title: Särskild rapport nr 4/99 om finansiellt bistånd till utomeuropeiska länder och territorier under den sjätte och sjunde EUF, samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EDF
aid system
distribution of aid
financial aid
overseas countries and territories
use of aid

formats: html pdf print

text: 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT nr 4/99 om finansiellt bist(cid:229)nd till utomeuropeiska l(cid:228)nder och territorier under den sj(cid:228)tte och sjunde EUF, samt kommissionens svar (framlagd i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (1999/C 276/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida SAMMANFATTNING. INLEDNING. Allm(cid:228)nt. Omfattningen av revisionsr(cid:228)ttens granskning. F(cid:214)RDELNING AV MEDEL. Situationen f(cid:246)r bist(cid:229)nd till ULT. Programplanering av bist(cid:229)nd. F(cid:246)rdelning mellan grupper av ULT. F(cid:246)rdelning av medel till enskilda ULT. BIST¯NDETS GENOMF(cid:214)RANDE. V(cid:228)gledande program. Regionala medel. Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program. Genomf(cid:246)randet av enskilda projekt och (cid:229)tg(cid:228)rder. (cid:214)vervakning och utv(cid:228)rdering. SLUTSATS. 1-5 1-4 5 6-19 6-10 11-19 13-16 17-19 20-62 20-24 25-31 32 33-55 56-62 63-71 BILAGA 1-6. Kommissionens svar. 2 2 2 3 3 3 3 4 4 5 5 6 7 7 9 9 11 18 C 276/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 SAMMANFATTNING g(cid:246)ras av bist(cid:229)ndets m(cid:229)ls(cid:228)ttningar och det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket det genom- f(cid:246)rs, s(cid:228)rskilt med tanke p(cid:229) den stora skillnaden i nationalinkomst per capita mellan ULT och AVS-l(cid:228)nderna. Ett flertal medlemsstaters utomeuropeiska l(cid:228)nder och territorier (ULT) som associerats med d(cid:229)varande Europeiska ekonomiska gemenskapen mottar finansiellt och tekniskt bist(cid:229)nd fr(cid:229)n EUF i enlighet med best(cid:228)mmelserna i till(cid:228)mpliga r(cid:229)dsbeslut. Enligt dessa best(cid:228)mmelser (cid:228)r totalt 240 miljoner ecu av EUF:s medel tillg(cid:228)ngliga fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte och sjunde EUF. Av detta belopp har 149,5 miljoner ecu avsatts f(cid:246)r programbist(cid:229)nd som skall f(cid:246)r- delas mellan enskilda ULT (20 stycken) av de medlemsstater till vilka de har anknytning. Ytterligare 21,5 miljoner ecu finns till- g(cid:228)ngliga f(cid:246)r regionalt samarbete och 69 miljoner ecu f(cid:246)r s. k. bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program (fr(cid:228)mst riskkapital, Stabexmedel och r(cid:228)ntesubventioner). Beloppen som avs(cid:228)tts till ULT per inv(cid:229)nare (cid:228)r mycket st(cid:246)rre (cid:228)n de som avs(cid:228)tts till AVS-l(cid:228)nderna, trots att natio- nalinkomsten per capita i allm(cid:228)nhet (cid:228)r betydligt h(cid:246)gre i ULT (cid:228)n i AVS-l(cid:228)nderna. I motsats till AVS-l(cid:228)nderna, d(cid:228)r (cid:246)verenskommelser om beloppen f(cid:246)r varje stat och programmens m(cid:229)l i stort tr(cid:228)ffas med kommis- sionen, l(cid:228)mnas finansieringen avsedd f(cid:246)r ULT i en klumpsumma till de ber(cid:246)rda medlemsstaterna, som ansvarar f(cid:246)r att pengarna f(cid:246)rdelas mellan de enskilda territorierna. Det (cid:228)r de sistn(cid:228)mndas ansvar att f(cid:246)rbereda och till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna ett v(cid:228)gle- dande program som skall (cid:246)verensst(cid:228)mma med deras utvecklings- planer och -m(cid:229)l och vara en l(cid:228)mplig ram f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av det bist(cid:229)nd som ULT har r(cid:228)tt till. Under den sjunde EUF finns best(cid:228)mmelser om att kommissionen skall delta i godk(cid:228)nnandet av dessa v(cid:228)gledande program. Genomf(cid:246)randet av enskilda projekt har p(cid:229)verkats negativt av bris- ter i bed(cid:246)mningar, f(cid:246)rberedelser och (cid:246)vervakning och av f(cid:246)rse- ningar i in- och utdata som p(cid:229)tagligt minskat deras effektivitet. Till viss del beror dessa brister p(cid:229) bist(cid:229)ndets komplicerade f(cid:246)r- valtningsstruktur. Dessutom kan kommissionens informationssystem f(cid:246)r finansiell f(cid:246)rvaltning inte snabbt f(cid:229) fram tillg(cid:228)nglig information om f(cid:246)rdel- ningen av medel f(cid:246)r programbist(cid:229)nd och anv(cid:228)ndningen av regio- nala medel. Den administrativa b(cid:246)rdan m(cid:228)tt i de personalresurser och mate- riella resurser som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att f(cid:246)rvalta ett j(cid:228)mf(cid:246)relsevis litet bist(cid:229)ndsbelopp (cid:228)r stor, b(cid:229)de f(cid:246)r kommissionens avdelningar och den lokala administrationen. Man borde (cid:246)verv(cid:228)ga att (cid:228)ndra f(cid:246)rvaltningsstrukturen av bist(cid:229)ndet till ULT s(cid:229) att huvudansvaret f(cid:246)r dess genomf(cid:246)rande och (cid:246)vervak- ning b(cid:228)rs av de ber(cid:246)rda medlemsstaterna, eventuellt i analogi med n(cid:229)got annat gemenskapsinstrument. En granskning borde (cid:228)ven INLEDNING Allm(cid:228)nt 1. Det finansiella och tekniska bist(cid:229)ndet till utomeuropeiska l(cid:228)n- der och territorier (ULT) som associerats med Europeiska ekono- miska gemenskapen baseras p(cid:229) F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen (1957). Den grundl(cid:228)ggande tanken med associeringen, som den framl(cid:228)ggs i del IV i f(cid:246)rdraget, var (cid:148)att fr(cid:228)mja den ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa l(cid:228)nder och territorier samt att uppr(cid:228)tta n(cid:228)ra ekonomiska f(cid:246)rbindelser mellan dem och gemenskapen som helhet(cid:148) (1). N(cid:228)r allt fler av de tidigare utomeuropeiska l(cid:228)nderna och territorierna gradvis blev sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga stater kom associeringens grundtanke att utg(cid:246)ra sj(cid:228)lva h(cid:246)rnstenen i Europeiska unionens utvecklingspolitik som den fastst(cid:228)lls i YaondØ- och LomØkonventionerna med AVS- l(cid:228)nderna. F(cid:246)r de l(cid:228)nder och territorier som av olika sk(cid:228)l inte blev sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga var det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att bibeh(cid:229)lla en viss niv(cid:229) av gemenskapsbist(cid:229)nd, som finansierades genom EUF med samma grundl(cid:228)ggande mekanismer och f(cid:246)rfaranden som g(cid:228)llde f(cid:246)r AVS- l(cid:228)nderna. 2. F(cid:246)r ULT fastst(cid:228)lls detaljer och karakt(cid:228)rsdrag f(cid:246)r associeringen i beslut som antagits av r(cid:229)det (2) (nedan kallat r(cid:229)dets beslut) (3). Den allm(cid:228)nna m(cid:229)ls(cid:228)ttningen som anges i dessa beslut (cid:228)r att befr(cid:228)mja och p(cid:229)skynda den ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen och att st(cid:228)rka de ekonomiska strukturerna i ULT (f(cid:246)r mer detaljerade m(cid:229)ls(cid:228)ttningar se bilaga 1). 3. En s(cid:228)rskild aspekt av samarbetet mellan kommissionen, EIB och ULT (cid:228)r den roll EU:s medlemsstater i fr(cid:229)ga (Danmark, Frank- rike, Nederl(cid:228)nderna och F(cid:246)renade kungariket) spelar framf(cid:246)r allt vid f(cid:246)rdelningen av medel till ULT och vid undertecknande av finansierings(cid:246)verenskommelser. I detta sammanhang kan noteras att ocks(cid:229) det r(cid:229)dsbeslut som avser den sjunde EUF (artiklarna 234-236) ocks(cid:229) l(cid:228)gger grunden till ett s(cid:229) kallat (cid:148)partnerskap(cid:148) f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder. Partnerskapet omfattar kommissionen, de av EU:s medlemsstater som ULT har anknyt- (1) Artikel 131 i EEG-Romf(cid:246)rdraget. (2) F(cid:246)r LomØ III och IV (cid:228)r de: R(cid:229)dets beslut 86/283/EEG av den 30 juni 1986 om associering av de utomeuropeiska l(cid:228)nderna och territori- erna med Europeiska ekonomiska gemenskapen, f(cid:246)r LomØ III - EGT L 175, 1. 7. 1986 och r(cid:229)dets beslut 91/482/EEG av den 25 juli 1991 om associering av de utomeuropeiska l(cid:228)nderna och territorierna med Europeiska ekonomiska gemenskapen, f(cid:246)r LomØ IV (EGT L 263, 19. 9. 1991). (3) Varken i konventionerna eller i besluten ges ytterligare s(cid:228)rskiljande definitioner av (cid:148)l(cid:228)nder(cid:148) och (cid:148)territorier(cid:148). Grupperna behandlas i alla h(cid:228)ndelser lika. 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/3 ning till samt ULT:s beh(cid:246)riga myndigheter och avser programpla- nering, finansiering, uppf(cid:246)ljning och utv(cid:228)rdering av bist(cid:229)nds(cid:229)t- g(cid:228)rderna som finansieras med gemenskapsmedel. Kommissionen f(cid:246)rblir emellertid den myndighet som har det (cid:246)vergripande ansva- ret f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av de EUF-resurser som f(cid:246)rdelas till ULT. F(cid:214)RDELNING AV MEDEL Situationen f(cid:246)r bist(cid:229)nd till ULT 4. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns det 20 ULT, som kan delas in i fyra grupper, n(cid:228)mligen brittiska ULT, franska ULT, nederl(cid:228)ndska ULT och Gr(cid:246)nland (4) (se bilaga 2). De gemenskapsmedel som avsatts f(cid:246)r dessa ULT uppgick till totalt 100 miljoner ecu f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF:s l(cid:246)ptid och till 140 miljoner ecu f(cid:246)r den sjunde EUF. Upp- delningen av beloppen p(cid:229) olika instrument visas i tabell 1. I bilaga 3 finns en sammanfattning av de belopp f(cid:246)r vilka (cid:229)taganden gjorts och som utbetalats per ULT, uppdelat mellan programbist(cid:229)nd och bist(cid:229)nd som ligger utanf(cid:246)r program f(cid:246)r b(cid:229)de den sj(cid:228)tte och sjunde EUF (medel som endast kommissionen f(cid:246)rvaltar). Tabell 1 F(cid:246)rdelning av belopp per slag av EUF-intervention ULT F ULT NL ULT UK Totalt v(cid:228)gledande program (1) Regionalt samarbete (2) Totalt projekt och program R(cid:228)ntesubventioner Katastrofbist(cid:229)nd Flyktingbist(cid:229)nd Riskkapital Stabex Sysmin (miljoner ecu) Sj(cid:228)tte EUF Sjunde EUF 26,5 26,5 10,5 63,5 10,0 73,5 2,5 3,0 1,0 15,0 (3) 5,0 (3) p. m. 35,3 35,3 15,4 86,0 11,5 97,5 6,0 (3) 2,5 0,5 25,0 (3) 6,0 (3) 2,5 (3) F(cid:246)rdelning EUF totalt 100,0 (3) 140,0 (3) (1) Detta innefattar bidrag och l(cid:229)n f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF. (2) Inklusive regionala program f(cid:246)r handelns utveckling. (3) F(cid:246)rdelningen ing(cid:229)r redan i det interna avtalet (IA) om finansiering och admini- strering av gemenskapens bist(cid:229)nd under AVS-EEG-konventionerna. 6. Den allm(cid:228)nna situationen f(cid:246)r bist(cid:229)ndsverksamheten i ULT skiljer sig fr(cid:229)n den i AVS-l(cid:228)nderna p(cid:229) grund av ett antal s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheter. 7. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta (cid:228)r den ekonomiska utvecklingsniv(cid:229)n, uttryckt i BNP/capita, ganska h(cid:246)g (se bilaga 4). I n(cid:229)gra ULT (cid:228)r den t. o. m. h(cid:246)gre (cid:228)n i vissa EU-medlemsstater. Sedan F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)t- tandet av Europeiska gemenskapen slutits har den ekonomiska situationen i dessa ULT, liksom deras utvecklingsniv(cid:229), f(cid:246)rb(cid:228)ttrats avsev(cid:228)rt. Detta beror delvis p(cid:229) det intensiva ekonomiska och sociala samarbetet med EU-medlemsstaterna, som ULT fortfa- rande har ett s(cid:228)rskilt f(cid:246)rh(cid:229)llande till. 8. Fast(cid:228)n BNP per capita i de flesta ULT (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n i AVS- l(cid:228)nderna, (cid:228)r bist(cid:229)ndsbeloppen per capita till AVS-l(cid:228)nderna 4,32 ecu j(cid:228)mf(cid:246)rt med 37,76 ecu till ULT (5). BNP per capita och bist(cid:229)nd per capita f(cid:246)r de ULT som bes(cid:246)ktes samt f(cid:246)r ett representativt urval av AVS-l(cid:228)nder framg(cid:229)r av bilaga 4. 9. ˜ven om flera ULT har en relativt h(cid:246)g BNP per capita finns det (cid:228)nd(cid:229) betydande skillnader i inkomst och levnadsstandard inom befolkningsgrupperna i ULT. I de v(cid:228)gledande program- men (6) g(cid:246)rs emellertid ingen tydlig prioritering av de fattigare delarna av befolkningen. 10. Medan AVS-l(cid:228)nderna inte bara erh(cid:229)ller medel fr(cid:229)n EUF, utan ocks(cid:229) fr(cid:229)n flera bi- och multilaterala bidragsgivare (t. ex. V(cid:228)rlds- banken) och fr(cid:229)n gemenskapens budget, erh(cid:229)ller ULT i princip inget ekonomiskt bist(cid:229)nd varken fr(cid:229)n gemenskapens budget eller fr(cid:229)n andra bidragsgivare (cid:228)n de medlemsstater till vilka de har ett s(cid:228)rskilt f(cid:246)rh(cid:229)llande. Fr(cid:229)n dessa erh(cid:229)ller de en betydande del, om (cid:228)n inte hela sitt utvecklingsbist(cid:229)nd. De totala bist(cid:229)ndsbeloppen till enskilda ULT fr(cid:229)n medlemsstaterna under de senare fem(cid:229)rs- perioderna finns i bilaga 5. Omfattningen av revisionsr(cid:228)ttens granskning Programplanering av bist(cid:229)nd 5. Granskningen g(cid:228)llde den korrekta anv(cid:228)ndningen av tillhanda- h(cid:229)llna medel och den sunda ekonomiska f(cid:246)rvaltningen av utveck- lings(cid:229)tg(cid:228)rderna i ULT som finansierats under den sj(cid:228)tte och sjunde EUF. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l har revisionsr(cid:228)tten granskat en ansenlig m(cid:228)ngd bist(cid:229)nds(cid:229)tg(cid:228)rder i (cid:229)tta ULT. (4) Gr(cid:246)nland erh(cid:246)ll aldrig n(cid:229)gon tilldelning. 11. Programplaneringen f(cid:246)r bist(cid:229)nd till de enskilda ULT genom- g(cid:229)r f(cid:246)ljande etapper: (5) Siffrorna har lagts fram av kommissionen i dokument 057545 av den 15 november 1996 och de h(cid:228)rstammar fr(cid:229)n uppgifter om totalt bist(cid:229)nd under den (cid:229)ttonde EUF. (6) Under den sj(cid:228)tte EUF skulle de v(cid:228)gledande programmen dras upp av myndigheter i ULT, medan d(cid:228)remot ULT och kommissionen under den sjunde EUF delade p(cid:229) ansvaret f(cid:246)r att f(cid:246)rbereda dessa v(cid:228)gledande program. C 276/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 F(cid:246)rdelning av medel till programbist(cid:229)nd mellan grupper av ULT Tabell 2 Kommissionens f(cid:246)rslag (1) R(cid:229)dets beslut 86/283/EEG Slutlig Kommissionens f(cid:246)rslag (2) R(cid:229)dets beslut 91/482/EEG Sj(cid:228)tte EUF Sjunde EUF France NL UK Totalt miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu 27,00 27,00 9,00 42,80 42,80 14,40 26,50 26,50 10,50 41,70 41,70 16,60 28,327 27,900 11,245 41,97 41,35 16,18 35,30 35,30 15,40 41,00 41,00 18,00 40,20 30,30 15,50 % 47 35 18 63,00 100,00 63,50 100,00 67,465 100,00 86,00 100,00 86,00 100 (1) K(cid:228)lla: Dokument GD VIII 04158, 12. 2. 1986. (2) K(cid:228)lla: KOM(1991) 141 slutlig, 19. 4. 1991. a) Totalt belopp som finns tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r bist(cid:229)nd till ULT fast- st(cid:228)lls (7), uppdelat p(cid:229) finansiella instrument. b) Tillg(cid:228)ngliga medel f(cid:246)rdelas (belopp reserverade f(cid:246)r bist(cid:229)nd enbart inom program) mellan medlemsstaterna i ett r(cid:229)dsbe- slut (8). c) Myndigheterna i ber(cid:246)rda medlemsstater f(cid:246)rdelar medlen mel- lan enskilda ULT och behoven hos de minst utvecklade ULT m(cid:229)ste d(cid:229) s(cid:228)rskilt beaktas (9). 14. F(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF beslutade kommissionen (11) i enlighet med artikel 154 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF (se fotnot (2)), att (cid:246)verf(cid:246)ra outnyttjade medel, som ursprungligen (cid:246)ronm(cid:228)rkts f(cid:246)r katastrof- och flyktingbist(cid:229)nd, till franska (1,4 miljoner ecu), nederl(cid:228)ndska (1,4 miljoner ecu) och brittiska (0,615 miljoner ecu) program. EUF:s chefsutanordnare skulle tillsammans med beh(cid:246)- riga myndigheter i l(cid:228)nderna och territorierna i fr(cid:229)ga p(cid:229)b(cid:246)rja pro- gramf(cid:246)rfarandet samtidigt med f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r den sjunde EUF och d(cid:228)rmed komplettera dessa. F(cid:246)r alla ULT ingick dessa belopp i de v(cid:228)gledande programmen f(cid:246)r den sjunde EUF trots att de redo- visades under den sj(cid:228)tte EUF, med undantag f(cid:246)r de brittiska ULT. d) Myndigheterna i ULT fastst(cid:228)ller v(cid:228)gledande program, fr(cid:229)n och med den sjunde EUF i samarbete med kommissionen, enligt de riktlinjer som fastst(cid:228)llts i r(cid:229)dets beslut (10). 12. Fr(cid:229)n de totala belopp som finns tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r bist(cid:229)nd till ULT dras de belopp som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r olika former av bist(cid:229)nd som inte h(cid:246)r till n(cid:229)got program. ¯terstoden utg(cid:246)r program- bist(cid:229)nd och uppg(cid:229)r till 63,5 miljoner ecu f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och 86 miljoner ecu f(cid:246)r den sjunde EUF (se tabell 1). F(cid:246)rdelning mellan grupper av ULT. 15. P(cid:229) liknande s(cid:228)tt innefattade nederl(cid:228)ndska ULT felaktigt ett belopp p(cid:229) 1,1 miljoner ecu i de v(cid:228)gledande programmen f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF. Detta belopp h(cid:228)rstammade fr(cid:229)n Stabexmedel som inte anv(cid:228)nts under den femte EUF och som (cid:246)verf(cid:246)rts till program- bist(cid:229)nd under den femte EUF (12). 16. F(cid:246)rdelningen fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte EUF till Saint Pierre och Mique- lon (cid:246)kades med 427 000 ecu efter kommissionens beslut (chefs- utanordnaren). Ett s(cid:229)dant beslut borde ha fattats av r(cid:229)det i enlig- het med artikel 147. 4 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF. De v(cid:228)gledande programmen (cid:228)ndrades inte f(cid:246)r att omfatta (cid:228)ven dessa belopp. 13. Den f(cid:246)rdelning som r(cid:229)det fastst(cid:228)llt f(cid:246)r den sj(cid:228)tte och sjunde EUF skiljer sig fr(cid:229)n kommissionens ursprungliga f(cid:246)rslag (se tabell 2). F(cid:246)rdelning av medel till enskilda ULT (7) Se artikel 2. 1 b i det inb(cid:246)rdes avtalet f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF (EGT L 86, 31. 3. 1986) och artikel 2. 1 b i det inb(cid:246)rdes avtalet f(cid:246)r den sjunde EUF (EGT L 229, 17. 8. 1991). (8) Se artikel 128 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och artikel 154. 2 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF. (9) Se artikel 130. 11 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och artiklarna 5 och 187. 2 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF. (10) Artikel 147 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och artiklarna 187-190 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF. 17. F(cid:246)rdelning av medel till enskilda ULT (cid:228)r medlemsstaternas ansvar, varvid de minst utvecklade ULT:s behov s(cid:228)rskilt skall beak- tas (se punkt 11c). Fast(cid:228)n r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF fastst(cid:228)l- ler att medlemsstaterna skall ge kommissionen en tydlig indika- tion om de totala finansiella medlen inom programbist(cid:229)ndet som (11) Kommissionens beslut 91/404/EEG (EGT L 222, 10. 8. 1991). (12) R(cid:229)dets beslut 86/285/EEG (EGT L 175, 1. 7. 1986). 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/5 skall tilldelas varje ULT, fastst(cid:228)lls i beslutet inte n(cid:229)got om att kom- missionen skall f(cid:229) information om de parametrar som anv(cid:228)nts av medlemsstaterna vid f(cid:246)rdelningen. ¯tminstone f(cid:246)r den sjunde EUF borde kommissionen ha anv(cid:228)nt sig av partnerskapsbest(cid:228)m- melserna f(cid:246)r att erh(cid:229)lla denna information i avsikt att f(cid:246)rvissa sig om att s(cid:228)rskild h(cid:228)nsyn tagits till de minst utvecklade ULT. 21. ˜ven om situationen f(cid:246)r (cid:229)taganden f(cid:246)r program inom den sj(cid:228)tte EUF har varit n(cid:229)gorlunda tillfredsst(cid:228)llande med en niv(cid:229) av gjorda (cid:229)taganden p(cid:229) 100 % vid slutet av 1992 (14), var den genom- snittliga utbetalningsniv(cid:229)n endast 65 % sex och ett halvt (cid:229)r efter att det till(cid:228)mpliga r(cid:229)dsbeslutet tr(cid:228)tt i kraft 1986 (90 % i slutet av 1997). 18. De brittiska myndigheterna uppgav p(cid:229) revisionsr(cid:228)ttens beg(cid:228)- ran att f(cid:246)rdelningen av EUF-medel mellan deras ULT gjordes p(cid:229) grundval av utvecklingsbehoven i de ber(cid:246)rda territorierna, med vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn tagen till behovet att s(cid:228)rbehandla de minst utvecklade ULT. De franska myndigheterna uppgav att f(cid:246)rdel- ningen av medel baserades p(cid:229) tv(cid:229) kriterier (antal inv(cid:229)nare och inkomst per inv(cid:229)nare) som viktades f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till utveck- lingsstrategier och prioriteringar som fastst(cid:228)llts av varje ULT. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de nederl(cid:228)ndska ULT f(cid:246)rdelades medlen p(cid:229) grundval av befolkningen i de tv(cid:229) ULT, vilket ledde till en matematisk formel (75 % av tillg(cid:228)ngliga medel gick till Nederl(cid:228)ndska Antillerna och 25 % till Aruba). 19. I bilaga 6 sammanfattas f(cid:246)rdelningen av programbist(cid:229)nd mellan de enskilda ULT som ifr(cid:229)gavarande medlemsstater fattat beslut om och som f(cid:246)rts in i EUF:s r(cid:228)kenskaper. Av denna bilaga framg(cid:229)r att det finns skillnader i f(cid:246)rdelningarna mellan enskilda ULT som n(cid:228)mns i de v(cid:228)gledande programmen och de som finns i EUF:s r(cid:228)kenskaper, vilket beror p(cid:229) de faktorer som beskrivs i punkterna 14 och 15. N(cid:228)r det g(cid:228)ller Turks- och Caicos(cid:246)arna angavs dessutom beloppet i de v(cid:228)gledande programmen f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF till 1,8 miljoner ecu i st(cid:228)llet f(cid:246)r 1,6 miljoner ecu, vilket antagligen beror p(cid:229) ett f(cid:246)rbiseende. Dessa skillnader ledde i vissa fall till avst(cid:228)mningsproblem mellan EUF-r(cid:228)kenskaperna och de v(cid:228)gledande programmen, vilket negativt p(cid:229)verkade insynen i f(cid:246)r- valtningsr(cid:228)kenskaperna vad g(cid:228)ller medlens tillg(cid:228)nglighet och anv(cid:228)ndning. GENOMF(cid:214)RANDET AV BIST¯ND V(cid:228)gledande program 20. Genomf(cid:246)randet av de v(cid:228)gledande programmen samt av bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program f(cid:246)r de granskade ULT sammanfattas i bilaga 3. Genomf(cid:246)randet av de v(cid:228)gledande programmen har g(cid:229)tt l(cid:229)ngsamt och har ibland varit m(cid:246)dosamt b(cid:229)de under den sj(cid:228)tte och sjunde EUF, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller perioden som n(cid:228)mns i de till- l(cid:228)mpliga r(cid:229)dsbesluten (13). (13) Artikel 127 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och artikel 154. 1 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF: (cid:148)helst f(cid:246)r en fem(cid:229)rsperiod. (cid:148). 22. F(cid:246)r den sjunde EUF hade endast fem ULT (15) gjort (cid:229)tagan- den f(cid:246)r samtliga medel som avsatts f(cid:246)r programbist(cid:229)nd sex (cid:229)r efter att det till(cid:228)mpliga r(cid:229)dsbeslutet tr(cid:228)tt i kraft. F(cid:246)r de andra varierade (cid:229)tagandegraden f(cid:246)r programbist(cid:229)ndsmedlen mellan 11 % och 93 % (i genomsnitt 49 %). Den genomsnittliga utbetalnings- niv(cid:229)n f(cid:246)r alla ULT uppgick till 38 % av de v(cid:228)gledande program- men (16). 23. S(cid:228)rskilt f(cid:246)r den sjunde EUF har detta g(cid:229)tt mycket l(cid:229)ngsamt, eftersom det d(cid:229) inf(cid:246)rts ett (cid:148)partnerskap(cid:148) som skulle inr(cid:228)tta en bred dialog mellan kommissionen, medlemsstaterna och de ter- ritoriella myndigheterna med m(cid:229)ls(cid:228)ttning att effektivisera utveck- lingssamarbetet. 24. Orsakerna till det l(cid:229)ngsamma genomf(cid:246)randet var f(cid:246)ljande: a) F(cid:246)r Nederl(cid:228)ndska Antillerna, Aruba och Brittiska Jungfru- (cid:246)arna, hade de v(cid:228)gledande programmen f(cid:246)r den sjunde EUF antagits mer (cid:228)nett (cid:229)r (den tidsperiod som angetts i r(cid:229)dets beslut (17)) efter att r(cid:229)dets beslut tr(cid:228)tt i kraft. b) De Nederl(cid:228)ndska Antillernas komplicerade struktur, b(cid:229)de geo- grafiskt och n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rdelningen av befogenheter mel- lan huvudakt(cid:246)rerna i beslutsprocessen, samt bristen p(cid:229) ett globalt utvecklingskoncept f(cid:246)r de olika (cid:246)arna, ledde till m(cid:229)nga projekt som var uppsplittrade b(cid:229)de vad g(cid:228)ller finansiering och geografisk f(cid:246)rdelning. c) Brister i f(cid:246)rberedandet av projekt och brist p(cid:229) sakkunskap vid de lokala myndigheterna ledde ibland till att projektets vikti- gaste best(cid:229)ndsdelar fick g(cid:246)ras om (Brittiska Jungfru(cid:246)arna och Turks- och Caicos(cid:246)arna). d) Den administrativa projektf(cid:246)rvaltningen var tungrodd och komplicerad med tv(cid:229) och ibland tre kontrakt f(cid:246)r tekniskt bist(cid:229)nd och dessutom var kommunikationen med delegatio- nerna som fanns p(cid:229) l(cid:229)ngt avst(cid:229)nd fr(cid:229)n ULT m(cid:246)dosam (An- guilla, Brittiska Jungfru(cid:246)arna och Turks- och Caicos(cid:246)arna). (14) Undantag (cid:228)r Franska Polynesien och Aruba med (cid:229)tagandeniv(cid:229)er p(cid:229) 63 % respektive 8 %. N(cid:228)r det g(cid:228)ller Aruba berodde detta p(cid:229) att n(cid:228)stan samtliga medel fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte EUF skulle anv(cid:228)ndas f(cid:246)r ett enda pro- jekt, om vilket beslut fattades f(cid:246)rst 1993. (15) Mayotte, Saint Pierre och Miquelon, Aruba, Turks- och Caicos(cid:246)arna samt Brittiska Jungfru(cid:246)arna. (16) Den genomsnittliga utbetalningsniv(cid:229)n f(cid:246)r bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program var 82 % f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och 54 % f(cid:246)r den sjunde EUF. (17) Artikel 189 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF. C 276/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 Tilldelning av regionala medel, belopp f(cid:246)r vilka (cid:229)taganden gjorts och belopp som utbetalats Tabell 3 Tilldelning Sj(cid:228)tte EUF ¯taganden Utbetalt Tilldelning Sjunde EUF ¯taganden Utbetalt miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu % Franska ULT Nederl(cid:228)ndska ULT Brittiska ULT Reserv Samtliga ULT 4,1 4,1 1,5 0,3 N/A 41 41 15 3 (cid:151) Totalt 10,0 100 1,4 1,9 0,5 N/A 1,3 5,1 33 46 33 (cid:151) (cid:151) 50 1,2 0,8 0,5 N/A 1,1 3,6 28 20 33 (cid:151) (cid:151) 36 5,4 4,0 2,1 N/A N/A 47 35 18 (cid:151) (cid:151) 11,5 100 3,6 2,0 0,2 (cid:151) 3,3 9,1 67 50 10 (cid:151) (cid:151) 79 1,6 0,7 0,2 (cid:151) 3,1 5,6 30 18 10 (cid:151) (cid:151) 49 K(cid:228)lla: OLAS-redovisningen per land, st(cid:228)llningen per den 31 december 1997. e) De administrativa f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r EUF var tungrodda och ibland reagerade kommissionen l(cid:229)ngsamt n(cid:228)r det g(cid:228)llde att bed(cid:246)ma projekt och finansieringsf(cid:246)rslag. F(cid:246)rseningarna f(cid:246)r- v(cid:228)rrades av kommissionens komplicerade struktur med r(cid:229)d- givare p(cid:229) platsen, delegationer och centrala avdelningar. 29. Till f(cid:246)ljd av detta har de avsedda prioriteringarna f(cid:246)r regio- nalt samarbete visat sig vara mycket sv(cid:229)ra att uppn(cid:229): a) Graden av gjorda (cid:229)taganden och utbetalningar f(cid:246)r sj(cid:228)tte och sjunde EUF har varit mycket l(cid:229)ga. Regionala medel 25. R(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF understryker att s(cid:228)rskild vikt skall l(cid:228)ggas vid regionala samarbetsanstr(cid:228)ngningar som ocks(cid:229) skall prioriteras h(cid:246)gt. I beslutet fastst(cid:228)lls dessutom att f(cid:246)rslag till regionala program och projekt skall ing(cid:229) i de v(cid:228)gledande pro- grammen (18). 26. Medel f(cid:246)r regionalt samarbete utg(cid:246)rs av programbist(cid:229)nd som f(cid:246)rdelats av kommissionen mellan de tre ULT-grupperna. I vissa fall ing(cid:229)r en regional f(cid:246)rdelning i de v(cid:228)gledande program- men, i andra inte. 27. Medel som finns tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r dessa (cid:228)ndam(cid:229)l har (cid:246)kat fr(cid:229)n 10 miljoner ecu f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF till 11,5 miljoner ecu f(cid:246)r den sjunde EUF. Av tabell 3 framg(cid:229)r hur medlen f(cid:246)rdelats, f(cid:246)r hur mycket (cid:229)taganden gjorts och hur mycket som utbetalats. b) c) Inga f(cid:246)rslag har lagts fram om de prioriterade sektorerna eller om regionalt samarbete under den sjunde EUF (Franska Poly- nesien och Nya Kaledonien). Inga regionala projekt har genomf(cid:246)rts som omfattar b(cid:229)de brittiska och nederl(cid:228)ndska ULT och n(cid:228)rliggande AVS-l(cid:228)nder i Karibien eller Mayotte och AVS-l(cid:228)nderna i Indiska Oceanen. d) Fast(cid:228)n de v(cid:228)gledande programmen f(cid:246)r Nederl(cid:228)ndska Antil- lerna, Aruba, Anguilla, Brittiska Jungfru(cid:246)arna och Turks- och Caicos(cid:246)arna omfattade prelimin(cid:228)r v(cid:228)gledning f(cid:246)r samarbete p(cid:229) subregional och regional niv(cid:229), har varken n(cid:229)gon regional dimension f(cid:246)r medlens anv(cid:228)ndning eller n(cid:229)gon regional poli- tik eller strategi utvecklats. Detta har lett till en situation d(cid:228)r st(cid:246)rre delen av medlen anv(cid:228)nts f(cid:246)r att fr(cid:228)mja handel och turism, fr(cid:228)mst i form av att man varit n(cid:228)rvarande vid eller del- tagit i m(cid:228)ssor och seminarier. Liknande (cid:229)tg(cid:228)rder finansierades ocks(cid:229) med medel fr(cid:229)n de v(cid:228)gledande programmen trots att regionala medel fortfarande fanns tillg(cid:228)ngliga. 28. Kommissionens och r(cid:229)dets avsikter och f(cid:246)rv(cid:228)ntningar vad g(cid:228)ller det regionala samarbetet klargjordes aldrig tillr(cid:228)ckligt. Medel f(cid:246)rdelades utan att n(cid:229)gon av de ber(cid:246)rda parterna hade en klar bild av de specifika m(cid:229)l som skulle efterstr(cid:228)vas eller hur medlen skulle anv(cid:228)ndas. (18) Se artiklarna 4 och 188. 2 e. 30. Att det regionala samarbetet genomf(cid:246)rts s(cid:229) l(cid:229)ngsamt beror i synnerhet p(cid:229) otillr(cid:228)ckliga kunskaper och bristande engagemang p(cid:229) territoriell myndighetsniv(cid:229) samt den allm(cid:228)nt sett komplicerade f(cid:246)rvaltningsstrukturen f(cid:246)r regionala projekt (alltf(cid:246)r m(cid:229)nga parter som ofta skiljs (cid:229)t av stora geografiska avst(cid:229)nd). Mer specifikt (cid:228)r att det finns ett uppenbart motst(cid:229)nd i de tv(cid:229) st(cid:246)rsta ULT i Stilla Havet mot att utn(cid:228)mna en gemensam regional utanordnare och en gemensam regional samordnare. Det finns inte heller n(cid:229)got l(cid:228)mpligt diskussionsforum f(cid:246)r regionalt samarbete mellan ULT i Karibien. 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/7 Information om hur de regionala medlen har anv(cid:228)nts finns 31. inte snabbt tillg(cid:228)nglig i det nuvarande finansiella systemet. Medlen f(cid:246)rdelas p(cid:229) de tre medlemsstaternas niv(cid:229), men (cid:229)tagandena f(cid:246)r medlen bokf(cid:246)rs antingen p(cid:229) enskild ULT-niv(cid:229) eller p(cid:229) global niv(cid:229). De bokf(cid:246)rs (cid:228)ven p(cid:229) ett AVS-lands niv(cid:229) om medlen anv(cid:228)nds till- sammans med regionala AVS-medel f(cid:246)r ett regionalt projekt som f(cid:246)rvaltas av delegationen i AVS-landet, eller om (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r ULT organiseras i det landet (t. ex. seminarier). 35. Dessa brister har allvarligt minskat (cid:228)ndam(cid:229)lsenligheten med det finansiella bist(cid:229)ndet till ULT och de har bl. a. lett till att in- och utfl(cid:246)det i projekten f(cid:246)rsenats, samt till att m(cid:229)len inte eller endast devis uppn(cid:229)tts. I vissa fall har projekt lagts ner eller f(cid:246)r(cid:228)ndrats p(cid:229)tagligt. F(cid:246)ljande exempel ger en bild av de problem som p(cid:229)tr(cid:228)f- fats. Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program 32. F(cid:246)rutom programbist(cid:229)nd (nationellt och regionalt) kan ytter- ligare resurser tilldelas ULT genom bist(cid:229)nd som ligger utanf(cid:246)r program som kommissionen ensamt f(cid:246)rvaltar. De viktigaste (cid:228)r: riskkapital och r(cid:228)ntesubventioner (19), Stabex-medel och katastrof- bist(cid:229)nd. F(cid:246)r Stabex-medel och katastrofbist(cid:229)nd g(cid:228)ller samma f(cid:246)r- faranden som f(cid:246)r AVS-l(cid:228)nderna, dvs. att vid vissa h(cid:228)ndelser (kraf- tig minskning av exportinkomster eller en katastrofsituation) blir l(cid:228)nderna ber(cid:228)ttigade till bist(cid:229)nd p(cid:229) vissa villkor, s(cid:229) att en ans(cid:246)kan om bist(cid:229)nd kan g(cid:246)ras. Stabex-medlen har anv(cid:228)nts l(cid:229)ngsamt, vilket tas upp i punkterna 42 och 52. Genomf(cid:246)randet av enskilda projekt och (cid:229)tg(cid:228)rder 33. Identifieringen, f(cid:246)rberedandet, bed(cid:246)mningen, genomf(cid:246)ran- det och (cid:246)vervakningen av projekt och (cid:229)tg(cid:228)rder har granskats i detalj, liksom deras bidrag till de utvecklingsm(cid:229)l som ULT fast- st(cid:228)llt. 34. Granskningen p(cid:229)visade inte n(cid:229)gra betydelsefulla oegentlig- heter vad g(cid:228)ller betalningen av byggkostnader eller leveranser av varor och tj(cid:228)nster inom projekten. P. g. a. brister i bed(cid:246)mningen, f(cid:246)rberedandet och (cid:246)vervakningen av bist(cid:229)nds(cid:229)tg(cid:228)rderna genom- f(cid:246)rdes emellertid inte de flesta projekten p(cid:229) ett effektivt och (cid:228)nda- m(cid:229)lsenligt s(cid:228)tt. De huvudsakliga bristerna (cid:228)r f(cid:246)ljande: a) Ofullst(cid:228)ndiga eller icke tillf(cid:246)rlitliga uppgifter anv(cid:228)ndes vid dokumenteringen av projekt. b) Inga ekonomiska/sociala/finansiella indikatorer anv(cid:228)ndes f(cid:246)r att m(cid:228)ta vad projektet (cid:229)stadkom eller i vilken grad projektets m(cid:229)l uppn(cid:229)tts. c) (cid:214)vervakningen av projektets genomf(cid:246)rande var otillr(cid:228)cklig. d) Inga utv(cid:228)rderingar gjordes i efterhand. I Nya Kaledonien har genomf(cid:246)randet av projekten i allm(cid:228)n- 36. het varit tillfredsst(cid:228)llande. De passade in i de v(cid:228)gledande program- mens prioriterade sektorer, bidrog till den ekonomiska och sociala utvecklingen i ULT och projektens fortlevnad s(cid:228)kerst(cid:228)lldes. 37. Emellertid har ett projekt p(cid:229) 2,6 miljoner ecu (20 % av det v(cid:228)gledande programmet) misslyckats i detta ULT. Projektet skulle huvudsakligen i form av l(cid:229)n finansiera ekonomiskt b(cid:228)rkraftiga verksamheter som startades av unga jordbrukare. Endast 50 000 ecu hade utbetalats fem (cid:229)r efter att finansieringsbeslutet hade fat- tats. Detta berodde fr(cid:228)mst p(cid:229) att projektets koncept var orealis- tiskt. i Franska Polynesien som beskrevs 38. F(cid:246)r ett projekt p(cid:229) 8 miljoner ecu (61 % av det v(cid:228)gledande programmet) som (cid:148)l(cid:146)assainissement de la zone d(cid:146)Outumaoro(cid:148) (upprustning av Outumaoro-omr(cid:229)det) kunde finansieringsf(cid:246)rslaget inte f(cid:246)rbere- das f(cid:246)rr(cid:228)n i slutet av 1997 p(cid:229) grund av problem i samband med avgifter, fast egendom, vattenrening och projektets f(cid:246)rvaltnings- struktur. Dessa problem var inte l(cid:246)sta trots att man planerat att l(cid:246)sa dem under andra h(cid:228)lften av 1992 (20). F(cid:246)rseningen berodde delvis p(cid:229) utdragna diskussioner mellan kommissionen och myn- digheterna i Franska Polynesien. 39. Fem (cid:229)r efter att beslut fattats om ett projekt p(cid:229) 7 miljoner ecu, (cid:228)ven det i Franska Polynesien, som g(cid:228)llde byggandet av fem fiskefartyg och till vilket EUF bidrog med 3,16 miljoner ecu (24 % av det v(cid:228)gledande programmet), hade bara tv(cid:229) fartyg levererats. Detta berodde p(cid:229) att fartygsbyggaren saknade erfarenhet och denne tilldelades kontraktet trots att det f(cid:246)rel(cid:229)g tvivel (21) om den- nes tekniska och finansiella f(cid:246)rm(cid:229)ga att bygga dessa fartyg. 40. F(cid:246)r samma projekt kr(cid:228)vdes i de finansiella best(cid:228)mmelserna i finansierings(cid:246)verenskommelsen att territoriet skulle st(cid:229) f(cid:246)r kom- pletterande finansiering. Det l(cid:229)n, som mottagaren av projektet enligt den ursprungliga planen skulle ta upp, ersattes av ett lea- singkontrakt mellan bist(cid:229)ndsmottagarna och ett investmentbolag vilket ledde till att (cid:228)gander(cid:228)tten till fartygen f(cid:246)r(cid:228)ndrades i strid mot best(cid:228)mmelserna i finansierings(cid:246)verenskommelsen. (19) Revisionsr(cid:228)ttens granskning av riskkapitalverksamhet som f(cid:246)rvaltas av Europeiska investeringsbanken fokuserades p(cid:229) dem som genom- f(cid:246)rts i Nya Kaledonien. Granskningsiakttagelser i detta sammanhang finns i revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport om riskkapitalverksamhet (EGT C 389, 14. 12. 1998, s. 44). (20) Se det prelimin(cid:228)ra tidsschemat som bifogats den sjunde EUF:s v(cid:228)gle- dande program. (21) Detta uttrycks bl. a. av den kommittØ som granskade anbuden och som f(cid:246)reslagit ett varv som hade byggt fiskefartyg i ett av program- mets tidigare skeden. C 276/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 41. Det huvudsakliga m(cid:229)let f(cid:246)r ett p(cid:228)rlletningsprojekt i Franska Polynesien, d(cid:228)r EUF bidrog med 1,15 miljoner ecu (8 % av det v(cid:228)g- ledande programmet), var att f(cid:246)rb(cid:228)ttra p(cid:228)rlornas kvalitet. Finan- sierings(cid:246)verenskommelsen saknade emellertid ett anv(cid:228)ndbart m(cid:229)tt f(cid:246)r att m(cid:228)ta p(cid:228)rlornas kvalitetsf(cid:246)rb(cid:228)ttring. De lokala myndighe- terna kunde inte uppge vilken effekt projektet haft p(cid:229) produktio- nen av p(cid:228)rlor av h(cid:246)g kvalitet. Den planerade utvidgningen av f(cid:246)r- b(cid:228)ttrade odlingstekniker hade dessutom begr(cid:228)nsats kraftigt till f(cid:246)ljd av logistiska problem som grovt underskattats. 47. P(cid:229) Sint Eustatius bidrog EUF till f(cid:246)rl(cid:228)ngningen av flygplat- sens start- och landningsbana med 2 miljoner ecu (10 % av det v(cid:228)gledande projektet). Beslutet att f(cid:246)rl(cid:228)nga start- och landnings- banan grundades p(cid:229) otillf(cid:246)rlitliga och orealistiska prognoser, som de lokala myndigheterna lade fram. Dessutom utf(cid:246)rdes arbetet d(cid:229)ligt, s(cid:228)rskilt av flygplatsterminalen, vilket kommissionens dele- gation aldrig uppm(cid:228)rksammade och d(cid:228)rf(cid:246)r har inga korrigerande (cid:229)tg(cid:228)rder vidtagits. 42. Ett annat fall i Franska Polynesien g(cid:228)llde en del av bist(cid:229)ndet som l(cid:229)g utanf(cid:246)r projekt en (cid:246)verf(cid:246)ring p(cid:229) 4,85 miljoner ecu av Stabexmedel f(cid:246)r att kompensera den svaga kopra-marknaden. Av detta belopp hade 900 000 ecu som blivit disponibla 1995 inte anv(cid:228)nts f(cid:246)rr(cid:228)n ramen f(cid:246)r (cid:246)msesidigt ansvar (Framework of Mutual Obligations), som de territoriella myndigheterna lade fram f(cid:246)r kommissionen 1993, undertecknades i mars 1998. I Mayotte, som (cid:228)r ett av de minst utvecklade ULT, har medel 43. fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte och sjunde EUF anv(cid:228)nts framg(cid:229)ngsrikt (graderna f(cid:246)r (cid:229)taganden och utbetalning av medel ligger (cid:246)ver 95 % respek- tive 80 %) f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra infrastrukturen i elektricitets- och vat- tensektorn, vilka (cid:228)r av grundl(cid:228)ggande betydelse f(cid:246)r landets utveck- ling. 44. I Nederl(cid:228)ndska Antillerna har medlen splittrats upp b(cid:229)de geografiskt och finansiellt p(cid:229) (cid:246)ver 100 kontrakt med enorma skillnader vad g(cid:228)ller kontraktsvillkor och (cid:229)taganden, vilket i h(cid:246)g grad f(cid:246)rsv(cid:229)rar den ekonomiska f(cid:246)rvaltningen. Det finns en ten- dens till att f(cid:246)rl(cid:228)nga kontrakt s(cid:229) l(cid:228)nge som det finns tillg(cid:228)ngliga medel utan att f(cid:246)rl(cid:228)ngningarna kritiskt granskas av de territoriella myndigheterna och av kommissionens avdelningar. 45. ˜ven i de Nederl(cid:228)nska Antillerna har best(cid:228)mmelserna i kon- trakten betr(cid:228)ffande rapportering om projektets fortskridande, de redovisningsrapporter som skall g(cid:246)ras och (cid:229)taganden n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler administrativ och ekonomisk f(cid:246)rvaltning, i regel inte efterlevts av kontraktparterna och delegationen har inte f(cid:246)ljt upp detta. 46. De Nederl(cid:228)ndska Antillerna hade endast gjort (cid:229)taganden f(cid:246)r 10 % av de tillg(cid:228)ngliga medlen under den sjunde EUF i de priori- terade sektorerna i slutet av 1997, fast(cid:228)n dessa sektorer enligt pla- nerna skulle absorbera minst 70 % av medlen. Detta beror p(cid:229) ett enda stort samfinansierat projekt (22) som kommissionen var tvungen att (cid:246)verge, eftersom ingen (cid:246)verenskommelse kunde tr(cid:228)f- fas efter fem (cid:229)rs f(cid:246)rhandlingar mellan Nederl(cid:228)nderna och kom- missionen. 48. Varken f(cid:246)r programmet f(cid:246)r utveckling av turismen (Tourist Development Programme)(19,15 miljoner ecu varav 13,35 kom fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte EUF eller 64 % av det v(cid:228)gledande programmet) eller planen f(cid:246)r aff(cid:228)rsutveckling (Business Development Scheme) (5,5 miljoner ecu eller 26 % av det v(cid:228)gledande programmet) i de Nederl(cid:228)ndska Antillerna, var det m(cid:246)jligt att bed(cid:246)ma i vilken grad de allm(cid:228)nna m(cid:229)len i finansierings(cid:246)verenskommelsen hade upp- n(cid:229)tts, eftersom n(cid:246)dv(cid:228)ndig information f(cid:246)r att m(cid:228)ta projektets effekter inte samlats in av n(cid:229)gon av projektdeltagarna. I de fall int(cid:228)kter f(cid:246)ruts(cid:229)gs i turistprojektet var det inte reglerat i kontraktet vart int(cid:228)kterna skulle g(cid:229). Dessutom hade den finansiella b(cid:228)rkraf- tigheten inte s(cid:228)kerst(cid:228)llts vad g(cid:228)ller planen f(cid:246)r aff(cid:228)rsutveckling, eftersom den avsedda finansiella mekanismen (r(cid:246)relsekapital) i verkligheten inte fungerade. Medel f(cid:246)r planen f(cid:246)r aff(cid:228)rsutveckling hade ocks(cid:229) anv(cid:228)nts f(cid:246)r att betala omkostnader, som enligt finan- sierings(cid:246)verenskommelsen inte var bist(cid:229)ndsber(cid:228)ttigade. Dessa medel borde (cid:229)terkr(cid:228)vas. 49. P(cid:229) Aruba koncentrerades bist(cid:229)ndet b(cid:229)de fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte och sjunde EUF p(cid:229) utbyggnad av flygplatsen (9,35 miljoner ecu) (90 % av det v(cid:228)gledande programmet f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och 39 % av det v(cid:228)gledande programmet f(cid:246)r den sjunde EUF). Detta projekt, f(cid:246)r vilket ans(cid:246)kan gjordes 1990, p(cid:229)b(cid:246)rjades f(cid:246)rst 1994. N(cid:228)r det v(cid:228)l p(cid:229)b(cid:246)rjats genomf(cid:246)rdes det framg(cid:229)ngsrikt och (cid:246)vervakningen har varit god. 50. Bist(cid:229)ndet fr(cid:229)n EU till Anguilla, Brittiska Jungfru(cid:246)arna och Turks- och Caicos(cid:246)arna har varit beh(cid:228)ftat med brister som t. ex. oklara definitioner av projektens m(cid:229)l, felaktiga uppgifter i pro- jektdokumentationen, f(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet och avsaknad av utv(cid:228)rderingar. 51. P(cid:229) Brittiska Jungfru(cid:246)arna f(cid:246)rsenas allvarligt ett projekt p(cid:229) 2,5 miljoner ecu (100 % av det v(cid:228)gledande programmet) som skall finansiera byggandet av ett (cid:148)utbildningsresurscenter(cid:148) vid det befintliga Community College. Detta beror p(cid:229) att den lokalt rekry- terade och finansierade konsulten inte gjort en fullgod prestation vad g(cid:228)ller utformning och anbudsdokumentation f(cid:246)r projektet och dessutom har ingen egentlig r(cid:229)dfr(cid:229)gning (cid:228)gt rum med kom- missionen. (22) Samfinansiering av EUF och andra bidragsgivare g(cid:246)rs ibland. I de allra flesta EUF-finansierade projekten (cid:228)r ingen annan bidragsgivare inblan- dad. 52. Under 1993(cid:151)1996 gjordes (cid:246)verf(cid:246)ringar fr(cid:229)n Stabex till Falklands(cid:246)arna, som inte (cid:229)tnj(cid:246)t n(cid:229)got programst(cid:246)d under den sjunde EUF, p(cid:229) 5 miljoner ecu som skulle kompensera den l(cid:229)ga avkastningen fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av ull. Av detta belopp har endast 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/9 1,5 miljoner ecu gjorts tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r att anv(cid:228)ndas av ULT och mindre (cid:228)n 1 miljon ecu har utbetalats. Falklands(cid:246)arnas regerings och kommissionens of(cid:246)rm(cid:229)ga att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att tillg(cid:228)ngliga medel anv(cid:228)ndes snabbt tycks visa p(cid:229) att det uppenbarligen inte fanns n(cid:229)got akut behov f(cid:246)r dessa medel (23). I de flesta ULT som bes(cid:246)ktes har det funnits brister i kom- 58. missionens (cid:246)vervakning av (cid:229)tg(cid:228)rderna. Detta kan emellertid till stor del f(cid:246)rklaras med att det i de flesta fall r(cid:246)r sig om en enda kommissionstj(cid:228)nsteman som med visst administrativt bist(cid:229)nd (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av projekt och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r flera ULT f(cid:246)rdelade p(cid:229) ett ibland vidstr(cid:228)ckt geografiskt omr(cid:229)de. 53. De franska antarktiska omr(cid:229)dena tilldelades 300 000 ecu under den sj(cid:228)tte och sjunde EUF f(cid:246)r ornitologisk forskning p(cid:229) en obebodd (cid:246) (Saint Paul(cid:246)arna). Eftersom detta bist(cid:229)nd inte hade n(cid:229)got utvecklingssyfte har det nu dragits tillbaka. 59. De centrala avdelningarna har inte spelat n(cid:229)gon aktiv roll. Den tillg(cid:228)ngliga informationen i kommissionens arkiv om projek- ten var begr(cid:228)nsad och revisionsr(cid:228)tten har endast funnit f(cid:229) bel(cid:228)gg f(cid:246)r att dessa avdelningar tagit initiativ till korrigerande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att ta itu med problem i samband med genomf(cid:246)randet av bist(cid:229)nds(cid:229)tg(cid:228)rderna. 54. I artikel 234 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF inf(cid:246)rs begrep- pet partnerskap mellan kommissionen, den medlemsstat som (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r ett land eller territorium och de beh(cid:246)riga lokala myn- digheterna. Enligt artikel 235 skall partnerskapet (cid:148)omfatta plane- ring, f(cid:246)rberedelser, finansiering, (cid:246)vervakning och utv(cid:228)rdering av verksamheter som genomf(cid:246)rs av gemenskapen i enlighet med detta beslut samt alla problem som eventuellt uppst(cid:229)r i relationer mellan ULT och gemenskapen(cid:148). 55. F(cid:246)rutom tv(cid:229) m(cid:246)ten i samband med planeringen av bist(cid:229)nds- (cid:229)tg(cid:228)rder i vissa franska ULT, har de (fyra) m(cid:246)ten som h(cid:229)llits efter att de v(cid:228)gledande programmen lagts fram koncentrerats p(cid:229) att utvidga omfattningen av det finansiella, tekniska och handelsin- riktade bist(cid:229)ndet till ULT samt p(cid:229) att se (cid:246)ver associeringsbeslutet efter det att halva tiden har g(cid:229)tt. Trots uppenbara problem med genomf(cid:246)randet av de territoriella och regionala v(cid:228)gledande pro- grammen behandlade m(cid:246)tena inte (cid:246)vervakning och utv(cid:228)rdering av bist(cid:229)nds(cid:229)tg(cid:228)rderna. (cid:214)vervakning och utv(cid:228)rdering 56. Fast(cid:228)n de ber(cid:246)rda medlemsstaterna (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r f(cid:246)rdel- ningen av programbist(cid:229)ndet fr(cid:229)n EUF (se punkt 3), ansvarar kom- missionen och ULT gemensamt f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av program- men. Medlemsstaterna som d(cid:228)rmed sluppit ansvaret f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av de enskilda projekten som EUF bidrar till hade endast mycket begr(cid:228)nsad information tillg(cid:228)nglig om deras inne- h(cid:229)ll och genomf(cid:246)rande. 60. Lokala myndigheter som inte (cid:228)r vana vid EUF-sammanhang beh(cid:246)ver endast vid enstaka tillf(cid:228)llen anv(cid:228)nda EUF-reglerna, som de upplever som komplicerade (t. ex vid anbudsf(cid:246)rfaranden). N(cid:228)r samfinansiering f(cid:246)rekommer m(cid:229)ste lokala regler och EUF-regler till(cid:228)mpas samtidigt. Kommunikationen mellan lokala myndighe- ter och kommissionen (cid:228)r m(cid:246)dosam eftersom det (med all r(cid:228)tt) saknas en delegation p(cid:229) platsen eller ett kontor som hade kunnat bist(cid:229) de lokala myndigheterna. 61. Den nuvarande strukturen som baseras p(cid:229) LomØkonventio- nerna och r(cid:229)dets beslut om ULT leder uppenbarligen till ett dilemma. Adekvat (cid:246)vervakning kr(cid:228)ver att kommissionen avs(cid:228)tter mer resurser, men detta vore inte kostnadseffektivt eftersom det r(cid:246)r sig om ganska sm(cid:229) bist(cid:229)ndsbelopp. Detta kan j(cid:228)mf(cid:246)ras med resursanv(cid:228)ndningen f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av EUF-bist(cid:229)nd i (vissa) AVS-l(cid:228)nder, d(cid:228)r betydligt st(cid:246)rre belopp m(cid:229)ste f(cid:246)rvaltas med f(cid:246)r- h(cid:229)llandevis mindre resurser. En l(cid:246)sning p(cid:229) detta problem kan bara uppn(cid:229)s genom en grundl(cid:228)ggande f(cid:246)r(cid:228)ndring av f(cid:246)rvaltnings- strukturen d(cid:228)r mer ansvar f(cid:246)r genomf(cid:246)randet och (cid:246)vervakningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna l(cid:228)ggs p(cid:229) de ber(cid:246)rda medlemsstaterna. 62. B(cid:229)da besluten (24) f(cid:246)r den sj(cid:228)tte och sjunde EUF fastst(cid:228)ller att utv(cid:228)rderingar skall genomf(cid:246)ras i f(cid:246)rh(cid:229)llande till utvecklings(cid:229)tg(cid:228)r- derna i ULT b(cid:229)de av ULT:s myndigheter och av gemenskapen. M(cid:229)let skall vara att f(cid:246)rb(cid:228)ttra de p(cid:229)g(cid:229)ende utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rdernas och de framtida (cid:229)tg(cid:228)rdernas effektivitet. Inga s(cid:229)dana utv(cid:228)rderingar tycks ha gjorts. SLUTSATS 57. Denna situation ger kommissionen ett ansvar f(cid:246)r (cid:246)vervak- ningen av projekten. Detta ansvar ligger i f(cid:246)rsta hand hos dess representanter i ULT (oftast en bofast r(cid:229)dgivare med en adminis- trativ assistent), som n(cid:228)rmast (cid:228)r ansvarig inf(cid:246)r en representant f(cid:246)r kommissionen. 63. I de flesta ULT (cid:228)r den ekonomiska utvecklingsniv(cid:229)n h(cid:246)g och j(cid:228)mf(cid:246)rbar med den som finns i n(cid:229)gra av Europeiska unionens medlemsstater och den (cid:228)r l(cid:229)ngt b(cid:228)ttre (cid:228)n niv(cid:229)n i AVS-l(cid:228)nderna (punkt 7-8). (23) Se (cid:228)ven rapporten fr(cid:229)n brittiska National Audit Office om beroende (24) Artikel 154 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och artiklarna 226 och territorier (cid:150) 30. 5. 1997, s. 65. 227 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF. C 276/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 64. Niv(cid:229)n f(cid:246)r utbetalningar av medel till programbist(cid:229)nd som gjorts tillg(cid:228)ngliga under den sj(cid:228)tte EUF (63,5 miljoner ecu) och den sjunde EUF (86 miljoner ecu) har varit l(cid:229)g i de flesta av de ULT som bes(cid:246)kts. Detta g(cid:228)ller med tanke p(cid:229) att sektorer och flera projekt redan klart hade definierats p(cid:229) de v(cid:228)gledande program- mens niv(cid:229). Inf(cid:246)randet av (cid:148)partnerskap(cid:148) i samband med den sjunde EUF har inte lett till n(cid:229)gon p(cid:229)taglig f(cid:246)rb(cid:228)ttring (punkterna 20-24). f(cid:246)rfaranden som mer inriktats p(cid:229) formaliteter (cid:228)n resultat. Det f(cid:246)rekommer ocks(cid:229) betydande skillnader mellan olika ULT, vilket (cid:229)terspeglar skillnader i de territoriella myndigheternas engage- mang f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra de v(cid:228)gledande programmen. Eftersom det inte finns n(cid:229)gra ekonomiska/sociala/finansiella indikatorer eller utv(cid:228)rderingar i efterhand, (cid:228)r bist(cid:229)nds(cid:229)tg(cid:228)rdernas effektivitet sv(cid:229)r att m(cid:228)ta. I flera fall har (cid:229)tg(cid:228)rdernas bidrag till ULT:s utveck- ling varit litet (punkterna 34-53). 65. En tydlig roll skall fastst(cid:228)llas f(cid:246)r kommissionen vid f(cid:246)rdel- ningen av programbist(cid:229)nd till enskilda ULT. 66. F(cid:246)r det bist(cid:229)nd inom program som st(cid:228)lldes till ULT:s f(cid:246)rfo- gande och f(cid:246)r de regionala projekten medger de finansiella infor- mationssystemen ingen insyn och det f(cid:246)rekom differenser mellan EUF:s och de v(cid:228)gledande programmens redovisning (punkterna 14-16 och punkt 31). 67. Medel avsattes f(cid:246)r regionalt samarbete utan att vare sig r(cid:229)det, kommissionen eller de ber(cid:246)rda myndigheterna hade n(cid:229)gon tydlig bild av de specifika m(cid:229)l som skulle uppn(cid:229)s eller p(cid:229) vilket s(cid:228)tt medlen skulle komma att anv(cid:228)ndas. F(cid:246)ljaktligen har det regionala samarbetet st(cid:246)tt p(cid:229) allvarliga problem med att uppn(cid:229) sina priori- teringar. N(cid:228)r det g(cid:228)ller nederl(cid:228)ndska och brittiska ULT har det mesta av de begr(cid:228)nsade regionala medlen anv(cid:228)nts f(cid:246)r att finan- siera enskilda ULT:s deltagande i marknadsf(cid:246)ringsm(cid:228)ssor f(cid:246)r han- del och turism (se punkterna 29-30). 68. Genomf(cid:246)randet av enskilda projekt har hindrats av brister i f(cid:246)rhandsbed(cid:246)mningar, f(cid:246)rberedande och (cid:246)vervakning liksom av 69. Kommissionens (cid:246)vervakning av (cid:229)tg(cid:228)rder och interventioner, b(cid:229)de i ULT och p(cid:229) central niv(cid:229), har inte varit tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att leda till ett mer effektivt och (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt genomf(cid:246)rande av bist(cid:229)nds- (cid:229)tg(cid:228)rderna (punkterna 58-59 och punkt 62). 70. Den administrativa b(cid:246)rdan f(cid:246)r de lokala myndigheterna (cid:228)r tung. F(cid:246)r relativt sm(cid:229) belopp m(cid:229)ste olika f(cid:246)rfaranden till(cid:228)mpas som i vissa fall (t. ex. anbudsf(cid:246)rfaranden i ULT-sammanhang) (cid:228)r komplicerade och m(cid:246)dosamma f(cid:246)r myndigheter utan erfarenhet av dessa f(cid:246)rfaranden eftersom de bara skall anv(cid:228)ndas vid enstaka tillf(cid:228)llen. I m(cid:229)nga fall utg(cid:246)r EUF-projekten en del av ett st(cid:246)rre pro- gram som samfinansieras med de medlemsstater som respektive ULT har ett s(cid:228)rskilt f(cid:246)rh(cid:229)llande till, vilket leder till olika parallella f(cid:246)rfaranden (punkt 60). 71. Man borde (cid:246)verv(cid:228)ga att (cid:228)ndra f(cid:246)rvaltningsstrukturen f(cid:246)r bist(cid:229)ndet till ULT s(cid:229) att de ber(cid:246)rda medlemsstaterna f(cid:229)r ta huvud- ansvaret f(cid:246)r genomf(cid:246)randet och (cid:246)vervakningen, eventuellt i ana- logi med ett annat gemenskapsinstrument. Bist(cid:229)ndets huvudsak- liga m(cid:229)l och det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket det f(cid:246)rvaltas och genomf(cid:246)rs b(cid:246)r i vilket fall ses (cid:246)ver. Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 15 juli 1999. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten i fr(cid:229)nvaro av Jan O. KARLSSON Revisionsr(cid:228)ttens ordf(cid:246)rande Patrick EVERARD Ledamot av revisionsr(cid:228)tten 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/11 BILAGA 1 M¯LS˜TTNINGAR F(cid:214)R ULT SOM FRAMG¯R AV R¯DETS BESLUT I artikel 1 i r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF fastst(cid:228)lls f(cid:246)ljande: Syftet med detta beslut (cid:228)r att underl(cid:228)tta de i bilaga 1 f(cid:246)rtecknade ULT:s ekonomiska, kulturella och sociala utveckling samt att st(cid:228)rka deras ekonomiska strukturer, s(cid:228)rskilt genom utveckling av handel, ekonomiska f(cid:246)r- bindelser och jordbruks- och industrisamarbete mellan gemenskapen och dessa l(cid:228)nder och territorier genom att bidra till att skydda de l(cid:228)nders och territoriers intressen vilkas ekonomi till betydande del (cid:228)r beroende av export av varor och genom att erbjuda ekonomiskt st(cid:246)d och tekniskt samarbete. I r(cid:229)dets beslut f(cid:246)r den sjunde EUF fastst(cid:228)lls de huvudsakliga m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna i artiklarna 1-6 enligt f(cid:246)ljande: (cid:148)Artikel 1 Syftet med detta beslut (cid:228)r att befr(cid:228)mja och p(cid:229)skynda de i bilaga 1 f(cid:246)rtecknade ULT:s ekonomiska, kulturella och sociala utveckling samt att st(cid:228)rka deras ekonomiska strukturer. Artikel 2 Gemenskapen skall ge st(cid:246)d till ULT:s anstr(cid:228)ngningar att (cid:229)stadkomma en genomgripande utveckling som vilar p(cid:229) deras kulturella och sociala v(cid:228)rderingar, m(cid:228)nskliga resurser, naturtillg(cid:229)ngar och ekonomiska potential i syfte att fr(cid:228)mja ULT:s sociala, kulturella och ekonomiska fram(cid:229)tskridande och befolkningarnas levnadsvillkor genom att m(cid:228)nniskors grundl(cid:228)ggande behov tillfredsst(cid:228)lls, kvinnornas roll erk(cid:228)nns och m(cid:228)nniskors kunnande f(cid:246)r- kovras, med respekt f(cid:246)r m(cid:228)nniskors v(cid:228)rdighet. Denna utveckling skall grundas p(cid:229) en h(cid:229)llbar balans mellan de ekonomiska m(cid:229)len, rationellt tillvaratagande av milj(cid:246)n och f(cid:246)rst(cid:228)rkning av naturresurser och m(cid:228)nskliga resurser. Artikel 3 Samarbetet skall inriktas p(cid:229) utveckling av m(cid:228)nniskan, som (cid:228)r utvecklingens viktigaste akt(cid:246)r och dess fr(cid:228)msta f(cid:246)rm(cid:229)nstagare vilket inneb(cid:228)r att alla m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter skall iakttas och fr(cid:228)mjas. Samarbets(cid:229)tg(cid:228)rder skall d(cid:228)rf(cid:246)r utformas med den positiva inst(cid:228)llningen att respekten f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (cid:228)r en grundl(cid:228)ggande faktor i verklig utveckling och att samarbetet (cid:228)r ett bidrag till dessa r(cid:228)ttigheters fr(cid:228)mjande. Betydelsen av initiativ som tas av enskilda eller grupper skall ocks(cid:229) erk(cid:228)nnas, och s(cid:229)dana initiativ skall upp- muntras s(cid:229) att hela befolkningen blir verkligt delaktig i utvecklingen. C 276/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 Artikel 4 Gemenskapen och ULT skall f(cid:228)sta s(cid:228)rskild vikt vid och ge h(cid:246)g prioritet till regionalt samarbete och regional integration. Gemenskapen skall d(cid:228)rf(cid:246)r ge verksamt st(cid:246)d till ULT:s anstr(cid:228)ngningar att organisera sig i regionala grupperingar och att gradvis (cid:246)ka samarbetet p(cid:229) regional niv(cid:229) och regionerna emellan i syfte att fr(cid:228)mja en mera r(cid:228)ttvis och balanserad internationell ekonomisk ordning. Artikel 5 Gemenskapen erk(cid:228)nner behovet av ge de minst utvecklade ULT s(cid:228)rskild behandling och att beakta de s(cid:228)rskilda sv(cid:229)righeter som m(cid:246)ter dessa. Den skall (cid:228)gna s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet (cid:229)t anstr(cid:228)ngningar att f(cid:246)rb(cid:228)ttra levnads- f(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r befolkningens fattigaste skikt. Samarbetet skall innefatta bl. a. s(cid:228)rskild behandling n(cid:228)r storleken p(cid:229) de finansiella resurserna och villkoren f(cid:246)r dem best(cid:228)ms s(cid:229) att de minst utvecklade ULT kan (cid:246)vervinna strukturella och andra hinder f(cid:246)r utveckling. Artikel 6 Inom sina ansvarsomr(cid:229)den skall de myndigheter som deltar i det partnerskap som avses i artikel 10 regelbun- det granska resultatet av till(cid:228)mpningen d(cid:228)rav, ta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga initiativ och avge alla yttranden som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att n(cid:229) m(cid:229)len f(cid:246)r detta beslut. Varje omst(cid:228)ndighet som direkt skulle kunna hindra att m(cid:229)len uppn(cid:229)s f(cid:229)r tas upp till behandling inom ramen f(cid:246)r detta f(cid:246)rfarande. (cid:148) 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/13 DE TJUGO UTOMEUROPEISKA L˜NDERNA OCH TERRITORIERNA, ULT BILAGA 2 Brittiska ULT Anguilla Cayman(cid:246)arna Falklands(cid:246)arna Sydgeorgien och Sydsandwich(cid:246)arna Montserrat Pitcairn S:ta Helena med tillh(cid:246)rande omr(cid:229)den Brittiska antarktiska territoriet Brittiska territoriet i Indiska oceanen Turks- och Caicos(cid:246)arna Brittiska Jungfru(cid:246)arna Franska ULT F(cid:246)rvaltningsomr(cid:229)den Mayotte Saint Pierre och Miquelon Territorier Nya Kaledonien Franska Polynesien Franska sydliga och antarktiska omr(cid:229)dena Wallis- och Futuna(cid:246)arna Nederl(cid:228)ndska ULT Aruba Nederl(cid:228)ndska Antillerna (Bonaire, Cura(cid:231)ao, Sint Maarten, Saba, Sint Eustatius) Land med s(cid:228)rskilda f(cid:246)rbindelser med Danmark Gr(cid:246)nland C 276/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 SAMMANFATTNING AV ¯TAGANDEN OCH BETALNINGAR PER UTL I MILJONER ECU OCH I PROCENT AV DET V˜GLEDANDE PROGRAMMET BILAGA 3 Sj(cid:228)tte EUF (per 31. 12. 1992) (per 31. 12. 1997) Sjunde EUF (per 31. 12. 1997) Gjorda (cid:229)taganden % Betalat % Gjorda (cid:229)taganden % Betalat % Gjorda (cid:229)taganden % Betalat % Mayotte Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Nya Kaledonien Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Franska Polynesien Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Saint Pierre och Miquelon Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Franska sydliga och antarktiska omr(cid:229)dena Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Wallis- och Futuna(cid:246)arna Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Aruba Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Nederl. Antillerna Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Anguilla Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Cayman(cid:246)arna Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Falklands(cid:246)arna Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Montserrat Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program S:ta Helena Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Turks- och Caicos(cid:246)arna Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program Brittiska Jungfru(cid:246)arna Programbist(cid:229)nd Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program 4,25 100 3,86 91 7,84 100 6,01 77 5,22 63 3,17 39 2,60 100 1,60 62 3,24 100 2,83 87 95 4,49 1,15 N/A 5,64 7,83 100 4,30 N/A 12,13 7,55 92 7,51 N/A 15,06 3,00 88 0,03 N/A 3,03 0,30 100 (cid:151) (cid:151) 0,30 3,30 88 (cid:151) (cid:151) 3,30 94 4,47 1,15 100 5,62 7,81 4,05 11,86 99 94 5,51 67 7,51 100 13,02 3,00 88 (cid:151) 0 3,00 0,27 90 (cid:151) (cid:151) 0,27 3,19 85 (cid:151) (cid:151) 3,19 0,51 8 0,28 4 95 6,62 3,29 N/A 9,91 19,59 92 5,02 24 1,80 100 0,75 41 1,50 100 1,489 99 0,70 100 0,50 71 2,00 100 1,34 67 1,40 100 1,28 91 1,60 100 1,59 100 1,50 100 0,88 58 20,29 97 1,48 N/A 21,77 1,79 99 1,50 N/A 3,30 1,49 99 0,50 N/A 1,99 0,70 100 0,49 N/A 1,19 2,00 100 2,23 N/A 4,23 1,40 100 (cid:151) (cid:151) 1,40 1,70 98 0,52 N/A 2,22 1,50 100 1,43 N/A 2,93 82 5,72 3,29 100 9,01 13,18 0,85 14,03 63 57 1,68 93 1,50 100 3,18 1,49 100 0,50 100 1,99 0,66 94 0,49 100 1,15 2,00 100 2,23 100 4,23 1,39 (cid:151) 1,39 1,65 0,15 1,80 99 95 29 1,50 100 1,43 100 2,93 99 6,63 3,38 N/A 10,01 8,99 73 13,2 N/A 22,19 4,67 35 8,21 N/A 12,88 3,000 100 0,036 N/A 0,036 81 5,44 3,38 100 8,82 7,53 6,58 14,11 3,56 6,14 9,70 60 50 27 75 3,00 100 0 (cid:151) 3,00 0,03 11 (cid:151) (cid:151) 0,03 0,03 1 (cid:151) (cid:151) 0,03 3,21 70 0,09 N/A 3,30 7,55 100 0,34 N/A 7,89 10,24 45 13,93 N/A 24,17 2,68 93 0,23 N/A 2,91 (cid:151) N/A 1,28 N/A 1,28 (cid:151) N/A 5,69 N/A 5,69 17 0,66 0,58 N/A 1,24 1,21 50 0,05 N/A 1,26 3,89 100 0,82 N/A 4,71 2,40 100 1,61 N/A 4,01 2,14 47 0,09 100 2,23 4,29 0,09 4,38 3,90 2,93 6,83 1,82 (cid:151) 1,82 57 26 17 27 63 0 (cid:151) N/A 45 0,58 0,58 (cid:151) N/A 5,69 100 5,69 0,017 0,009 0,019 0,85 0,04 0,89 0,32 0,57 0,89 0,04 1,22 1,26 0,4 2 36 80 8 70 1,7 76 K(cid:228)lla: GD VII (cid:151) OLAS (cid:151) r(cid:228)kenskaper per land. Anm. : 1) Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program omfattar bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r de v(cid:228)gledande programmen som t. ex. Stabex, Sysmin och katastrofbist(cid:229)nd. 2) N/A: ej till(cid:228)mplig eftersom det inte finns n(cid:229)gon tidigare f(cid:246)rdelning av medel. 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/15 SAMMANST˜LLNING AV BNP PER CAPITA OCH BIST¯ND FR¯N EUF TILL ULT OCH N¯GRA AVS-L˜NDER BILAGA 4 Befolkning BNP per capita/(cid:229)r (k(cid:246)pkraftsparitet) (i USD) Programbist(cid:229)nd (7:e EUF) per capita/5 (cid:229)rs period (i ecu) ULT Cayman(cid:246)arna Aruba Saint Pierre och Miquelon Brittiska Jungfru(cid:246)arna Nederl(cid:228)ndska Antillerna Nya Kaledonien Franska Polynesien Anguilla Turks- och Caicos(cid:246)arna Montserrat Wallis- och Futuna(cid:246)arna Mayotte S:ta Helena AVS-l(cid:228)nder Barbados Gabon Papua Nya Guinea Elfenbenskusten Haiti Madagaskar Angola Burkina Faso Mo(cid:231)ambique Tchad Etiopien 36 000 68 000 7 000 13 000 211 000 191 000 233 000 11 000 15 000 13 000 15 000 105 000 7 000 258 000 1 190 000 4 496 000 15 000 000 6 611 000 14 061 000 10 548 000 10 891 000 18 165 000 7 166 000 58 732 000 23 800 21 000 11 000 10 200 9 800 8 000 8 000 7 400 6 400 4 360 2 000 600 N/A. 10 300 5 400 2 400 1 620 1 000 880 800 740 670 600 430 (1) Ingen tilldelning under den sjunde EUF. N/A: ej tillg(cid:228)nglig. K(cid:228)lla: ODCI-Gov/CIA-action/factbook, de flesta uppgifter avser 1995, ibland avs(cid:229)g informationen 1996. (cid:151) (1) 111,40 428,57 184,62 107,70 65,45 56,22 263,64 260,00 300,00 306,67 63,81 342,86 21,31 25,13 10,28 7,45 17,01 9,46 10,90 13,71 9,39 15,39 3,64 C 276/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 BIST¯NDSBELOPP TILL ULT FR¯N MEDLEMSSTATERNA (1) BILAGA 5 1991(cid:151)1996 1993(cid:151)1997 1994(cid:151)1999 (i miljoner ecu) Brittiska ULT (2) Anguilla Cayman(cid:246)arna Falklands(cid:246)arna Sydgeorgien och Sydsandwich(cid:246)arna Montserrat Pitcairn S:ta Helena med tillh(cid:246)rande omr. Brittiska antarktiska territoriet Brittiska terr. i Indiska oceanen Turks- och Caicos(cid:246)arna Brittiska Jungfru(cid:246)arna Franska ULT (3) F(cid:246)rvaltningsomr(cid:229)den: Mayotte (4) Saint Pierre och Miquelon Territorier: Nya Kaledonien Franska Polynesien Franska sydliga och antarktiska omr(cid:229)dena Wallis- och Futuna(cid:246)arna (4) 16,0 0,4 4,1 (cid:151) 40,3 0,9 80,0 (cid:151) 1,2 56,6 8,8 208,3 76,7 16,5 284,3 229,8 2,4 8,8 618,5 Nederl(cid:228)ndska ULT (5) Aruba Nederl(cid:228)ndska Antillerna (Bonaire, Cura(cid:231)ao, Sint Maarten, Saba, Sint Eusta- tius) Land med s(cid:228)rskilda f(cid:246)rbindelser med Danmark Gr(cid:246)nland 117,7 427,4 545,1 (1) Det (cid:228)r inte k(cid:228)nt vilka delar de olika medlemsstaterna innefattar i (cid:148)bist(cid:229)nd(cid:148) i de siffror de lade fram f(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten. Dessa siffror (cid:228)r eventuellt inte j(cid:228)mf(cid:246)rbara mellan medlemsstaterna. (2) K(cid:228)lla: rapport fr(cid:229)n National Audit Office, HC 13-30. 5. 1997. (3) K(cid:228)lla: franska Cour des comptes - Statssekreteraren f(cid:246)r utomeuropeiska l(cid:228)nder. (4) Dessa ULT erh(cid:229)ller ytterligare 293,36 miljoner ecu under perioden 1995(cid:151)2000. (5) K(cid:228)lla: Algemene Rekenkamer - OECD. 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/17 SAMMANST˜LLNING AV F(cid:214)RDELNING AV MEDEL FR¯N PROGRAM BILAGA 6 Sj(cid:228)tte EUF Sjunde EUF (miljoner ecu) V(cid:228)gledande program EUF- r(cid:228)kenskaper V(cid:228)gledande program EUF-r(cid:228)kenskaper Franska ULT Nya Kaledonien Mayotte Franska Polynesien Saint Pierre och Miquelon Franska sydliga och antarktiska omr(cid:229)dena Wallis- och Futuna(cid:246)arna Deltotal Nederl(cid:228)ndska ULT Nederl(cid:228)ndska Antillerna Aruba Deltotal Brittiska ULT Anguilla Cayman(cid:246)arna Falklands(cid:246)arna Sydgeorgien och Sydsandwich(cid:246)arna Montserrat Pitcairn S:ta Helena med tillh(cid:246)rande omr. Brittiska antarktiska territoriet Brittiska terr. i Indiska oceanen Turks- och Caicos(cid:246)arna Brittiska Jungfru(cid:246)arna Deltotal Totalt 7,85 4,25 8,25 2,60 0,30 3,25 7,85 4,75 8,25 3,43 0,30 3,75 26,50 28,33 20,70 6,90 27,60 1,80 1,50 0,70 (cid:151) 2,00 (cid:151) 1,40 (cid:151) (cid:151) 1,80 1,50 10,70 64,80 20,93 6,97 27,90 1,80 1,50 0,70 (cid:151) 2,00 (cid:151) 1,40 (cid:151) (cid:151) 1,73 1,50 10,63 66,86 12,50 7,20 13,10 3,40 0,30 5,10 41,60 23,77 7,93 31,70 3,02 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4,03 (cid:151) 2,52 (cid:151) (cid:151) 4,03 2,52 16,12 89,42 12,50 6,70 13,10 3,00 0,30 4,60 40,20 22,72 7,58 30,30 3,02 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4,03 (cid:151) 2,52 (cid:151) (cid:151) 3,90 2,52 15,99 86,49 Anm. : Gr(cid:246)nland har utel(cid:228)mnats eftersom inget bist(cid:229)nd l(cid:228)mnades dit. C 276/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 KOMMISSIONENS SVAR SAMMANFATTNING Det finansiella bist(cid:229)ndet till utomeuropeiska l(cid:228)nder och territorier (ULT) beviljas fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte och den sjunde EUF och fastst(cid:228)lls i r(cid:229)dets beslut som antogs enh(cid:228)lligt den 30 juni 1986 (EGT L 175, 1. 7. 1986) respektive den 25 juli 1991 (EGT L 263, 19. 9. 1991) om utomeuropeiska l(cid:228)nders och territoriers associering med Europeiska ekonomiska gemenskapen (associeringsbeslutet). Med tanke p(cid:229) ULT:s ekonomiska utveckling har r(cid:229)det (cid:246)nskat att de skall f(cid:229) motta samma finansiella instrument som l(cid:228)nderna i Afrika, V(cid:228)stindien och Stillahavsomr(cid:229)det (AVS), samtidigt som h(cid:228)nsyn tas till deras s(cid:228)rskilda f(cid:246)rbindelser med de medlemsstater som de har anknytning till. De franska, brittiska och nederl(cid:228)ndska ULT, men inte Gr(cid:246)nland (danskt ULT), mottar finansiellt bist(cid:229)nd fr(cid:229)n unionen som bed(cid:246)ms mot bakgrund av f(cid:246)ljande villkor: (cid:151) Associeringsbeslutet, i vilket best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r att bevilja utvecklingsbist(cid:229)nd fastst(cid:228)lls, skall godk(cid:228)nnas enh(cid:228)lligt av r(cid:229)det. (cid:151) ULT:s st(cid:228)llning gentemot de medlemsstater som de har anknytning till varierar beroende p(cid:229) om det g(cid:228)ller Frankrike, Nederl(cid:228)nderna eller F(cid:246)renade kungariket. (cid:151) De politiska f(cid:246)rbindelserna mellan ULT och de medlemsstater som de har anknytning till (cid:228)r ocks(cid:229) mycket varierande. (cid:151) Den ber(cid:246)rda medlemsstaten l(cid:228)mnar ett mycket st(cid:246)rre bilateralt bist(cid:229)nd till ULT (cid:228)n gemenskapen, vars bist(cid:229)nd betraktas som ett komplement. Detta f(cid:246)rklarar ibland varf(cid:246)r vissa projekt v(cid:228)ljs ut i de v(cid:228)gledande programmen. (cid:151) ULT (cid:228)r inte sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga enheter (cid:228)ven om vissa av dem (cid:229)tnjuter ett visst sj(cid:228)lvstyre fr(cid:229)n de medlemsstater som de har anknytning till. (cid:151) Slutligen (cid:228)r skillnaderna mellan olika ULT f(cid:246)rh(cid:229)llandevis stora, och vart och ett har sina s(cid:228)rdrag, s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om deras respektive utvecklingsniv(cid:229). R(cid:229)det fattar enh(cid:228)lligt beslut om de bist(cid:229)nd som beviljas ULT. P(cid:229) grund av deras s(cid:228)rskilda st(cid:228)llning och f(cid:246)rbin- delser med Europeiska unionen beviljar r(cid:229)det ett st(cid:246)rre bist(cid:229)nd till ULT (cid:228)n till AVS-l(cid:228)nderna. Kommissionen str(cid:228)var efter att vara s(cid:229) neutral som m(cid:246)jligt n(cid:228)r den f(cid:246)resl(cid:229)r en tilldelning av resurser till de ber(cid:246)rda medlems- staterna. Efter en diskussion kommer dessa (cid:246)verens om en f(cid:246)rdelning per ULT-grupp (fransk, brittisk och nederl(cid:228)ndsk). F(cid:246)rdelningen per enskilt ULT g(cid:246)rs d(cid:228)refter av den medlemsstat som den har anknytning till. Dessutom (cid:246)vervakar kommissionen att EUF:s krav f(cid:246)ljs vad g(cid:228)ller planering och f(cid:246)rberedelser av projekt eller program. Dessa krav kan ibland leda till ytterligare f(cid:246)rseningar. Dessutom har best(cid:228)mmelser inf(cid:246)rts i reglerna f(cid:246)r programplaneringen av den sjunde EUF som ger kommissionen m(cid:246)jlighet att direkt ta del i utarbetandet av de v(cid:228)gledande programmen. I dessa best(cid:228)mmelser fastst(cid:228)lls ocks(cid:229) att alla medlemsstater skall delta i besluts- processen efter det att det v(cid:228)gledande programmet har undertecknats. Emellertid f(cid:246)rvaltar kommissionen bist(cid:229)ndet till ULT p(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)jliga s(cid:228)tt med h(cid:228)nsyn tagen till de begr(cid:228)nsade resurserna och att ULT best(cid:229)r av avsides bel(cid:228)gna (cid:246)ar. Enligt kommissionens uppfattning finns alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga uppgifter i informationssystemet f(cid:246)r den ekonomiska f(cid:246)rvaltningen. Redovisningsmetoden f(cid:246)r de regionala fonderna under den sj(cid:228)tte och den sjunde EUF f(cid:246)r ULT liknar den f(cid:246)r andra regionala fonder under dessa EUF. 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/19 J(cid:228)mf(cid:246)relser mellan AVS och ULT (cid:228)r varken l(cid:228)mpliga eller (cid:246)nskv(cid:228)rda, vare sig av kommissionen eller ULT sj(cid:228)lva. De p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande associationsbesluten avviker kraftigt fr(cid:229)n motsvarande LomØ-konventioner. Kriteriet inkomst per capita (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte det enda kriterium som skall beaktas. Kommissionen har dessutom inlett diskussioner med ULT och medlemsstaterna som kan leda till en (cid:228)ndring av f(cid:246)rvaltningsmetoderna, (cid:148)ULT 2000(cid:148) (1). Huvudansvaret f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen och genomf(cid:246)randet skulle d(cid:228)rmed i allt h(cid:246)gre utstr(cid:228)ckning kunna flyttas ned p(cid:229) lokal niv(cid:229). (1) Reflektioner kring st(cid:228)llningen f(cid:246)r de utomeuropeiska l(cid:228)nder och territorier som (cid:228)r associerade med EG och riktlinjer f(cid:246)r (cid:148)ULT 2000(cid:148)(KOM(1999) 163 slutlig). C 276/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 INLEDNING Allm(cid:228)nt 3. P(cid:229) ett mer allm(cid:228)nt plan deltar EU:s femton medlemsstater helt och fullt i programplaneringen av medlen till ULT och i projekt- besluten genom EUF-kommittØn, som unders(cid:246)ker varje finansie- ringsf(cid:246)rslag och avger ett yttrande. F(cid:214)RDELNING AV MEDEL I r(cid:229)dets beslut 86/285/EEG som antogs i juni 1986 fastst(cid:228)ll- 15. des en omf(cid:246)rdelning av resterande medel fr(cid:229)n den femte EUF/Stabex till den femte EUF. 1,1 miljoner ecu har anslagits till de nederl(cid:228)ndska ULT. Detta till(cid:228)ggsbelopp lades till det v(cid:228)gle- dande programmet under den sj(cid:228)tte EUF f(cid:246)r Nederl(cid:228)ndska Antil- lerna och Aruba. 16. Beslutet om att (cid:246)ka anslagen till Saint-Pierre och Miquelon fattades f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa den lokala myndigheten att (cid:246)vervinna de allvarliga ekonomiska problemen till f(cid:246)ljd av konflikten om fis- keriomr(cid:229)den med Kanada. Efter den lokala ekonomins samman- brott gjorde kommissionen, p(cid:229) Frankrikes beg(cid:228)ran, en stor insats f(cid:246)r att uppb(cid:229)da outnyttjade medel fr(cid:229)n tidigare EUF. Den br(cid:229)d- skande och allvarliga situationen har kr(cid:228)vt s(cid:228)rskilda f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r ett snabbt och effektivt bist(cid:229)nd till denna krisdrabbade eko- nomi. Situationen f(cid:246)r bist(cid:229)nd till ULT F(cid:246)rdelning av medel till enskilda ULT 6, 7, 8. ULT:s st(cid:228)llning (cid:228)r, vad g(cid:228)ller samarbetet och de (cid:246)vriga omr(cid:229)den som ing(cid:229)r i associeringen med EU, inte j(cid:228)mf(cid:246)rbar med AVS-l(cid:228)ndernas. Denna skillnad (cid:229)terspeglas i de olika associerings- besluten som fastst(cid:228)lls av r(cid:229)det. Det (cid:228)r dessutom ett politiskt krav fr(cid:229)n ULT sj(cid:228)lva. 9. De belopp som ansl(cid:229)s till de v(cid:228)gledande programmen fast- st(cid:228)lls utifr(cid:229)n mer allm(cid:228)nna kriterier (cid:228)n bara BNI. Enligt r(cid:229)dets beslut (cid:228)r syftet att fr(cid:228)mja dessa territoriers ekonomiska, kulturella och sociala utveckling. Programplanering av bist(cid:229)nd F(cid:246)rdelning mellan grupper av ULT 13. Den skillnad, som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)pekar, mellan r(cid:229)dets beslut inom ramen f(cid:246)r EUF och kommissionens f(cid:246)rslag uppst(cid:229)r genom det s(cid:228)rskilda f(cid:246)rfarande som anv(cid:228)nds vid f(cid:246)rdelningen av medel till ULT. R(cid:229)det fattar beslut om de samlade beloppen. Efter det att programmerbara och icke-programmerbara medel s(cid:228)r- skiljts f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen en f(cid:246)rdelning per ULT-grupp utifr(cid:229)n olika parametrar enligt en (cid:246)verenskommelse med de tre ber(cid:246)rda medlemsstaterna. De tre medlemsstaterna f(cid:229)r justera dessa f(cid:246)rslag per ULT-grupp. R(cid:229)det fattar det slutliga beslutet. D(cid:228)refter f(cid:246)rdelar varje ber(cid:246)rd medlemsstat det framf(cid:246)rhandlade beloppet mellan de enskilda ULT utifr(cid:229)n sina egna kriterier och prioriteringar. 17. Kommissionen f(cid:246)resl(cid:229)r de tre ber(cid:246)rda medlemsstaterna att de samlade anslagen f(cid:246)rdelas i tre delar i f(cid:246)rh(cid:229)llande till olika objektiva kriterier. De tre medlemsstaterna f(cid:246)rhandlar inb(cid:246)rdes och r(cid:229)det fattar det slutliga beslutet. Varje medlemsstat f(cid:246)rdelar d(cid:228)refter medlen i f(cid:246)rh(cid:229)llande till sina egna kriterier. De ber(cid:246)rda medlemsstaterna underr(cid:228)ttar kommissionen om f(cid:246)rdelningen mellan enskilda ULT utan att beh(cid:246)va motivera sitt beslut. Kom- missionen har ingen kontroll (cid:246)ver detta f(cid:246)rfarande. Hittills har partnerskapet framf(cid:246)rallt anv(cid:228)nts f(cid:246)r att diskutera problem av gemensamt intresse. 19. I motsats till revisionsr(cid:228)tten anser kommissionen att verk- samhetens r(cid:228)kenskaper ger insyn i hur medlen har anv(cid:228)nts. Den anser det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra en avst(cid:228)mning mellan EUF:s r(cid:228)kenskaper och de v(cid:228)gledande programmen. Det v(cid:228)gledande programmet (cid:228)r inte n(cid:229)gra r(cid:228)kenskaper utan ett dokument som ger en allm(cid:228)n beskrivning av f(cid:246)rslagen om hur medlen fr(cid:229)n EUF skall anv(cid:228)ndas. Det tryckfel p(cid:229) 0,2 miljoner ecu som revisionsr(cid:228)tten funnit (Turks & Caicos) har inte medf(cid:246)rt n(cid:229)gra ekonomiska f(cid:246)ljder f(cid:246)r unionen. BIST¯NDETS GENOMF(cid:214)RANDE V(cid:228)gledande program 14. Kommissionens beslut om att (cid:246)verf(cid:246)ra 3,415 miljoner ecu i outnyttjade medel fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte EUF till ULT (cid:229)terspeglas i r(cid:228)ken- skaperna. H(cid:228)nvisningar till dessa belopp g(cid:246)rs i de v(cid:228)gledande pro- grammen f(cid:246)r programplaneringen av den sjunde EUF. Beloppen har emellertid aldrig (cid:246)verf(cid:246)rts fr(cid:229)n den sj(cid:228)tte till den sjunde EUF i r(cid:228)kenskaperna eftersom r(cid:229)det inte har fattat n(cid:229)got beslut i fr(cid:229)- gan. 20-23. De genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser som fastst(cid:228)lls i associa- tionsbesluten (andra delen, avdelning III, kapitel IV f(cid:246)r den sj(cid:228)tte EUF och tredje delen, avdelning III, kapitel V f(cid:246)r den sjunde EUF) skall f(cid:246)ljas. Kommission (cid:228)r skyldig att f(cid:246)lja dessa best(cid:228)mmelser. Kommissionen har k(cid:228)nnedom om vissa f(cid:246)rseningar och har redan gjort vissa justeringar, som t. ex. av inlednings- och avslutnings- datum f(cid:246)r de projekt som nu finns i finansierings(cid:246)verenskom- 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/21 melsen. ¯tagandeniv(cid:229)n beror dessutom p(cid:229) mottagarlandets f(cid:246)r- m(cid:229)ga att utnyttja bist(cid:229)ndet. H(cid:228)nsyn b(cid:246)r tas till skillnaderna mel- lan enskilda ULT men ocks(cid:229) mellan de olika ULT-grupperna. Trots dessa sv(cid:229)righeter str(cid:228)var kommissionen efter att inleda en dialog och fr(cid:228)mja samarbetet mellan ULT, DOM och AVS. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l (cid:228)r projekten endast ett medel bland andra. 24. Kommissionen (cid:246)nskar l(cid:228)mna f(cid:246)ljande klarg(cid:246)randen f(cid:246)r de fem (cid:228)renden d(cid:228)r revisionsr(cid:228)tten anm(cid:228)rkt p(cid:229) l(cid:229)ngsamma f(cid:246)rfaran- den: a) Kommissionen genomf(cid:246)r programplaneringen p(cid:229) ett korrekt och seri(cid:246)st s(cid:228)tt, vilket f(cid:246)rklarar varf(cid:246)r f(cid:246)rhandlingarna med ULT varit s(cid:229) l(cid:229)ngvariga. b) Kommissionen har ofta beklagat bristen p(cid:229) en strategisk hel- hetssyn. Detta (cid:228)r emellertid lokala begr(cid:228)nsningar som den m(cid:229)ste ta med i ber(cid:228)kningen. c) De krav p(cid:229) f(cid:246)rberedelser och dokumentation som fastst(cid:228)lls i associeringsbeslutet medf(cid:246)r ofta sv(cid:229)righeter f(cid:246)r partnern att svara, vilket i sin tur medf(cid:246)r f(cid:246)rseningar. Kommissionen med- ger att f(cid:246)rfarandena (cid:228)r l(cid:229)nga och komplexa och str(cid:228)var efter att f(cid:246)renkla dem. d) P(cid:229) grund av de l(cid:229)ga belopp som finns disponibla under EUF (cid:228)r det i vissa fall n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med samfinansiering (med medel fr(cid:229)n mottagaren eller den ber(cid:246)rda medlemsstaten), vilket f(cid:246)r- klarar varf(cid:246)r det finns s(cid:229) m(cid:229)nga parter inblandade i projekten. e) F(cid:246)rseningar kan uppst(cid:229) p(cid:229) grund av delegationernas eller de lokala myndigheternas struktur. Kommissionen har ofta (cid:229)lagts begr(cid:228)nsningar vad g(cid:228)ller personalresurserna, delegationernas och kontorens driftsbudget och anslag f(cid:246)r tj(cid:228)nsteresor. Dele- gationernas och kontorens nuvarande struktur i V(cid:228)stindien, d(cid:228)r de (cid:228)nnu en g(cid:229)ng (cid:229)lagts begr(cid:228)nsningar, (cid:228)r ett bra exempel p(cid:229) detta. Trots detta g(cid:246)rs allt f(cid:246)r att de potentiella mottagarna skall kunna utnyttja de f(cid:246)reslagna st(cid:246)dordningarna fullt ut. Regionala medel 25. Kommission f(cid:246)rs(cid:246)ker skapa en samverkan mellan de terri- toriella och de regionala programmen, trots att programmen framf(cid:246)rhandlas separat. Programplaneringen av de territoriella medlen prioriteras av ULT. D(cid:228)refter prioriteras de regionala med- len. 28. Rent allm(cid:228)nt (cid:228)r det regionala samarbetet ett uttryck f(cid:246)r del- tagarnas samarbetsvilja. Det (cid:228)r mycket sv(cid:229)rt att inr(cid:228)tta ett regio- nalt samarbete. F(cid:246)rutom att (cid:246)karakt(cid:228)ren inte fr(cid:228)mjar ett naturligt samarbete finns det ocks(cid:229) andra orsaker som mottagarnas geo- grafiska avl(cid:228)gsenhet, skillnader i spr(cid:229)k och kultur och ibland en viss tveksamhet inf(cid:246)r samarbete ut(cid:229)t, men (cid:228)ven inom dessa ter- ritorier. 29. Kommissionen (cid:246)nskar p(cid:229)peka f(cid:246)ljande: a) Det (cid:228)r oerh(cid:246)rt sv(cid:229)rt att inr(cid:228)tta ett samarbete av de orsaker som tas upp i punkt 28. b) Rent allm(cid:228)nt underl(cid:228)ttas inr(cid:228)ttandet av ett regionalt samar- bete inte av skillnaderna i st(cid:228)llning och utvecklingsm(cid:229)l mel- lan de ULT som finns inom samma region, oavsett om de till- h(cid:246)r samma grupp eller inte. S(cid:228)rskilt i Stillahavsomr(cid:229)det inneb(cid:228)r de stora fysiska avst(cid:229)nden mellan de tv(cid:229) franska territorierna att k(cid:228)nslan av att tillh(cid:246)ra samma regionala enhet (cid:228)r mycket relativ. Den politiska k(cid:228)ns- lan av regional tillh(cid:246)righet kan ist(cid:228)llet (cid:246)verskrida EU:s ramar och g(cid:228)lla regionala organisationer som S(cid:246)dra Stillahavsomr(cid:229)- dets forum eller S(cid:246)dra Stillahavsomr(cid:229)dets gemenskap. c) Kommissionen agerar aktivt f(cid:246)r att utveckla det regionala samarbetet mellan AVS och ULT. Det tar emellertid tid att (cid:246)vervinna den tveksamhet som finns inom sj(cid:228)lva ULT, bris- tande f(cid:246)rst(cid:229)else samt kulturella och spr(cid:229)kliga hinder. ULT best(cid:229)r inte av sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga stater, medan AVS r(cid:228)knas som tredje land. F(cid:246)r ULT (cid:228)r det endast den medlemsstat som den har anknytning till som har befogenhet att f(cid:246)rhandla i ett s(cid:229)dant samarbete. d) F(cid:246)r att utveckla en strategi m(cid:229)ste kommissionen och ULT ha en gemensam helhetssyn. Kommissionen kan inte p(cid:229)tvinga dem sin uppfattning. Det enda omr(cid:229)det f(cid:246)r samverkan verkar vara fr(cid:228)mjandet av turismen p(cid:229) ett regionalt plan. 30. Kommissionen anser att framsteg har gjorts i det regionala samarbetet, men att det handlar om ett vittomfattande projekt som skall bed(cid:246)mas p(cid:229) l(cid:229)ng sikt med h(cid:228)nsyn tagen till situationen i utg(cid:229)ngsl(cid:228)get. 31. Redovisningsmetoden som anv(cid:228)nds f(cid:246)r regionalfonderna under den sj(cid:228)tte och den sjunde EUF f(cid:246)r ULT liknar den som anv(cid:228)nds f(cid:246)r de (cid:246)vriga regionalfonderna inom dessa EUF. De totala anslagen f(cid:246)r regionala projekt i ULT redovisas samlat (plan 2, klass 1). S(cid:228)rskilda redovisningsanteckningar anv(cid:228)nds emel- lertid i plan 0, klass 3 och 4 f(cid:246)r att visa hur medlen f(cid:246)rdelas p(cid:229) de olika regionerna. ¯tagandet f(cid:246)r ett regionalt projekt redovisas som varje annat pri- m(cid:228)rt (cid:229)tagande (plan 2, klass 2). Anknytningen av projektet till ett enskilt ULT eller till en region beror p(cid:229) projektets natur. F(cid:246)r ett C 276/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 regionalt ULT-projekt skapas automatiskt ytterligare poster i redo- visningssystemet i plan 0, klass 4 och 3 f(cid:246)r att visa att anslag utbe- talats fr(cid:229)n de krediter som gjorts tillg(cid:228)ngliga p(cid:229) regional basis. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)tt att h(cid:228)mta upplysningar om anv(cid:228)ndningen av regio- nalfonderna. Det fidjianska varvet valdes ut p(cid:229) grundval av EUF:s f(cid:246)rfaranden. De tv(cid:229) sista fartygen kommer att levereras till territoriet i maj och i juni 1999. Bist(cid:229)nd utanf(cid:246)r program 32. Det (cid:228)r riktigt att Stabex-medlen har utnyttjats i relativt l(cid:229)ng- sam takt. Detta beror endera p(cid:229) att man varit angel(cid:228)gen om att bedriva en god och effektiv f(cid:246)rvaltning eller p(cid:229) sv(cid:229)righeter till f(cid:246)ljd av ULT-mottagarnas geografiska bel(cid:228)genhet (se punkterna 42 och 52 nedan). Genomf(cid:246)randet av enskilda projekt och (cid:229)tg(cid:228)rder 34. Kommissionen v(cid:228)lkomnar revisionsr(cid:228)ttens positiva bed(cid:246)m- ning och avsaknaden av oegentligheter i samband med ULT:s f(cid:246)r- valtning av gemenskapsmedlen. Vad g(cid:228)ller de fyra s(cid:228)rskilda anm(cid:228)rkningarna b(cid:246)r h(cid:228)nsyn tas till f(cid:246)ljande begr(cid:228)nsningar: a) Otillr(cid:228)ckliga disponibla medel p(cid:229) plats (lokala eller andra), bristen p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n (cid:246)vriga institutioner (IMF, V(cid:228)rldsban- ken etc. ) och de s(cid:228)rskilda f(cid:246)rbindelserna mellan ULT och de medlemsstater som de har anknytning till. Kommissionen anv(cid:228)nder tillg(cid:228)ngliga uppgifter, som i allm(cid:228)nhet l(cid:228)mnas av mottagarna. b) I vissa fall s(cid:228)nks gemenskapens finansiella del d(cid:228)rf(cid:246)r att pro- jektet samfinansieras. c) och d) En alltf(cid:246)r h(cid:246)g arbetsbelastning, ett otillr(cid:228)ckligt antal anst(cid:228)llda och otillr(cid:228)ckliga medel inverkar ocks(cid:229) p(cid:229) projekten. 36 och 37. Kommission inst(cid:228)mmer i revisionsr(cid:228)ttens uppfatt- ning om att projekten i Nya Kaledonien varit (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga och effektiva (cid:228)ven om ett av dem (1/5 av det v(cid:228)gledande programmet) var bristf(cid:228)lligt utformat. vid utarbetandet 38. F(cid:246)rseningarna projektet Outoumaoro/Franska Polynesien beror p(cid:229) att de lokala myndig- heterna varit l(cid:229)ngsamma vad g(cid:228)ller att uppfylla kommissionens villkor och kvalitetskrav. Finansieringsf(cid:246)rslaget h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande p(cid:229) att avslutas. av 40. Revisionsr(cid:228)tten h(cid:228)vdar med all r(cid:228)tt att Franska Polynesien inte uppfyllt sina f(cid:246)rpliktelser betr(cid:228)ffande den ytterligare finan- siering som fastst(cid:228)lls i finansierings(cid:246)verenskommelsen. 41. M(cid:229)let med projektet i Franska Polynesien var att f(cid:246)rb(cid:228)ttra p(cid:228)rlornas kvalitet. Det (cid:228)r emellertid mycket sv(cid:229)rt att fastst(cid:228)lla indikatorer f(cid:246)r detta m(cid:229)l i finansierings(cid:246)verenskommelsen f(cid:246)r ett s(cid:229)dant forskningsprojekt. Enligt planerna skall en utv(cid:228)rdering om verkan och resultat utf(cid:246)ras i efterhand. 42. Ramavtalet f(cid:246)r (cid:246)msesidigt ansvar undertecknades i mars 1998, trots att det lades fram redan 1993. Tids(cid:229)tg(cid:229)ngen mellan det att dokumentet lades fram och fram tills dess att det under- tecknades beror p(cid:229) en beg(cid:228)ran fr(cid:229)n Franska Polynesiens myndig- heter om att en granskning av de tidigare (cid:229)tg(cid:228)rderna skulle genom- innan best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r det (cid:246)msesidiga ansvaret f(cid:246)ras fastst(cid:228)lldes. Denna granskning avslutades f(cid:246)rst i november 1997. 43. Kommissionen v(cid:228)rdes(cid:228)tter revisionsr(cid:228)ttens positiva bed(cid:246)m- ning ang(cid:229)ende f(cid:246)rvaltningen av medlen i Mayotte. 44. Kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)ker koncentrera bist(cid:229)ndet till h(cid:246)gst tv(cid:229) sektorer i Nederl(cid:228)ndska Antillerna. Kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)ker vidare (cid:246)vertyga ULT om att koncentrera bist(cid:229)ndet geografiskt (cid:228)ven om (cid:246)arnas geografiska spridning (cid:228)r en av de faktorer som spelar en avg(cid:246)rande roll i Nederl(cid:228)ndska Antillerna. Dessutom b(cid:246)r h(cid:228)nsyn tas till det bilaterala st(cid:246)dets omfattning. Vad betr(cid:228)ffar en f(cid:246)rl(cid:228)ng- ning av kontrakten kommer kommissionen att (cid:246)vervaka att en mer grundlig unders(cid:246)kning utf(cid:246)rs innan f(cid:246)rl(cid:228)ngningen eller utvidgningen. 46. Revisionsr(cid:228)tten h(cid:228)nvisar till det projekt f(cid:246)r uppf(cid:246)rande av en teknisk skola i Sint Maarten som (cid:246)vergavs (8 000 000 ecu). P(cid:229) kommissionens initiativ (cid:246)vergavs projektet till de lokala myndig- heternas stora missn(cid:246)je eftersom det ber(cid:246)rda ULT efter (cid:246)ver fem (cid:229)rs planerande och otaliga p(cid:229)st(cid:246)tningar och p(cid:229)minnelser fr(cid:229)n kommissionen inte f(cid:246)rm(cid:229)dde l(cid:228)mna ett minimum av upplys- ningar f(cid:246)r att inleda projektet (de lokala myndigheternas faktiska (cid:246)nskningar, val av undervisningsspr(cid:229)k, sektorsunders(cid:246)kningar, etc. ). Vidare framgick det i allt st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning f(cid:246)r kommis- sionen att de uppgifter som l(cid:229)g till grund f(cid:246)r projektet hade (cid:228)nd- rats (bland annat de demografiska uppgifterna). 47. Prognoserna f(cid:246)r f(cid:246)rl(cid:228)ngningen av start- och landningsbanan p(cid:229) flygplatsen Sankt Eustatius var oklara. Det var sv(cid:229)rt att utar- beta prognoserna. Kommissionen medger att den i detta fall varit f(cid:246)r optimistisk. 39. Det skall p(cid:229)pekas att kommissionen vid beviljandet av kon- trakt har insisterat p(cid:229) att de allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelserna m(cid:229)ste f(cid:246)l- jas. Den lokala upphandlingskommittØn hade planerat att bevilja kontraktet till ett polynesiskt fartygsvarv p(cid:229) grundval av kriterier som inte fastst(cid:228)llts i anbudsinfordran. Vad g(cid:228)ller flygplatsterminalen har projektet genomf(cid:246)rts p(cid:229) ett otillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt (arbetet utf(cid:246)rdes under ledning av myndig- heterna p(cid:229) Antillerna). 29. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 276/23 Kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare har underr(cid:228)ttat de lokala myndighe- terna om dessa brister och man h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att f(cid:246)r- s(cid:246)ka hitta l(cid:246)sningar p(cid:229) problemet. (cid:214)vervakning och utv(cid:228)rdering 48. Vad g(cid:228)ller projektet f(cid:246)r aff(cid:228)rsutveckling (Business Develop- ment Scheme, BDS), var best(cid:228)mmelserna oklara p(cid:229) vissa punkter i finansierings(cid:246)verenskommelsen. Under projektets genomf(cid:246)r- ande finansierade kommissionen ytterligare ett kontrollbes(cid:246)k. Efter bes(cid:246)ket, riktades rekommendationer till de ber(cid:246)rda parterna som drog slutsatser att vissa driftskostnader borde betalas via pro- jektet. F(cid:246)ljaktligen anser kommissionen inte att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att kr(cid:228)va (cid:229)terbetalning av kostnaderna. 49. Kommissionen v(cid:228)rdes(cid:228)tter revisionsr(cid:228)ttens positiva kom- mentarer om projekten i Aruba. 56-59. Det prim(cid:228)ra ansvaret f(cid:246)r utveckling, inklusive utnyttjan- det av EU-bist(cid:229)ndet, (cid:229)ligger mottagaren. Detta (cid:228)r en grundl(cid:228)g- gande princip i avtalen med ULT. Det (cid:228)r riktigt att de begr(cid:228)nsade personalresurserna gjort det sv(cid:229)rt f(cid:246)r kommissionen att (cid:246)vervaka och justera bist(cid:229)nds(cid:229)tg(cid:228)rderna. Det (cid:228)r d(cid:228)remot inte korrekt att dra slutsatserna att inget s(cid:229)dant arbete utr(cid:228)ttades. Tv(cid:228)rtom har kommissionen utf(cid:246)rt ett omfattande arbete f(cid:246)r att underl(cid:228)tta och f(cid:246)rb(cid:228)ttra genomf(cid:246)randet. 61. Kommissionen (cid:246)nskar forts(cid:228)tta ge ett (cid:246)kat ansvarstagande och att till(cid:228)mpa subsidiaritetsprincipen. Den vill emellertid se ett (cid:246)kat ansvarstagande fr(cid:229)n sj(cid:228)lva ULT och inte fr(cid:229)n de medlems- stater som de har anknytning till. Fr(cid:229)gor som (cid:246)verf(cid:246)ring av ansvar till de bist(cid:229)ndsmottagande ULT behandlas inom ramen f(cid:246)r kom- missionens diskussionsunderlag inf(cid:246)r n(cid:228)sta associationsbeslut, som g(cid:229)r under ben(cid:228)mningen ULT 2000. Kommissionen (cid:246)nskar en strategi som g(cid:229)r i riktning mot (cid:246)kad decentralisering och sub- sidiaritet. 51. Problemen med den lokale konsulten (cid:228)r ett gott exempel p(cid:229) den typ av sv(cid:229)righeter som kommissionen st(cid:228)lls inf(cid:246)r n(cid:228)r den skall genomf(cid:246)ra bist(cid:229)ndet enligt best(cid:228)mmelserna i associerings- beslutet om utnyttjandet av de lokala resurserna. 62. Som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)pekar (cid:228)r kommissionen och ULT gemensamt ansvariga f(cid:246)r utv(cid:228)rderingen. F(cid:246)r kommissionens del har konkurrerande prioriteringar av personalresurser inte gjort det m(cid:246)jligt att genomf(cid:246)ra den systematiska utv(cid:228)rdering som fast- st(cid:228)lls i r(cid:229)dets beslut. 52. Det finns ett behov av att kompensera de l(cid:229)ga f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- priserna p(cid:229) ull som produceras p(cid:229) Falklands(cid:246)arna. De lokala myndigheterna har starkt (cid:246)nskat f(cid:229) detta bist(cid:229)nd. P(cid:229) grund av de geografiska och socio-ekonomiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:228)r projektet sv(cid:229)rt att genomf(cid:246)ra. Det (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket mycket sv(cid:229)rt att f(cid:229) till st(cid:229)nd ett projekt som uppfyller best(cid:228)mmelserna i EUF-reglerna tillsam- mans med lokala myndigheter med begr(cid:228)nsade medel, med kom- munikationssv(cid:229)righeter till f(cid:246)ljd av avst(cid:229)ndet och p(cid:229) en inte s(cid:228)r- skilt aktiv lokal marknad. 53. De franska myndigheterna anslog, inom ramen f(cid:246)r sina befogenheter att f(cid:246)rdela EUF-medel till ULT, 300 000 ecu till Franska sydliga och antarktiska omr(cid:229)dena. P(cid:229) grund av de pro- blem de f(cid:246)rorsakade EUF-kommittØn, uppmanade kommissionen de franska myndigheterna att inte l(cid:228)ngre ansl(cid:229) medel fr(cid:229)n EUF till detta ULT vid f(cid:246)rdelningen av medel fr(cid:229)n det (cid:229)ttonde EUF. 54-55. P(cid:229) de m(cid:246)ten som hittills h(cid:229)llits i samband med partner- skapet har man framf(cid:246)rallt diskuterat problem av gemensamt intresse (t. ex. i handelsfr(cid:229)gor, och genomf(cid:246)randet av program i allm(cid:228)nhet). Vad g(cid:228)ller programplaneringen har endast den for- mella delen genomf(cid:246)rts (undertecknande av det v(cid:228)gledande pro- grammet f(cid:246)r territoriet). Kommissionen uppr(cid:228)tth(cid:229)ller bilaterala kontakter med ULT genom delegationerna eller kontoren. De bilaterala samarbetsproblemen tas uteslutande upp inom denna ram och inte p(cid:229) multilateral niv(cid:229). SLUTSATS 63. ULT har en annan st(cid:228)llning i fr(cid:229)ga om samarbetet och EU:s bist(cid:229)ndsordningar (cid:228)n AVS-l(cid:228)nderna. Denna skillnad (cid:229)terspeglas i de associeringsbeslut som fastst(cid:228)lls av r(cid:229)det. 64. Anslagens utnyttjandegrad har varit l(cid:229)g men den (cid:228)r n(cid:228)ra f(cid:246)r- knippad med mottagarnas kapacitet att absorbera bist(cid:229)ndet och det bilaterala bist(cid:229)ndet fr(cid:229)n den ber(cid:246)rda medlemsstaten. Kommis- sionen str(cid:228)var dock efter att mottagarna skall kunna utnyttja de f(cid:246)reslagna bist(cid:229)ndsordningarna i s(cid:229) h(cid:246)g grad som det (cid:228)r m(cid:246)jligt med tanke p(cid:229) begr(cid:228)nsningarna i associationsbeslutet och de till- g(cid:228)ngliga personalresurserna. 65. Den nya form f(cid:246)r kommissionens medverkan vid f(cid:246)rdel- ningen av medlen som revisionsr(cid:228)tten f(cid:246)resl(cid:229)r b(cid:246)r bed(cid:246)mas uti- fr(cid:229)n subsidiaritetsprincipen och regeln att gemenskapens bist(cid:229)nd och medlemsstatens samfinansiering av projekten m(cid:229)ste komplet- tera varandra f(cid:246)r att st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna skall h(cid:228)nga b(cid:228)ttre samman. I framtiden har kommissionen f(cid:246)r avsikt att, i enighet med mot- tagarna och de ber(cid:246)rda medlemsstaterna, f(cid:246)resl(cid:229) ett antal kriterier f(cid:246)r en mer objektiv f(cid:246)rdelning av medlen mellan ULT. I kommis- sionens diskussionsunderlag ULT 2000 behandlas dessa f(cid:246)rslag n(cid:228)rmare. C 276/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 9. 1999 66. Enligt kommissionens uppfattning finns alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga uppgifter i informationssystemet f(cid:246)r den ekonomiska f(cid:246)rvalt- ningen. Redovisningsmetoden f(cid:246)r de regionala fonderna under den sj(cid:228)tte och den sjunde EUF f(cid:246)r ULT liknar den som anv(cid:228)nds f(cid:246)r (cid:246)vriga regionala fonder under EUF. Betr(cid:228)ffande de f(cid:246)rmodade avvikelserna mellan EUF:s r(cid:228)kenskaper och det v(cid:228)gledande pro- grammet anser inte kommissionen att det finns behov av n(cid:229)gon avst(cid:228)mning eftersom det v(cid:228)gledande programmet inte (cid:228)r n(cid:229)gra r(cid:228)kenskaper utan ett dokument som i allm(cid:228)nna termer beskriver f(cid:246)rslag till hur man skall anv(cid:228)nda EUF. 67. Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att inr(cid:228)tta ett regionalt samarbete (se punkterna 25-30) men kommissionen str(cid:228)var efter att f(cid:229) en samverkan till st(cid:229)nd mellan de olika (cid:229)tg(cid:228)rderna i de ber(cid:246)rda regionerna. Exem- pelvis har det regionala ULT-programmet f(cid:246)r V(cid:228)stindien samord- nats i n(cid:228)ra anknytning till det regionala AVS-programmet f(cid:246)r V(cid:228)stindien. Det regionala samarbetet mellan Nederl(cid:228)ndska ULT (Nederl(cid:228)ndska Antillerna och Aruba) har f(cid:246)r (cid:246)vrigt utmynnat i ett projekt inom turistsektorn som haft viss framg(cid:229)ng. 68. Kommissionen st(cid:228)ller krav p(cid:229) kvalitet och noggrannhet vid f(cid:246)rberedelserna av projekten och utv(cid:228)rderingar genomf(cid:246)rs i all- m(cid:228)nhet vid projektens avslut. ¯tagandeniv(cid:229)n inom territorierna (cid:228)r i stor utstr(cid:228)ckning beroende av mottagarens f(cid:246)rm(cid:229)ga att utnyttja st(cid:246)det, som skiljer sig (cid:229)t mellan territorierna. Ett projekts bidrag till utvecklingen av ett territorium eller ett land beror i viss m(cid:229)n p(cid:229) mottagarens utvecklingsniv(cid:229). 69. Revisionsr(cid:228)tten inst(cid:228)mmer i att det beh(cid:246)vs omfattande per- sonalresurser f(cid:246)r att (cid:246)vervaka projekt och (cid:229)tg(cid:228)rder inom ett ibland vidstr(cid:228)ckt geografiskt omr(cid:229)de, vare sig (cid:246)vervakningen g(cid:246)rs av kommissionens tj(cid:228)nstem(cid:228)n p(cid:229) plats eller p(cid:229) central niv(cid:229). I den utredning som inletts av kommissionen (se punkt 71 nedan) har h(cid:228)nsyn tagits till detta genom att en strategi lagts fram som grun- das p(cid:229) partnerskaps- och (cid:228)gandeprinciperna. Denna typ av decen- tralisering skulle man kunna genomf(cid:246)ra genom att f(cid:246)rst n(cid:229) en (cid:246)vergripande (cid:246)verenskommelse om utvecklingen av ULT, d(cid:228)refter sk(cid:246)ta den dagliga projektf(cid:246)rvaltningen p(cid:229) lokal niv(cid:229), och till sist f(cid:246)lja upp med en utv(cid:228)rdering i efterhand. 70. Kommissionen inst(cid:228)mmer i att vissa administrativa f(cid:246)rfaran- den (cid:228)r tunga f(cid:246)r de lokala myndigheterna. Den str(cid:228)var efter att avhj(cid:228)lpa detta i sitt diskussionsunderlag ULT 2000. 71. Kommissionen, de ber(cid:246)rda medlemsstaterna och ULT har inlett en (cid:246)vergripande utredning (ULT 2000) av samarbetsrelatio- nerna mellan de tre parterna. Kommissionen skall utarbeta ett meddelande om olika valm(cid:246)jligheter f(cid:246)r de framtida riktlinjerna. Detta meddelande utg(cid:246)r ett diskussionsunderlag som skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att komma fram till vilka principer som skall ing(cid:229) i kommissionens f(cid:246)rslag under de kommande m(cid:229)naderna