad ta pati nuolaida, nors nenurodyta sąskaitoje faktūroje, suteikta visiems Bendrijos vartotojams už tai, kad jie pirko kiekius, dides- nius už tą, kuriam sutiekiama nuolaida. Todėl, siekiant vidaus užtikrinti palyginimą, mažiems sąžiningą vartotojams paprašyta taikyti patikslinimą, atitinkantį dide- liems vidaus vartotojams suteiktą nuolaidą. Todėl pažymima, kad patikslinimas dėl kiekių pagal Pagrin- dinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies c punktą gali būti suteiktas tik dėl kainų sumažinimų, faktiškai suteiktų už skirtingų kiekių pirkimą. Be to, nustatyta, kad ne visi Bend- rijos klientai tiriamuoju laikotarpiu pirko tokį minimo pro- dukto kiekį, kuris būtų didesnis už kiekį, suteikiantį teisę į nuolaidą dėl kiekio. Priešingai, eksporto pardavimų mažiems klientams Bendrijoje dalis buvo labai panaši į pardavimų mažiems klientams vidaus rinkoje dalį. Tai rodo, kad tiek vidaus, tiek ir eksporto rinka klientų atžvilgiu yra panašios struktūros. Todėl, atsižvelgiant į sąžiningą palyginimą, pateisinama tik tokia nuolaida dėl kiekio, kurią eksportuojantys gamintojai faktiškai suteikė savo dideliems vidaus rinkos vartotojams. 5. Dempingo marža (23) PSF rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo paly- gintas su atitinkamos rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, pagal kainą be transportavimo išlaidų ir esant tam pačiam prekybos lygiui. Palyginus paaiškėjo, kad du Taivanio ir keturi Korėjos nagrinėti eksportuojantys gamintojai pardavė dempingo kainomis, kai dempingo marža buvo lygi dydžiui, kuriuo taip nustatyta normalioji vertė buvo didesnė už eksporto į Bendriją kainą. (24) Dviejų eksportuojančių Taivanio gamintojų, Far Eastern Textile Corporation ir Nan Ya Plastics Corporation, iš esmės sudarančių visą Taivanio eksportą į Bendriją, dem- pingo maržos svertinis vidurkis, nustatytas importo kainos CIF prie Bendrijos sienos procentu, yra didelis. Atsižvel- giant į minimų dviejų eksportuojančių gamintojų kainų nustatymo politiką galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones dempingas būtų tęsiamas arba net padidėtų. Dėl 17 dalyje nurodytų priežasčių dempingo marža kitiems trims bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Taivanio gamintojams nebuvo apskaičiuota. Tačiau Komisija išna- grinėjo, kokia yra dempingo pakartotinio atsiradimo gali- mybė, jei priemonės būtų panaikintos. Pagal informaciją, gautą iš didžiąją visų pardavimų dalį sudarančių Taivanio kompanijų, nustatyta, kad ne į Bendrijos valstybes jos eks- portuoja dempingo kainomis. Kadangi šis eksportas sudaro didžiąją dalį šių kompanijų pardavimų, atsižvelgiant į jų eksporto kainų nustatymo politiką galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones, eksportas dempingo kainomis gali atsinaujinti. (25) Taivanio eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad bet kokią dempingo maržą kompensuoja Taivanio valiutos (NT$) nuvertėjimas JAV dolerio atžvilgiu, įvykęs po tiria- mojo laikotarpio. Toliau buvo tvirtinama, kad tikimasi, jog NT$ ir JAV dolerio santykis 1998 m. pirmąjį ketvirtį išliks 98 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. nepakitęs ateinančiais metais ir kad ESP, pagrindinės PSF gamybos žaliavos, kurią susijusios kompanijos perka už JAV dolerius, kaina JAV doleriais sumažėjo net daugiau nei Taivanio valiuta nuvertėjo JAV dolerio atžvilgiu. reglamento 4 straipsnio 1 dalį. Toliau šie bendradarbiau- jantys Bendrijos gamintojai vadinami „Bendrijos pramone“. Minėtas klausimas buvo išnagrinėtas. Iš tikrųjų, NT$, t. y. , valiuta, kuria paprastai nurodomos eksporto į Bendriją kai- nos, JAV dolerio atžvilgiu nuvertėjo 17 % per 1998 m. pir- mąjį ketvirtį, palyginti su tiriamuoju laikotarpiu nustatytu vidurkiu. Tačiau per likusią 1998 m. dalį NT$ vertė išaugo tiek, kad jo nuvertėjimas 1999 m. pradžioje buvo nedides- nis kaip 14 %. Be to, pagal eksportuojančių gamintojų pateiktas finansines prognozes tikimasi, kad 2000 m. nuvertėjimas sudarys mažiau kaip 10 % (palyginti su tiria- mojo laikotarpio lygiu). Pagal tas pačias prognozes ši NT$ vertės didėjimo tendencija turėtų tęstis ateinančiais metais. Todėl, atsižvelgiant į NT$ nuvertėjimo svyravimo pobūdį, Taivanio eksportuojančių gamintojų pateiktas argumentas negali būti priimtas. Bet kuriuo atveju reikia pažymėti, kad patys valiutos kurso pokyčiai negali būti patikimai prog- nozuojami ir kad praeityje įvykę pokyčiai nebūtinai parodo ateities tendencijas. E. BENDRIJOS RINKOS SITUACIJOS ANALIZĖ 1. Vartojimas Bendrijoje (28) Bendrijos vartojimas nustatytas pagal Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje, likusių nebendradarbiaujan- čių Bendrijos gamintojų pardavimų ir Eurostato informa- cijos apie visą importą bendrą apimtį. Pagal turimą infor- maciją veiksmuose nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimai sudarė apie 30 % visų Bendrijos gamintojų visų pardavimų. procesiniuose nustatyta, kad jis sumažėjo nuo 540 000 tonų 1994 m. Pagal prieš tai pateiktą informaciją PSF suvartojimas Bend- rijoje per nagrinėjamą laikotarpį iš esmės po truputį mažė- jo: iki 490 000 tonų 1995 m. ir, po laikino nuosmukio iki 460 000 tonų 1996 m. , iki 520 000 tonų tiriamuoju lai- kotarpiu, kas sudaro bendrą 3 % sumažėjimą nagrinėjamu laikotarpiu. (26) Dėl Korėjos reikėtų pažymėti tai, kad nagrinėjamos prie- monės grindžiamos prieš tai atliktų tyrimų metu nustaty- tomis dempingo maržomis ir šios maržos, išskyrus likutinę dempingo maržą, būtų laikomos de minimis pagal dabar- tinį Pagrindinį reglamentą. Pradinės maržos buvo mažos ir situacija nepasikeitė. Iš tikrųjų, šio tyrimo metu nustatytas dempingo maržos svertinis vidurkis, išreikštas importo kai- nos prie Bendrijos sienos procentu, buvo lygus 1,8 %. Galiausiai, nebuvo nustatyta jokių požymių, kad panaiki- nus galiojančias priemones ši situacija numatomoje ateityje pasikeistų. Todėl padaryta išvada, kad nepanašu, jog dem- pingas būtų atnaujintas. 2. Importas į Bendriją iš Taivanio ir Korėjos a) Importas iš Korėjos (29) Nuspręsta nenagrinėti Bendrijos PSF rinkos situacijos dėl importo, kurio kilmės šalis Korėja, atsižvelgiant į priimtą išvadą dėl šio importo dempingo ir dempingo pasikarto- jimo galimybės. D. BENDRIJOS PRAMONĖ (27) Du iš devynių Bendrijos gamintojų, remiančių peržiūros prašymą, tyrimo metu nebendradarbiavo. Tyrimas parodė, kad Bendrijos visos produkcijos dalis, kurią užima peržiū- ros prašymą remiantys septyni bendradarbiaujantys Bend- rijos gamintojai, tyrimo metu sudarė daugiau kaip 65 % susijusio produkto visos Bendrijos produkcijos. Todėl, šie gamintojai sudaro Bendrijos pramonę pagal Pagrindinio b) Importo iš Taivanio apimtis, vertė ir rinkos dalis (30) Importas iš Taivanio padidėjo nuo maždaug 8 000 tonų 1994 m. iki maždaug 27 000 tonų tiriamuoju laikotarpiu, kas sudaro apie 240 % padidėjimą. Importo iš Taivanio vertė padidėjo nuo 9,9 milijonų ekiu 1994 m. iki 29,3 mili- jonų ekiu tiriamuoju laikotarpiu, kas sudaro 196 % padi- dėjimą. Pagal rinkos dalį, nustatytą pagal visą Bendrijos suvarto- jimą, importo iš Taivanio dempingo kainomis rinkos skvarba padidėjo nuo 1,5 % iki 5,3 % pagal apimtį tiria- muoju laikotarpiu – 253 % padidėjimas. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 99 c) Importo iš Taivanio kainos (31) Nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio importo iš Taivanio kainos sumažėjo 14 %. Turėtų būti pažymėta, kad šios kai- nos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas per visą tiriamąjį laikotarpį. d) Importo iš Taivanio kainų sumažinimas (32) Norint nustatyti, kiek sumažintos kainos, buvo nagrinėti su tiriamuoju laikotarpiu susiję duomenys. Kainų sumažini- mas nustatytas eksporto kainą palyginus su Bendrijos pra- monės taikomomis kainomis už tą patį prekybos lygį. Nagrinėtos Bendrijos pramonės kainos, taikomos neprik- lausomiems klientams, prireikus patikslintos pagal gamyk- los kainų lygį, t,y. , neįskaitant transportavimo išlaidų. Buvo patikslintos eksportuojančių gamintojų pardavimų kainos (CIF prie Bendrijos sienos), kad būtų galima atsižvelgti į sumokėtus muitus ir antidempingo muitą: visos kainos palygintos be nuolaidų ir sumažinimų. Bendrijos pramonės įmonių gamybos priemonių užda- rymą. Tai sudaro bendrą 8 % sumažėjimą. Produkcijos lygiai sumažėjo daugiau nei Bendrijos suvartojimas; kuris nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 3 %. (36) Kalbant apie pajėgumą reikėtų pažymėti, kad PSF gamybos priemonės taip pat naudojamos gaminti kitus produktus, kuriems netaikomi šie procesiniai veiksmai, pvz. , kuode- lius ir sukučius. Todėl buvo įvertintas pajėgumas, papras- tai priskiriamas Bendrijos pramonės gaminamo nagrinė- jamo produkto gamybai. Nustatyta, kad pajėgumas sumažėjo nuo 432 300 tonų 1994 m. iki 401 500 tonų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. , 7 %. Tai maždaug atitinka prieš tai buvusioje dalyje nurodytą produkcijos sumažėjimą. Pajėgumo panaudojimo lygis nagrinėjamu laikotarpiu tru- putį sumažėjo nuo 86,6 % 1994 m. iki 85,7 % tiriamuoju laikotarpiu. c) Bendrijos pramonės pardavimų apimtis (33) Palyginimo rezultatai (svertinių vidurkių pagrindu) paro- dė, kad importo iš Taivanio sumažintos kainos maržos svertinis vidurkis, išreikštas Bendrijos pramonės vidutinių pardavimo kainų procentu, buvo lygus 167 %. (37) Nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtis sumažėjo nuo 330 000 tonų iki 295 000 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Tai 1994 m. sudaro bendrą 11 % sumažėjimą. Ši tendencija rodo, kad Bendrijos pramonės pardavimai neatitiko vartojimo ten- dencijos, kuris nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 3 %. Tai turi būti palyginta su kainų sumažinimu, nustatytu prieš tai atlikto tyrimo metu, kuris Taivanio atveju svyravo nuo 22 % iki 30 %. d) Rinkos dalis Vidutinis eksportuojančių gamintojų kainų sumažinimo lygis išliko didelis, nepaisant galiojančių antidempingo priemonių tam tikro poveikio didinant importo kainas. (38) 3. Bendrijos pramonės ekonominė situacija Pardavimų apimties kaita, palyginti su Bendrijos suvarto- jimo kaita, rodo, kad nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis sumažėjo. Bendrijos pra- monės rinkos dalis sumažėjo nuo 61 % 1994 m. iki 60 % 1995 m. , 59 % 1996 m. ir 56 % tiriamuoju laikotarpiu. Bendrai rinkos dalis sumažėjo penkiais procentiniais punk- tais nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio. a) Pirminės pastabos e) Atsargos (34) Situacija Bendrijos pramonėje nagrinėta nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. Turėtų būti pastebėta, kad minėtu laikotarpiu galiojo 1 ir kitose dalyse minėtos anti- dempingo priemonės ir darė įtaką Bendrijos pramonei. (39) Nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio atsargos žymiai padidėjo 33 %. b) Produkcija, pajėgumas ir pajėgumo panaudojimas f) Vidutinė pardavimų kaina ir kainos kaita (35) Nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės produkcija sumažėjo nuo 374 000 tonų 1994 m. iki 343 000 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Sumažėjimas atspindėjo kelių (40) Susijusio produkto, kurį Bendrijos pramonė pardavė Bend- rijos rinkoje, kainų svertinis vidurkis nagrinėjamu laikotar- piu svyravo ir iš viso padidėjo 3 %. 100 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. Turėtų būti pastebėta, kad visiems rinkos subjektams PSF kainas įtakojo pagrindinių žaliavų, pavyzdžiui grynos teref- talinės rūgšties (angl. pure terephtalic acid, toliau - ESP), dimetiltereftalato (angl. dimethylterephthalate, toliau - DMT) ir glikolio, kurie sudaro apie 60–70 % galutinio pro- dukto gamybos kainos, kainų padidėjimas. Iš tikrųjų, dau- giausia dėl pasaulinio šių žaliavų trūkumo kainos pradėjo didėti nuo 1993 m. pabaigos ir šis didėjimas tęsėsi 1994 ir 1995 m. , atitinkamai didindamas gamybos kainą. Nepai- sant to, šių žaliavų kainų tendencija nuo 1995 m. pasikeitė. d) Pelningumas (41) 1994 m. Bendrijos pramonės nuostolio svertinis vidurkis, išreikštas grynųjų pardavimų procentu, sudarė 3,5 %. Vėliau finansinė situacija pagerėjo, ypač per 1995 m. (7,5 % pelnas). Tai iš dalies įvyko dėl to, kad visi subjektai Bend- rijos rinkoje galėjo pakelti savo kainas pakilus žaliavų kai- noms (žiūrėti 40 konstatuojamąją dalį), ir Bendrijos pra- savo finansinę situaciją dėl monė galėjo pagerinti sumažėjusių pridėtinių sąnaudų. Tačiau turėtų būti paste- bėta, kad nuo 1995 m. ir vėliau Bendrijai buvo būdinga finansinių rezultatų blogėjimo tendencija, kai pelnas suma- žėjo nuo 7,5 % iki 5,6 % tiriamuoju laikotarpiu. h) Investicijos (42) Tiriamuoju laikotarpiu buvo svarbios Bendrijos pramonės įvykdytos metinės investicijos, kurios sumažėjo nuo 58 mln. ekiu 1994 m. iki 44 mln. ekiu 1995 m. , o 1996 m. pasiekė aukščiausią 81 mln. ekiu lygį. Tiriamuoju laikotar- piu investicijos sudarė 14 mln. ekiu. Turėtų būti pastebėta, kad šios didžiulės pastangos daugiausia parodo investicijas į įrangos atnaujinimą pagal bendrą restruktūrizavimo pro- gramą. i) Užimtumas (43) Tam tikra dalimi dėl produkcijos pajėgumo sumažėjimo ir dėl restruktūrizavimo užimtumas sumažėjo nuo maždaug 2 300 1994 m. iki maždaug 2 000 tiriamuoju laikotarpiu, t. y. , 9,2 %. 4. Situacijos Bendrijos pramonėje išvada (44) Prieš tai pateikta analizė parodė, kad ekonominiai rodik- liai, pavyzdžiui produkcija, pajėgumo panaudojimas, pardavimai ir atsargos tęsė neigiamas tendencijas. Nors tai turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į truputį mažėjantį var- tojimą, reikia turėti omenyje, kad minėtu laikotarpiu Bend- rijos pramonė prarado rinkos dalį. Be to, tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonė patyrė didelį kainų spaudimą ir buvo nustatytas importo, kurio kilmės šalis Taivanis, dide- lis kainų sumažinimas. (45) Dėl Bendrijos pramonės finansų situacijos turėtų būti pažy- mėta, kad pelnas buvo gautas 1995 m. , kai padidėjo žaliavų kainos ir buvo pradėtas importo iš Baltarusijos antidem- pingo tyrimas. Nepaisant to, nuo 1995 m. ir vėliau Bend- rijos pramonės finansiniai rezultatai turėjo blogėjimo ten- denciją, sutampančią su didėjančiu importu iš Taivanio, užpildančiu importo iš Baltarusijos paliktą vakuumą. (46) Atsižvelgiant į anksčiau minėtą analizę prieita išvados, kad Bendrijos pramonės ekonominė situacija išlieka silpna. F. PAKARTOTINIO ŽALOS ATSIRADIMO GALIMYBĖ (47) Atlikus importo, kurio kilmės šalis Taivanis, dempingo buvimo bei galimybės jam atsinaujinti analizę bei Bendri- jos pramonės situacijos analizę, buvo išnagrinėta pakarto- tinio žalos atsiradimo galimybė, jei būtų panaikintos importui iš Taivanio taikomos priemonės. 1. Susijusių šalies eksportuotojų situacijos analizė (48) Nustatyta, kad nuo 1995 m. iki tiriamojo laikotarpio visos produkcijos pajėgumas Taivanyje padidėjo 21,3 %, t. y. , 135 000 t. Taivanio eksportuojantys gamintojai numato ir toliau didinti savo produkcijos pajėgumą ir pajėgumo panaudojimą iki lygio, kuris viršytų 90 % 1998 m. , ir leistų toliau didinti produkciją 30 000 t. (49) Taip pat nustatyta, kad importo, kurio kilmės šalis Taiva- nis, apimtis labai daug padidėjo 1994 m. iki tiriamojo lai- kotarpio (+ 242 %), nepaisant galiojančių antidempingo priemonių. Turėtų būti pažymėta, kad nuo 1995 iki 1996 m. šis importas į Bendriją beveik padvigubėjo, o nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo daugiau kaip tris kartus. Atitinkama rinkos dalis labai padidėjo nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio ir išaugo nuo 1,5 % iki 5,3 %. Be to, nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šis importas buvo vykdomas kainomis, daug žemesnėmis (167 %) už Bendrijos pramonės kainas. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 101 2. Importo Taivanio iš antidempingo priemonių poveikis netaikant teigti, kad siekiant išvengti žalingo dempingo atsinauji- nimo turėtų būti išsaugotos Taivaniui taikomos antidem- pingo priemonės. (50) Dėl žalingo dempingo pakartotinio atsiradimo manyta, kad netaikant antidempingo priemonių kainos būtų suma- žintos 24,5 %. Šiam skaičiui apskaičiuoti naudota ta pati, kaip ir 32 dalyje apibūdinta, metodika, išskyrus tai, kad prie importo kainos nepridėtas antidempingo muitas. G. BENDRIJOS INTERESAS 1. Įvadas (51) Atsižvelgiant į prieš tai pateiktą informaciją tikimasi, kad importas iš Taivanio į Bendriją ir toliau didėtų ir kad jo kai- nos kristų, jei būtų panaikintos galiojančios antidempingo priemonės. Nustatyta, kad net ir galiojant priemonėms, importo iš Taivanio apimtis padidėjo. Be to, negalima atmesti prielaidos, kad netaikant priemonių, santykinai aukštesnė kaina Bendrijos rinkoje paskatintų nukreipti Tai- vanio eksportą, kuris šiuo metu siunčiamas į kitas trečią- sias šalis, į Bendrijos rinką. (55) Turėtų būti priminta, kad prieš tai atliktuose tyrimuose nustatyta, kad priemonių priėmimas nepažeidžia Bendri- jos interesų. Be to, turėtų būti pažymėta, kad šis tyrimas yra peržiūra, todėl tai yra nagrinėjimas situacijos, kurioje jau taikytos antidempingo priemonės. Todėl dėl šio tyrimo laiko ir pobūdžio galima įvertinti taikomų antidempingo priemonių bet kokį neigiamą neprideramą poveikį suinte- resuotoms šalims. (52) Dėl Bendrijos pramonės pelningumo lygio, nustojus galioti importui iš Taivanio taikomoms antidempingo priemo- nėms, gali būti numatytos dvi pagrindinės hipotezės. Pirma, Bendrijos pramonė ir toliau pardavinėtų tokiomis pat kainomis, kurios sumažintų jos rinkos dalį, o ilgalaikiu laikotarpiu turėtų tiesioginių pasekmių jos pelningumui. Antra, Bendrijos pramonė sumažins kainas tai daliai savo pardavimų, kuriai iškils didžiausia Taivanio konkurencija, ir dėl to sumažės jos konkurencingumas. Įvertinta, kad pir- muoju atveju Bendrijos pramonė neteks dar 2,5 % rinkos dalies, o trumpalaikiu laikotarpiu pelningumas sumažės 9,5 %. Jei Bendrija laikytųsi kainų mažinimo tendencijos, pelningumas sumažėtų nuo 5,6 % iki 2,7 %. Todėl, abiem atvejais importas, kurio kilmės šalis Taivanis, dempingo kainomis darytų žalą Bendrijos pramonei. 3. Išvada atsiradimo dėl žalingo dempingo pakartotinio (53) Tiriamuoju laikotarpiu importo iš Taivanio dempingo kai- nomis kainos sumažėjo 14 %, kai šiuo laikotarpiu Bendri- jos gamintojų kainos padidėjo 3 %. Dėl to importo iš Tai- vanio rinkos dalis padidėjo nuo 1,5 % 1994 m. iki 5,3 % tiriamuoju laikotarpiu, t. y. , 253 %. Be to, kai importas iš Taivanio pradėjo užpildyti Baltarusijos paliktą vakuumą, Bendrijos pramonės finansinė situacija pradėjo blogėti. (54) Dideli produkcijos pajėgumai Taivanyje, kai kurie tik nese- niai įdiegti, Bendrijos rinkoje galiojančių kainų patrauklu- mas ir dėl to atsirandanti eksporto vajaus rizika leidžia Remiantis minėta informacija išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tąsos arbapasikartojimo tiki- mybės, gali būti aiškiai teigiama, kad šiuo konkrečiu atveju Bendrijai nenaudinga išsaugoti šias priemones. Todėl, ir pagal Pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį išnagri- nėtas priemonių poveikis visoms procesiniuose veiks- muose dalyvaujančioms šalims ir priemonių netaikymo Taivaniui pasekmės. 2. Bendrijos pramonės interesas (56) Beveik dešimtmetį Bendrijos pramonei kenkė pigus (dem- pingo kainomis) importuojamas PSF. Kaip buvo nurodyta prieš tai, nagrinėjamų antidempingo priemonių tikslas – atkurti Bendrijos rinkoje Bendrijos gamintojų ir jų ekspor- tuojančių kolegų trečiosiose šalyse sąžiningą konkurenciją – nevisiškai pasiektas. Bendrijos pramonė labai stengėsi pastaraisiais metai page- rinti savo produktyvumą, kad sumažintų savo produkcijos sąnaudas ir padidintų savo konkurencingumą šioje kai- noms jautrioje rinkoje. Tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė skyrė ypatingą dėmesį racionalizacijai. Vienas Bendrijos gamintojas uždarė dvi gamybos priemones, kad sumažintų sąnaudas ir pagerintų savo produktyvumą. Atsižvelgiant į Bendrijos pramonės situaciją, ypač į tai, kad ji negalėjo visiškai atsigauti po ekonominių sunkumų, susi- dariusių dėl importo dempingo kainomis, manoma, kad netaikant priemonių visiškai įmanomas Bendrijos pramo- nės situacijos tolimesnis blogėjimas. Dėl to gali labai suma- žėti užimtumas ir galiausiai gali sumažėti gamintojų skai- čius Bendrijoje. 102 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. Be to, Bendrijos pramonės vykdomas restruktūrizavimas rodo, kad ši pramonė nepasiruošusi pasitraukti iš šio gamy- bos sektoriaus. Todėl antidempingo priemonių išsaugoji- mas būtų naudingas Bendrijos pramonei. 4. Pasekmės konkurencijai Bendrijos rinkoje (60) Teigta, kad antidempingo muito tolesnis taikymas darytų įtaką konkurencijos lygiui Bendrijos PSF rinkoje, nes jis sukurtų Bendrijos pramonei stipresnę poziciją. 3. Poveikis naudotojams (57) Nė vienas Bendrijos naudotojas neatsakė klausimyną, kurį Komisija išsiuntė šio tyrimo metu. Nepateikta jokių įro- dymų dėl galiojančių priemonių poveikio jų produkcijos sąnaudoms. Todėl negalėjo būti išnagrinėtas galiojančių priemonių poveikis naudotojų produkcijos sąnaudoms. (58) Dvi Bendrijos naudotojų asociacijos pateikė informaciją ir paprašė nutraukti priemones. Pagal šią pateiktą informa- ciją buvo teigiama, kad Bendrijos pramonė negali paten- kinti paklausos. Be to, vienos PSF rūšies, t. y. , sintetinio pluoštinio užpildo, tam tikri naudotojai pranešė Komisijai, kad šios rūšies pagrindinis Bendrijos gamintojas negali patenkinti jų poreikių. Nepaisant to, atrodo, kad nagrinėtu laikotarpiu Bendrijos rinkoje nebuvo jokio konkretaus trū- kumo. Antidempingo priemonių tikslas nėra neleisti importuoti į Bendrijos rinką, bet panaikinti nesąžiningą prekybą ir išvengti dempingo kainomis vykdomo ir žalingo importo iškreipiančio poveikio. Šiuo konkrečiu atveju atrodo, kad šios priemonės netrukdė importuoti į Bendri- jos rinką. Kaip jau buvo minėta, nagrinėjamu laikotarpiu labai padidėjo importas iš Taivanio. Be to, nustatyta, kad atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pra- monei būdingas didelis produkcijos pajėgumas, ir į tai, kad yra kitų, ne Bendrijos tiekėjų, bendro pasiūlos trūkumo rizika yra labai maža, jei ji tokia iš vis yra. (59) Be to, kai kurios suinteresuotos šalys teigė, kad Bendrijoje pagamintų produktų, į kuriuos įeina PSF, tarptautinę kon- kurencinę poziciją žlugdo tęsiamos arba iš naujo pradeda- mos taikyti antidempingo priemonės. Šis argumentas negali būti priimtas, nes PSF, naudojamas Bendrijoje gaminti eksportuoti skiriamus produktus, gali būti įveža- mas į Bendriją be jokio muito pagal laikino įvežimo per- dirbti procedūrą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamos antidempingo priemonės galioja bent penkerius metus, šios suinteresuotos šalys turėjo galimybę pateikti įrodymus apie šių priemonių poveikį jų produkcijos sąnaudoms ir jų tarptautiniam konkurencingumui, bet šiuo požiūriu negauta jokios informacijos. Dėl konkurencinės aplinkos Bendrijos rinkoje, galiojančios priemonės nėra tokios, kad užkirstų kelią nagrinėjamiems eksportuojantiems gamintojams į Bendrijos rinką. Todėl jos leis šiems eksportuojantiems gamintojams ir toliau dalyvauti rinkoje. Turėtų būti prisiminta, kad naudotojų pramonės šakoms ir kitiems ūkio subjektams visada patin- ka, kad rinkoje veikia daug konkurentų. Todėl, susijusio produkto naudotojai ir toliau galės naudo- tis rinkos, skatinamos daugelio tiekėjų, nauda. 5. Išvada (61) Vadovaujantis prieš tai pateiktais faktais ir ypač pastebėji- mais, ir išnagrinėjus Bendrijos pramonės ir susijusio pro- dukto naudotojų asociacijos pateiktus argumentus, prieita išvados, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių panaikinti galiojančias priemones importui iš Taivanio. H. PROCESINIŲ VEIKSMŲ PRIEŠ KORĖJĄ NUTRAUKIMAS (62) Atsižvelgiant į 26 dalyje pateiktas išvadas, šiuo metu Korė- jai taikomos priemonės nebepateisinamos. Pagal Pagrindi- nio reglamento 11 straipsnį kartu su 9 straipsniu, jei po konsultacijų nusprendžiama, kad apsaugos priemonės nereikalingos, ir jei Patariamasis komitetas neprieštarauja, tyrimas arba procesiniai veiksmai nutraukiami. (63) Pagal prieš tai pateiktą informaciją Komisija priėjo išvados, kad šiuo metu galiojančios prieš Korėją nukreiptos priemo- nės nereikalingos ir kad procesiniai veiksmai turėtų būti nutraukti. I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (64) Vadovaujantis prieš tai pateikta informacija, kaip nustatyta Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, PSF impor- tui, kurio kilmės šalis Taivanis, taikomi, Reglamentu (EEB) Nr. 3017/92 nustatyti antidempingo muitai turėtų būti išsaugoti. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ 1 straipsnis Vadovaujantis prieš tai pateikta informacija, ir kadangi šios priemonės galioja tam tikrą laikotarpį ir būtų išlaikytos tame pačiame lygyje, gali būti daroma išvada, kad jos nereikštų vartotojų situacijos pablogėjimo, jei toks įmano- mas. 1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas poliesterio sinteti- nių pluoštų, nesukarštų, nesušukuotų arba kitaip neparuoštų ver- pimui, šiuo metu klasifikuojamų KN kodo 5503 20 00 pozicijo- je, importui iš Taivanio. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 103 2. Muitas, apskaičiuotas pagal produkto grynąją kainą Bendrijos pasienyje, prieš sumokant mokestį, yra lygus 13 % poliesterio sintetiniams pluoštams, kurių kilmės šalis Taivanis (papildomas TARIC kodas 8195), išskyrus toliau išvardytų kompanijų pagamintiems sintetiniams pluoštams, kuriems taikomi tokie tarifai: Far Eastern Textile Ltd, Taipėjus (papildomas TARIC kodas 8192) Nan Ya Plastics Corporation, Taipėjus (papildomas TARIC kodas 8193) Shinkong Synthetic Fibres Co. , Taipėjus (papildomas TARIC kodas 8194) 6,8 % 5,9 % 13,0 % Nutraukiami antidempingo procesiniai veiksmai dėl poliesterio sintetinių pluoštų, kurių kilmės šalis Taivanis, importo. 2 straipsnis Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų nuostatos. 3 straipsnis 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų Oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. liepos 29 d. Tarybos vardu Pirmininkas S. HASSI


title: Poziția comună a Consiliului din 29 iulie 1999 privind contribuția Uniunii Europene la promovarea intrării în vigoare la o dată apropiată a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT)

eurovoc_concepts:
European Union
international agreement
nuclear test
the EU's international role

formats: pdf print xhtml

text: 96 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 18/vol. 1 31999E0533 4. 8. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 204/1 POZIȚIA COMUNĂ A CONSILIULUI din 29 iulie 1999 privind contribuția Uniunii Europene la promovarea intrării în vigoare la o dată apropiată a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT) (1999/533/PESC) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, În acest scop, Uniunea Europeană sprijină: având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană ș(cid:13)i, în special, articolul 15 al acestuia, ÎNTRUCÂT Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, în Rezoluția 50/245 din 10 septembrie 1996, a invitat toate statele să semneze CTBT ș(cid:13)i să devină părți la acest tratat cât mai curând posibil; REAMINTIND dispoziția menționată la articolul XIV alineatul (2) din tratat care prevede convocarea unei conferințe, la cererea majorității statelor care au ratificat deja tratatul, pentru a se sta- bili în ce măsură condiția enunțată la alineatul (1) din articolul menționat anterior a fost îndeplinită ș(cid:13)i pentru a analiza ș(cid:13)i a decide prin consens măsurile care ar putea fi luate în conformitate cu dreptul internațional în vederea accelerării procesului de ratificare ș(cid:13)i a facilitării în acest mod a intrării în vigoare a tratatului la o dată apropiată, ADOPTĂ PREZENTA POZIȚIE COMUNĂ: Articolul 1 Obiectivul prezentei poziții comune este de a contribui la intrarea în vigoare la o dată apropiată a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT), etapă importantă pe calea neproliferării ș(cid:13)i dezarmării nucleare, care contribuie la încrederea, stabilitatea ș(cid:13)i pacea în lume. Articolul 2 (a) convocarea acestei conferințe la nivel politic; (b) convocarea unor conferințe ulterioare, astfel cum prevede articolul XIV din CTBT, până la intrarea în vigoare a CTBT; (c) participarea cât mai largă a statelor care au ratificat sau semnat deja tratatul ș(cid:13)i a statelor care nu l-au semnat încă; (d) prezența unor organizații neguvernamentale la conferință; (e) adoptarea unor măsuri compatibile cu dreptul internațional, care ar putea accelera procesul de ratificare, pentru a facilita intrarea în vigoare a tratatului la o dată apropiată; (f) adoptarea de către conferință a unei declarații finale care aduce sprijinul politic necesar eforturilor vizând accelerarea procesului de ratificare ș(cid:13)i intrarea în vigoare a CTBT la o dată apropiată; (g) identificarea mijloacelor care pot permite sprijinirea țărilor în procesul lor de ratificare ș(cid:13)i de punere în aplicare la nivel național, inclusiv schimbul de informații cu privire la institu- irea unor autorități naționale ș(cid:13)i legislația de punere în aplicare. Articolul 3 Uniunea Europeană susține în continuare eforturile depuse de Comisia pregătitoare a organizării CTBT pentru ca regimul de verificare a CTBT să fie stabilit la timp, în mod eficient ș(cid:13)i în conformitate cu CTBT. Articolul 4 Uniunea Europeană încurajează toate statele care nu au făcut încă acest lucru să semneze ș(cid:13)i să ratifice fără întârziere CTBT, în special statele incluse pe lista celor 44, a căror ratificare este necesară pentru ca CTBT să poată intra în vigoare. Uniunea Europeană face eforturi în special pentru a contribui la succesul primei conferințe convocate în conformitate cu articolul XIV din CTBT, care ar trebui să aibă loc la Viena în octombrie 1999, vizând accelerarea procesului de ratificare a CTBT pentru a facilita intrarea sa în vigoare la o dată apropiată. Articolul 5 Consiliul va examina punerea în aplicare a prezentei poziții comune în vederea studierii posibilității de a desfăș(cid:13)ura alte acțiuni pentru a facilita intrarea în vigoare a CTBT la o dată apropiată. 18/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 97 Prezenta poziție comună intră în vigoare la data adoptării. Articolul 6 Prezenta poziție comună se publică în Jurnalul Oficial. Articolul 7 Adoptată la Bruxelles, 29 iulie 1999. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele S. HASSI