title: 1999/796/EY: Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta Alankomaiden hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/6) (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

text: L 319/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 11. 12. 1999 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999, s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoita koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) annetun Euroopan parlamentin ja siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely(cid:228) koskevasta neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista Alankomaiden hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/6) (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (1999/796/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka 2. S(cid:228)hk(cid:246)alan rakenne ja kehitys Alankomaissa ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, a) T u o t a n t o ottaa huomioon s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoita koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direk- tiivin 96/92/EY (1) ja erityisesti sen 24 artiklan, 3) Alankomaissa on nelj(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) tuottavaa yrityst(cid:228). Ne ovat: EPON (cid:151) NV Elektriciteits-Produktiemaatschappij Oost en Noord Nederland on ilmoittanut j(cid:228)senvaltioille Alankomaiden tekem(cid:228)st(cid:228) hake- muksesta, EPZ (cid:151) NV Elektriciteits-Produktiemaatschappij Zuid- Nederland sek(cid:228) katsoo seuraavaa: EZH (cid:151) NV Electriciteitsbedrijf Zuid-Holland UNA (cid:151) NV Energieproduktiebedrijf UNA. I TAUSTAA Niiden tuotanto on noin 70 % kotimaisesta s(cid:228)hk(cid:246)n kysynn(cid:228)st(cid:228). Loppu 30 % koostuu tuonnista (noin 13 %) ja itsen(cid:228)isest(cid:228) tai omavaraisesta s(cid:228)hk(cid:246)ntuotannosta. 1. Menettely 1) Alankomaiden pysyv(cid:228) edustusto l(cid:228)hetti 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hel- mikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n Euroopan komissi- olle alustavan ilmoituksen direktiivin 96/92/EY 24 artik- lan mukaisista siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyist(cid:228). Komission yksi- k(cid:246)t tekiv(cid:228)t 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta selvitysmatkan talous- ministeri(cid:246)(cid:246)n Haagiin. Komissio pyysi ilmoituksen tie- tyist(cid:228) osista t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) tietoja, jotka se sai 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228). 2) Alankomaiden pysyv(cid:228) edustusto l(cid:228)hetti 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) loka- jotka koskivat kuuta p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)tietoja, ilmoitusta siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyist(cid:228). (1) EYVL L 27, 30. 1. 1997, s. 20. 4) Nelj(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajayhti(cid:246)t(cid:228) koordinoivat toimiaan jos- sain m(cid:228)(cid:228)rin SEP:n (Samenwerkende Elektriciteits-Produk- tiebedrijven NV) kautta. SEP omistaa valtakunnallisen suurj(cid:228)nniteverkon, ja se oli kaikesta s(cid:228)hk(cid:246)n maahantuon- nista vastaava oikeushenkil(cid:246) 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n tammikuuta 1999 saakka. SEP on vastuussa (parhaillaan k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistettavana olevan) Dodewaardin ydinvoimalan ja Demkolecin kivihiilen kaasutuslaitoksen hallinnasta sek(cid:228) j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 4. 1 kappaleen 12 kohdassa mainituista kan- sainv(cid:228)lisist(cid:228) sitoumuksista. Nelj(cid:228) tuotantoyhti(cid:246)t(cid:228) ja SEP ovat osapuolina yhteisty(cid:246)sopimuksessa (Overeenkomst van Samenwerking, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)OvS(cid:146)). 5) Tuotantoyhti(cid:246)iden omistajat on puolestaan lueteltu seu- raavassa: EPON (cid:151) jakeluyhti(cid:246)t EPZ (cid:151) jakeluyhti(cid:246)t 11. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 319/35 EZH (cid:151) maakunta, alueen suuret kaupungit, kunnat ja jakeluyhti(cid:246) 4. Alankomaiden hallituksen ilmoittamat siirtym(cid:228)kau- sij(cid:228)rjestelyt UNA (cid:151) kaksi maakuntaa sek(cid:228) Utrechtin ja Amsterdamin kaupungit. 4. 1 Johdanto b) S i i r t o 12) Alankomaiden hallitus on ilmoittanut seuraavista direktii- vin 96/92/EY 24 artiklan mukaisista siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjes- telyist(cid:228): S(cid:228)hk(cid:246)n siirrosta huolehti tammikuuhun 1999 saakka SEP, joka oli suurj(cid:228)nniteverkon omistaja ja ainoa s(cid:228)hk(cid:246)n maahantuoja. 1. Kaukol(cid:228)mp(cid:246): tietyist(cid:228) kaukol(cid:228)mp(cid:246)hankkeista aiheutu- neiden tappioiden kattaminen siihen saakka kunnes viimeinen sopimus p(cid:228)(cid:228)ttyy vuonna 2021. 6) 7) Vuodesta 1999 siirrosta on vastannut riippumaton TenneT-virasto, jonka SEP omistaa ja josta valtio aikoo hankkia enemmist(cid:246)osakkuuden. c) J a k e l u 8) S(cid:228)hk(cid:246)njakelua harjoittaa 23 yrityst(cid:228). Jakeluyhti(cid:246)t ovat julkisten tahojen (maakuntien, kaupunkien ja kuntien) omistuksessa. 3. Alankomaiden s(cid:228)hk(cid:246)markkinoiden vapauttaminen: direktiivin 96/92/EY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano 9) Alankomaiden vuoden 1998 s(cid:228)hk(cid:246)laki tuli voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1998. T(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) lailla muutetaan vuoden 1998 s(cid:228)hk(cid:246)lakia, ja se koskee l(cid:228)hinn(cid:228) verkkoon p(cid:228)(cid:228)syyn liittyvi(cid:228) yksityiskohtia ja toimituksia sidotuille asiakasryhmille. T(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) laki hyv(cid:228)ksyttiin 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999. 10) Alankomaiden hallitus on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt avata s(cid:228)hk(cid:246)markki- nat kilpailulle v(cid:228)hitellen. Kolmasosa asiakkaista on vaa- timukset t(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 1999 l(cid:228)htien, toinen kolmasosa vuodesta 2002. Vuonna 2007 kaikki Alankomaiden s(cid:228)hk(cid:246)nkuluttajat voivat ostaa s(cid:228)hk(cid:246)ns(cid:228) vapaasti. T(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) laissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n kolmansien osa- puolten s(cid:228)(cid:228)nnellyst(cid:228) verkkoonp(cid:228)(cid:228)syst(cid:228). S(cid:228)hk(cid:246)ntuonti on ollut sallittua 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 1999 l(cid:228)htien vaa- timukset t(cid:228)ytt(cid:228)ville asiakkaille ja jakelijoille heid(cid:228)n omia vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) asiakkaitaan varten. Edellytyksen(cid:228) on kuitenkin vastavuoroisuus. 11) Siirtoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n operaattori TenneT on, kuten edell(cid:228) mainittiin, erotettu oikeudellisesti s(cid:228)hk(cid:246)n tuotannosta ja jakelusta ja on toiminut 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 1999 l(cid:228)htien. Valtio aikoo hankkia enemmist(cid:246)osakkuuden siir- toverkon operaattorista. 2. Demkolec: niiden ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten kulujen kattaminen, jotka aiheutuvat Buggenumissa toimivan esittelyk(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) olevan kivihiilen kaasuttamislaitoksen, Demko- lecin, rakentamisesta ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). 3. Sopimus: Alankomaiden s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajien ja -jakelijoi- den v(cid:228)lill(cid:228) on tehty sopimus, jonka mukaan tuottajat myyv(cid:228)t, ja jakelijat ostavat, tuottajien koko tuotan- non (joka on 70 % jakelijoiden t(cid:228)m(cid:228)nhetkisest(cid:228) myynnist(cid:228)) vuoden 2000 loppuun saakka. Jos t(cid:228)m(cid:228) vapaaehtoinen sopimus kumoutuu kaupallisista tai oikeudellisista syist(cid:228), ministeri pid(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) oikeuden k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) apunaan lakia soveltaakseen sopimusta tai samanlaisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). 4. Kansainv(cid:228)liset sopimukset: seuraavista sopimuksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden kattaminen: (cid:151) SEP:n ja EdF:n, Preussen Elektran sek(cid:228) Statkraftin v(cid:228)liset s(cid:228)hk(cid:246)nhankintasopimukset (cid:151) NorNed-kaapelista aiheutuvat SEP:n investointi- velvoitteet Statnettille (cid:151) SEP:n ja StatOilin v(cid:228)linen ota tai maksa -kaasuso- pimus. 13) Edell(cid:228) mainitut kansainv(cid:228)liset sitoumukset on lis(cid:228)tty Alankomaiden ilmoitukseen 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228). Ne eiv(cid:228)t sis(cid:228)ltyneet alkuper(cid:228)iseen 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998 tehtyyn ilmoitukseen. 14) Alkuper(cid:228)isess(cid:228) ilmoituksessa mainittiin kaksi muuta j(cid:228)r- jestely(cid:228): (cid:151) energiasektorin yksityist(cid:228)misen viiv(cid:228)stytt(cid:228)minen. Minis- terin nimenomainen suostumus tarvitaan vuoden 2001 loppuun saakka kaikissa tapauksissa myyt(cid:228)ess(cid:228) osakkeita nykyisten omistajatahojen ulkopuolelle, (cid:151) yhti(cid:246)verotuksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto v(cid:228)hitellen samassa tah- dissa markkinoiden vapauttamisen kanssa. L 319/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 11. 12. 1999 15) Lopullisesta ilmoituksesta n(cid:228)m(cid:228) kaksi j(cid:228)rjestely(cid:228) oli kui- tenkin j(cid:228)tetty pois. T(cid:228)m(cid:228) tehtiin komission yksik(cid:246)iden edell(cid:228) mainitussa 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta pidetyss(cid:228) ko- kouksessa antamien tietojen vuoksi. Komissio totesi, ettei n(cid:228)it(cid:228) kysymyksi(cid:228) voida pit(cid:228)(cid:228) direktiivist(cid:228) 96/92/EY teh- t(cid:228)vin(cid:228) poikkeuksina eik(cid:228) niit(cid:228) siksi tarkasteltaisi direktii- vin 24 artiklan nojalla. Komissio varaa itselleen mahdolli- suuden tarkastella n(cid:228)it(cid:228) asioita yhteis(cid:246)n muun lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n kannalta. liset seuraajat. Ne ovat osapuolina kaukol(cid:228)mp(cid:246)sopimuk- sissa, joissa on my(cid:246)nnetty hintatakuu polttoaineelle. 20) Edunsaajien tilinpitoa valvotaan vuosittain. Komissio voi pyyt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) tutkimaan niiden tilej(cid:228). 4. 2 Ilmoitettujen j(cid:228)rjestelyiden yksityiskohdat 4. 2. 1 Kaukol(cid:228)mp(cid:246)hankkeet a) S i t o u m u s 16) Vuonna 1990 tuottajayhti(cid:246)t ottivat vastatakseen jakelijoi- den kaukol(cid:228)mm(cid:246)lle antaman hintatakuun. Kuluttajille taataan, etteiv(cid:228)t he joudu maksamaan enemp(cid:228)(cid:228) kuin kaa- sul(cid:228)mmityksen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t. Yhdeks(cid:228)n n(cid:228)ist(cid:228) kaukol(cid:228)mp(cid:246)- hankkeista, jotka koskevat kolmea tuottajayrityst(cid:228), tuotta- vat tappiota, ja niist(cid:228) on tehty ilmoitus. Kaikki sopimuk- set on tehty ennen vuoden 1997 helmikuuta. Kyseisill(cid:228) alueilla kaukol(cid:228)mp(cid:246) ei ole kilpailukykyist(cid:228), erityisesti suuren p(cid:228)(cid:228)omainvestoinnin ja siit(cid:228) aiheutuvien kuoletus- ten takia. Sopimukset ovat seurausta hallituksen vuodelta 1979 per(cid:228)isin olevasta politiikasta, joka pyrkii suosimaan kaukol(cid:228)mp(cid:246)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)syist(cid:228). 21) 22) b) H u k k a k u s t a n n u s t e n s u u r u u s 17) Tilintarkastusyhti(cid:246) Coopers Lybrand on laskenut tappioi- den suuruudeksi 1,628(cid:151)2,0 miljardia Alankomaiden guldenia kaasun hinta-arvion mukaisesti. 4. 2. 2 Demkolec a) S i t o u m u s Esittelytarkoituksiin tehdyn kivihiilen kaasutuslaitoksen Demkolecin rakentaminen ja k(cid:228)ytt(cid:228)minen edellytti hyvin merkitt(cid:228)vi(cid:228) ja poikkeuksellisia investointeja tutkimuk- seen, kehitykseen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)(cid:228)n tekniikkaan. Investointia ei ole viel(cid:228) kirjattu tappioksi. Markkinoiden vapauttamisen j(cid:228)lkeen ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) kustannuksia ei voida kattaa s(cid:228)hk(cid:246)n valtakunnallisen perushinnan avulla. Halli- tus p(cid:228)(cid:228)tti rakentaa Demkolecin tarjonnan monipuolista- misen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)seikkojen vuoksi. b) H u k k a k u s t a n n u s t e n s u u r u u s Coopers Lybrand on laskenut Demkoleciin tehdyn yli- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen, viel(cid:228) tappioiksi kirjaamattoman investoinnin suuruudeksi 458,4 miljoonaa Alankomaiden guldenia. T(cid:228)m(cid:228)n laskentaperusteena on ollut 1 p(cid:228)iv(cid:228)n tammikuuta 2001 nettoarvoinen kustannusten erotus, joka saadaan v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) Demkolecin kustannuksista nykyaikaisen kaasuk(cid:228)ytt(cid:246)isen voimalan kustannukset, kun j(cid:228)lkim- m(cid:228)isen on tuottaman 0,07 guldenia/kWh. omakustannushinta s(cid:228)hk(cid:246)n Laskelmassa otetaan huomioon komission hyv(cid:228)ksym(cid:228) 18,3 miljoonan guldenin tuki Demkolecille. On kuiten- kin viel(cid:228) selvitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228), onko Euroopan investointipankin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) edullinen laina otettu huomioon laskelmassa. Alankomaiden hallitus on ilmoittanut, ett(cid:228) Demkolecin siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyt enint(cid:228)(cid:228)n 550 miljoonaa guldenia. suuruudeltaan ovat c) K u s t a n n u s t e n k a t t a m i n e n 18) Vuoden 1998 s(cid:228)hk(cid:246)lain 77a pyk(cid:228)l(cid:228)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) taajama-alueiden l(cid:228)mmityshankkeiden hukkakustannuk- set voidaan kattaa s(cid:228)hk(cid:246)n siirtotariffiin lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) mak- sulla. 23) Vuoden 1998 s(cid:228)hk(cid:246)lain 77a pyk(cid:228)l(cid:228)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Demkolec-voimalan hukkakustannukset voidaan kattaa s(cid:228)hk(cid:246)n siirtotariffin lis(cid:228)maksulla. c) K u s t a n n u s t e n k a t t a m i n e n 19) Alankomaiden viranomaiset suunnittelevat 20 vuotta kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) j(cid:228)rjestely(cid:228) tappioiden kattamiseksi. Rahoitusta my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n enint(cid:228)(cid:228)n 2 miljardia guldenia, joka katetaan s(cid:228)hk(cid:246)n siirtotariffiin lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) maksulla. J(cid:228)rjestelyss(cid:228) on nelj(cid:228) edunsaajaa: EZH, EPZ, UNA ja EPON tai niiden lail- 24) Alankomaiden hallitukset aikovat toteuttaa kustannusten kattamiseksi joka rahoitetaan kaksivuotisella s(cid:228)hk(cid:246)n siirtotariffiin lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) maksulla. 550 miljoonan guldenin enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tilitet(cid:228)(cid:228)n ainoalle edunsaajalle, SEP:lle. j(cid:228)rjestelyn, 11. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 319/37 4. 2. 3 Sopimus a) S i t o u m u s 25) Tuottajia ja jakelijoita sitoo vuodesta 1997 vuoteen 2000 voimassa oleva sopimus. Jakelijat sitoutuvat ostamaan nelj(cid:228)n s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajan koko tuotannon (joka kattaa 70 % jakelijoiden tarpeesta markkinoiden vapauttamista edelt(cid:228)- v(cid:228)ss(cid:228) j(cid:228)rjestelyss(cid:228)). Sopimuksella on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty kustannukset, hinnat ja tariffit kaudelle 1997(cid:151)2000. Tukemalla sopimuksen jatkamista hallitus pyrkii antamaan Alankomaiden s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajille mahdollisuuden kattaa osan hukkakustannuksista, joiden syyn(cid:228) on markkinoiden vapautumisen mukanaan tuo- mien alempien hintojen vuoksi kilpailukyvytt(cid:246)m(cid:228)ksi muuttunut tuotantokapasiteetti. N(cid:228)iden kustannusten kattamiseksi sopimus takaa kyseisille yrityksille merkitt(cid:228)- v(cid:228)n ja jatkuvan markkinaosuuden ja myynnin. b) H u k k a k u s t a n n u s t e n s u u r u u s 26) T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa on mahdotonta arvioida, mit(cid:228) talou- dellisia vaikutuksia sopimuksen kumoamisella olisi tuot- tajille. c) K u s t a n n u s t e n k a t t a m i n e n 27) Siin(cid:228) tapauksessa ett(cid:228) sopimus jostain syyst(cid:228) kumoutuu, talousministeri pid(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) oikeuden ja oikeudellisen toimi- vallan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen, tai toisen sen kaltai- sen sopimuksen soveltamisesta lain avulla. Ei ole kuiten- kaan selvyytt(cid:228) siit(cid:228), a) kuinka todenn(cid:228)k(cid:246)inen t(cid:228)llainen v(cid:228)lintulo on tai b) mihin t(cid:228)sm(cid:228)llisiin toimenpiteisiin ryhdytt(cid:228)isiin, jos ministeri p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)isi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) mahdolli- suutta. Siksi ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)(cid:228), millaisen muodon ministerin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228) tuottajien ja jakelijoiden v(cid:228)linen sopimus saisi. 29) 30) 31) 4. 2. 4 Kansainv(cid:228)liset sitoumukset a) S i t o u m u s ii) Vuodelta 1989 per(cid:228)isin oleva s(cid:228)hk(cid:246)ntuontisopimus Preussen Elektran kanssa. SEP sitoutuu ottamaan 1 500 GWh vuosittain 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 2005 saakka. iii) NorNed-kaapelisopimus 31 p(cid:228)iv(cid:228)lt(cid:228) tammikuuta 1994. SEP on sitoutunut maksamaan 50 % kaapelin vet(cid:228)misest(cid:228) aiheutuvista kustannuksista ja ottamaan 2,16 TWh/a Stattnetilta. Kaapelin on oltava toimin- nassa 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 2001, ja sopimus kest(cid:228)(cid:228) vuoteen 2016. iv) SEP:n ja Statoilin v(cid:228)linen ota tai maksa -kaasusopi- mus vuodelta 1989. b) H u k k a k u s t a n n u s t e n s u u r u u s Kustannusten suuruus riippuu s(cid:228)hk(cid:246)n ja kaasun markki- nahintojen kehityksest(cid:228). Jos hinnat laskevat Alankomai- den markkinoilla 0,07 guldeniin/kWh, SEP (OvS:n perus- teella, tuottajayhti(cid:246)t omalla suhteellisella osuudellaan) vastaa n(cid:228)ist(cid:228) tuontisopimuksista aiheutuneista tappioista 3,1 miljardin guldenin kokonaissummalla. N(cid:228)iss(cid:228) olosuh- teissa hallitus ei puutu asioihin. putoaa kuitenkin s(cid:228)hk(cid:246)n markkinahinta Jos alle 0,07 guldenin/kWh, viranomaiset ottavat vastatakseen p(cid:228)(cid:228)osan n(cid:228)ist(cid:228) sopimuksista syntyneiden lis(cid:228)tappioiden kustannuksista, jotka s(cid:228)hk(cid:246)n hinnan aleneminen edelleen on aiheuttanut. Valtion korvaama osuus tappioista kas- vaa vahitellen, ja siihen kytkeytyy tuottajayhti(cid:246)iden itsens(cid:228) maksama osuus tappioista. Jos s(cid:228)hk(cid:246)n hinta olisi 0,05 guldenia/kWh, valtio maksaisi arviolta [(cid:133)] (*) mil- ja tuottajayhti(cid:246)t maksaisivat jardia guldenia SEP:lle, [(cid:133)] (*) miljardia guldenia. Valtion progressiivisessa korvausosuudessa on lis(cid:228)ksi ehto, jonka mukaan valtion osuus kasvaa edelleen hinto- jen pudotessa alle 0,055 guldenin/kWh. Alkuper(cid:228)inen [(cid:133)] (*) miljardin guldenin tappio, jonka tuottajat ottavat kantaakseen markkinahinnan ollessa 0,07 guldenia/kWh, siirtyy kokonaan valtion maksettavaksi, kun markkina- hinta putoaa 0,055 guldeniin/kWh. Kun s(cid:228)hk(cid:246)n hinta on 0,05 guldenia/kWh, valtio maksaisi siten kokonaisuudes- saan [(cid:133)] (*) miljardia guldenia (alkuper(cid:228)inen [(cid:133)] (*) mil- jardin tappio plus [(cid:133)] (*) miljardin lis(cid:228)tappio), ja tuotta- jayhti(cid:246)t maksavat [(cid:133)] (*) miljardia guldenia. 28) i) S(cid:228)hk(cid:246)ntuontisopimus EDF:n kanssa. Alkuper(cid:228)inen sopimus on vuodelta 1989. Sit(cid:228) muutettiin viimeksi jolloin SEP sitoutui ostamaan huhtikuussa 1998, v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 65 % 600 MW:sta 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n maaliskuuta 2000 [(cid:133)] (*) menness(cid:228). 32) T(cid:228)ss(cid:228) kappaleessa mainitut kokonaissummat ovat vuosit- tain korjattavan nykyarvon enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228). (*) Liikesalaisuus. 33) NorNed-kaapelin k(cid:228)ytt(cid:246) on ilmaista Stattnet (cid:151) sopi- saa muksen mukaisessa maahantuonnissa. TenneT ei L 319/38 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 11. 12. 1999 korvausta t(cid:228)m(cid:228)n siirtokapasiteetin k(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). Ei ole selv(cid:228)(cid:228), voiko SEP k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kaapelia ilmaiseksi Norjaan suuntautuvassa vienniss(cid:228). A. Sitoumuksiin ja toimintaa koskeviin takeisiin liittyv(cid:228)t vaatimukset 37) 1. Sitoumusten tai toimintaa koskevan takeen ole- massaolo on todistettava. c) K u s t a n n u s t e n k a t t a m i n e n 34) Alankomaiden viranomaiset aikovat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) siirtotarif- fiin lis(cid:228)maksun, jolla katetaan s(cid:228)hk(cid:246)n ja kaasun ostosopi- muksista aiheutuneet tappiot ja rahoitetaan Alankomai- den osuus NorNed-kaapelin vet(cid:228)misest(cid:228). Kulujen kattaminen kest(cid:228)(cid:228), kunnes viimeinen sopimus p(cid:228)(cid:228)ttyy vuonna 2026. J(cid:228)rjestelyn edunsaaja on SEP. 2. Sitoumukset takeet on oltava annettu ennen 20. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1997. toimintaa koskevat tai 3. On osoitettava, ett(cid:228) direktiivin 96/92/EY voi- maantulon ja toisaalta sen, ettei sitoumusta kyet(cid:228) t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, v(cid:228)lill(cid:228) vallitsee syy-yhteys. B. Kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotettuihin toi- miin liittyv(cid:228)t vaatimukset II OIKEUDELLINEN ARVIOINTI 38) 1. Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyn sis(cid:228)lt(cid:228)mien toimenpitei- den on kuuluttava direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvuista teht(cid:228)vien poikkeusten piiriin. 1. Oikeusperusta: direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohta 35) Alankomaiden hallitus ilmoitti hakevansa direktiivin 96/92/EY 24 artiklan nojalla siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely(cid:228), joka koskee v(cid:228)itettyj(cid:228) sitoumuksia ja toimintatakuita. 2. Direktiivin 24 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimukset Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohdassa tode- taan seuraavaa: J(cid:228)senvaltiot, voivat hakea joissa ennen t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voi- (cid:148)1. maantuloa annettuja sitoumuksia tai toimintaa koskevia takeita ei voida t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten vuoksi, jotka komissio voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) niille ottaen huomioon muun muassa asianomaisen verkon koon, verkon yhteenliitty- misasteen ja sen s(cid:228)hk(cid:246)teollisuuden rakenteen. Komissio ilmoittaa ennen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioille n(cid:228)ist(cid:228) hake- muksista luottamuksellisuutta noudattaen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s julkais- taan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyit(cid:228), Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyt ovat voimassa 2. rajoitetun ajan, ja ne on sidottava 1 kohdassa tarkoitettujen sitou- musten tai takeiden voimassaoloon. Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjeste- lyihin voi kuulua poikkeuksia t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin IV, VI ja VII luvusta. Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyj(cid:228) koskevista hakemuk- sista on ilmoitettava komissiolle vuoden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulosta. (cid:148) 36) Tarkasteltaessa asiaa EY:n perustamissopimuksen valossa tilanne on siis se, ett(cid:228) direktiivin 24 artiklan 1 ja 2 kohta edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio tarkastelee siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjes- telyhakemuksia k(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n seuraavia seikkoja: 2. Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyjen on oltava rajoitettu, ja se on sidottava kyseisten sitoumusten ja toimintaa koskevien takeiden voi- massaoloon. voimassaoloajan 3. Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelm(cid:228)n sis(cid:228)lt(cid:228)mien toimenpi- teiden on oltava sellaisia, ett(cid:228) kauppaa ja kilpai- lua rajoitetaan ainoastaan sen verran kuin tavoit- teitten saavuttamisen kannalta on perustellusti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). My(cid:246)s n(cid:228)iden tavoitteiden on oltava oikeutettuja. Tehdess(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)it(cid:228) seikkoja koskevia p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) komission on otettava huo- mioon muun muassa asianomaisen verkon koko, verkon yhteenliittymisaste ja j(cid:228)senvaltion s(cid:228)hk(cid:246)- teollisuuden rakenne. 3. Alankomaiden siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyn arviointi 3. 1 Kaukol(cid:228)mp(cid:246) ja Demkolec 39) Alankomaiden hallituksen ilmoittaman kaukol(cid:228)mp(cid:246)(cid:228) ja Demkolecia koskevan siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyn osalta ei ole tarpeen tarkistaa, t(cid:228)yttyv(cid:228)tk(cid:246) vaatimukset A. 1, A. 2 ja A. 3 tai B. 2 ja B. 3. Kyseiset toimenpiteet eiv(cid:228)t nimitt(cid:228)in muodosta poikkeusta direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvusta, joten ne eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) edell(cid:228) mainittua vaatimusta B. 1. 40) Jotta kyse olisi direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa tarkoi- tetusta j(cid:228)senvaltion on siis valittava sellainen j(cid:228)rjestelm(cid:228), jolla poiketaan direktiivin IV, VI tai VII luvussa s(cid:228)(cid:228)detyist(cid:228) vaatimuksista. siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyst(cid:228), 41) Tarkasteltavat vausj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, toimenpiteet perustuvat puhtaaseen kor- jossa j(cid:228)senvaltio perii maksuja voi- 11. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 319/39 dakseen my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) korvauksia direktiivin soveltamisen aiheuttamista hukkakustannuksista. T(cid:228)llaisten maksujen periminen ei edellyt(cid:228) poikkeusta edell(cid:228) mainituista direk- tiivin luvuista, joten j(cid:228)rjestely(cid:228) ei voida pit(cid:228)(cid:228) direktiivin 24 artiklassa tarkoitettuna siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyn(cid:228). 45) 42) Omaksuttuun kantaan ei vaikuta se, ett(cid:228) tarkasteltavien kaltaiset toimenpiteet saattavat v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)- markkinoitten toimintaa huomattavastikin. Komissio kat- sookin, ett(cid:228) kyseisen tyyppisill(cid:228) maksuilla voi olla saman- kaltaisia taloudellisia vaikutuksia kuin sill(cid:228), ett(cid:228) joistakin direktiivin 96/92/EY IV, VI tai VII luvun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) poikettaisiin kokonaan tai osittain. N(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228)t ovat kuitenkin jo perusluonteeltaan sellaisia, eitteiv(cid:228)t ne voi olla direktiiviss(cid:228) tarkoitetun kaltaisen poikkeuksen tuloksia. Tietyille s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajille maksettavat korvauk- set, jotka rahoitetaan kuluttajilta peritt(cid:228)vin maksuin, eiv(cid:228)t n(cid:228)in ollen kuulu suoraan direktiivin soveltamisalaan, vaan niit(cid:228) on tarkasteltava suhteessa kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin ja erityisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. T(cid:228)ss(cid:228) oletetaan, ett(cid:228) taloudellisilta vaikutuksiltaan k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yhten(cid:228)isell(cid:228) tavalla riippumatta yksitt(cid:228)isiss(cid:228) tapauksissa sovellettavista menettelyist(cid:228). toimenpiteit(cid:228) samanlaisia 43) Koska asiaan ei voida soveltaa direktiivin 96/92/EY 24 artiklaa, edell(cid:228) mainittuja vaatimuksia A. 1, A. 2 ja A. 3 sek(cid:228) B. 2 ja B. 3 ei tarvitse arvioida. 3. 3 Sopimus Komissio katsoo, ett(cid:228) yksityiskohdat, jotka koskevat Alankomaiden mahdollisia toimia asiassa, eiv(cid:228)t ole t(cid:228)ll(cid:228) jotta komissio voisi hetkell(cid:228) viel(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)n t(cid:228)sm(cid:228)llisi(cid:228), tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 koh- dan nojalla. Siten t(cid:228)llaisen sopimuksen mahdollisesta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)misest(cid:228) olisi annettava lis(cid:228)tietoja komissiolle 24 artiklan mukaisesti v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti, kun on tiedossa, mink(cid:228) tyyppisi(cid:228) toimet ovat. Komissio kykenee t(cid:228)ll(cid:246)in arvioi- maan, muodostaako j(cid:228)rjestely poikkeuksen direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvuista ja, mik(cid:228)li n(cid:228)in on, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin se on sopusoinnussa direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyjen vaa- timusten kanssa, ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely(cid:228) T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aiheena on direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa koskeva Alankomaiden tarkoitettua tekem(cid:228) hakemus, josta se ilmoitti komissiolle 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hel- mikuuta 1998 ja joka sai lopullisen muotoilunsa 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998. Ilmoitus koskee: a) sitoumuksia, jotka liittyv(cid:228)t Demkolec-nimiseen esittelytar- koituksiin suunniteltuun kivihiilen kaasutuslaitokseen Bug- genumissa; b) tuottajayhti(cid:246)iden kaukol(cid:228)mm(cid:246)n hinnasta antamia sitou- muksia; 3. 2 Kansainv(cid:228)liset sitoumukset c) SEP:n kansainv(cid:228)lisi(cid:228) ostosopimuksia; 44) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyit(cid:228) koskevista hakemuksista on ilmoitettava komissiolle vuoden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n direktii- vin voimaantulosta(cid:148). T(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika kului umpeen 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998. K(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa tapauk- sessa ei ehdotettua kansainv(cid:228)lisi(cid:228) sitoumuksia koskevaa siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely(cid:228) mainittu lainkaan alkuper(cid:228)isess(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) ilmoituksessa. N(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa niiden hyv(cid:228)ksymist(cid:228) ei voida tarkas- tella direktiivin 96/92/EY 24 artiklan nojalla. Vaikka siir- tym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyst(cid:228) olisikin ilmoitettu komissiolle 24 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa, se ei kuitenkaan kuuluisi 24 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan, koska j(cid:228)rjestely ei aiheuta poikkeamista direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvussa s(cid:228)(cid:228)detyist(cid:228) vaatimuksista. d) Alankomaiden s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajien ja -jakelijoiden vuonna 1997 tekem(cid:228)(cid:228) sopimusta. 2 artikla Alankomaiden ilmoittama siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely, joka koskee tuottajayhti(cid:246)iden kaukol(cid:228)mm(cid:246)n hinnasta antamia sitoumuksia ja Buggenumissa sijaitsevaan esittelytarkoituksiin rakennettuun Demkolec-nimiseen kivihiilen kaasutuslaitokseen liittyvi(cid:228) sitou- muksia, ei sis(cid:228)ll(cid:228) sellaisia toimenpiteit(cid:228), jotka muodostaisivat direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyn poik- keuksen direktiivin IV, VI tai VII luvun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228). Alanko- maiden hallituksen ilmoittamaan siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyyn ei n(cid:228)in ollen sovelleta direktiivin 96/92/EY 24 artiklaa. L 319/40 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 11. 12. 1999 3 artikla lan nojalla, koska j(cid:228)rjestelyst(cid:228) on ilmoitettu komissiolle yli vuosi direktiivin voimaantulon j(cid:228)lkeen. Alankomaiden s(cid:228)hk(cid:246)lain 76 pyk(cid:228)l(cid:228)(cid:228), joka koskee sopimusta, ei hyv(cid:228)ksyt(cid:228) direktiivin 96/92/EY 24 artiklan nojalla. Jos t(cid:228)t(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) sovelletaan, komission on saatava asiasta lis(cid:228)tietoja 24 artiklan mukaisesti. 5 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle. 4 artikla Tehty Brysseliss(cid:228) 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999. Lokakuun 16. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) kuvailtua j(cid:228)r- jestely(cid:228) kansainv(cid:228)lisist(cid:228) sitoumuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi ei voida tarkastella direktiivin 96/92/EY 24 artik- Komission puolesta Christos PAPOUTSIS Komission j(cid:228)sen


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Hvidbog om handel»

eurovoc_concepts:
common commercial policy
interinstitutional relations

formats: html pdf print

text: C 258/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 9. 1999 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Hvidbog om handel« (1999/C 258/08) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 4. marts 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Christos Folias og Giacomo Regaldo til ordførere. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. juni 1999 (1). Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 365. plenarforsamling af 7. -8. juli 1999, mødet den 8. juli, følgende udtalelse med 79 stemmer for, ingen imod og 3 hverken for eller imod. 1. Indledning Kommissionens meddelelse »Hvidbog om handel« be- 1. 1. toner på ny handelens rolle i EU (navnlig for så vidt angår oprettelsen af nye arbejdspladser) og rejser det mere generelle spørgsmål om handelsvirksomhedernes konkurrenceevne i et internationalt miljø i stadig forandring. 7. Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 1997 om meddelelse fra Kommissionen om håndværksfagene og de små virksomheder, vektorer for vækst og beskæftigelse i Europa (KOM(95) 502 endelig udg. ) (5) 8. Udkast til betænkning fra Udvalget om Økonomi, Valuta- spørgsmål og Industripolitik og udtalelse fra Udvalget om Regionalpolitik (A4-0241/99) 1. 1. 1. ØSU hilser Rådets beslutning om hvidbogen velkom- men og tilskynder det til at fortsætte sin indsats til fordel for handelen. 9. Rådets konklusioner om handel (6). »Hvidbog om handel« er det seneste i en række officielle 1. 2. dokumenter om handel og distribution: 1. Kommissionens »Grønbog om handel« (KOM(96) 530 endelig udg. — C4-0646/96) 2. EU-lovgivning, som direkte vedrører handel 3. Lovgivningsmæssig beslutning af 19. september 1996 med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets afgø- relse om det tredje flerårige program for små og mellem- store virksomheder (SMV’er) i Den Europæiske Union) (1997-2000) (2) 4. Kommissionens meddelelse »På vej mod et enhedsmarked inden for distribution« (KOM(91) 41 endelig udg. ) 5. Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 1997 om Kommissionens rapport om koordineringen af aktiviteter- ne til fordel for de små og mellemstore virksomheder (SMV) og håndværksfagene (KOM(95) 362 endelig udg. ) (3) 6. Europa-Parlamentets beslutning af 15. juli 1997 om Kom- missionens grønbog om kommerciel kommunikation i det indre marked (KOM(96) 192 endelig udg. ) (4) 1. 3. Desuden påviser meddelelsen forbindelsen mellem handelen og eksisterende fællesskabspolitikker, og foreslår nye politikker, hvor der er behov for det. 1. 4. ØSU er fuldstændig enig med Europa-Parlamentet i, at det er beklageligt, at »man i hvidbogens indledning taler om virksomhedernes overlevelse, hvor man i stedet burde tale om deres muligheder for at bevare deres konkurrencedygtighed på markedet« (punkt 18 i betænkningen om hvidbog om handel) (7). 1. 5. ØSU ser hvidbogen som det første forsøg på analytisk at beskrive og fortolke handelens forbindelse til andre produk- tionsaktiviteter (landbrug, industri, håndværk, turisme, tjene- steydelser), hvilket vil gøre det lettere at afdække og løse eventuelle problemer. 2. Baggrunden for og formålet med dette dokument 2. 1. »Hvidbogen om handel« er en opfølgning af »grønbog- en om handel« (8), som Kommissionen vedtog den 20. novem- ber 1996. Den bringer den europæiske handels store spørgsmål frem i forgrunden på ny og indeholder en generel tidsplan for Kommissionens aktioner. (1) Giacomo Regaldo trådte i stedet for Christos Folias, da dennes mandat udløb. (2) EFT C 320 af 28. 10. 1996, s. 153. (3) EFT C 150 af 19. 5. 1997, s. 50. (4) EFT C 286 af 22. 9. 1997, s. 43. (5) EFT C 150 af 19. 5. 1997, s. 44. (6) Rådets konklusioner 7166/99. (7) KOM(1999) 6 endelig udg. — C4-0060/99. (8) KOM(96) 530 endelig udg. 10. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 258/27 2. 2. Konklusionerne af den europæiske maratondebat om de i grønbogen rejste spørgsmål angik især anerkendelse af handelens betydning for de europæiske økonomier, anvendelse af ny teknologi inden for handelen, færre statsinterventioner, forbedring af det offentliges service over for handelen, og sidst men ikke mindst små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne og beskyttelse af disse mod unfair praksis fra store detailhandleres side. 2. 3. ØSU mener ikke, at konsekvenserne for handelsvirk- somhederne af opfyldelsen af kriterierne i Maastricht-traktaten er blevet tilstrækkeligt belyst, selv om det er handelsvirksomhe- derne, som har båret hovedbyrden ved tilnærmelsen mellem de europæiske økonomier. Der er efter ØSU’s mening behov for særlig støtte til handelsvirksomhederne, så de kan overleve og videreudvikles i det nye internationale miljø. 3. En analyse af sektoren 3. 1. Sektorens betydning 3. 1. 1. De statistiske oplysninger fra Eurostat giver desværre ikke et realistisk billede af handelen i Europa. Oplysningerne er baseret på mangelfulde data, som de nationale myndigheder som følge af handelsaktiviteternes særlige kendetegn indsamler med stort besvær. Sektorens betydning for de europæiske økonomier undervurderes således på grund af mangel på klare, pålidelige og sammenlignelige oplysninger. 3. 1. 2. ØSU understregede i sine udtalelser om »grønbog om handel« (1) og om »Meddelelse fra kommissionen — et europæisk initiativ inden for elektronisk handel« (2), at medlemsstaterne og Kommissionen bør gøre en ekstra indsats for at indsamle pålidelige og dokumenterede oplysninger. 3. 1. 3. Efter ØSU’s mening har EU været meget sen til at anerkende handelens betydning for de europæiske økonomier og til at medtænke handelen i EU-politikkerne. 3. 2. Tendenser og strukturelle ændringer 3. 2. 1. Det nye internationaliserede økonomiske miljø æn- drer radikalt handelsvirksomhedernes traditionelle rammer, idet de sættes under meget hårdt pres af de store detailhandlere og de stadig skiftende forbrugerkrav og -behov, som ændrer sig fra periode til periode i takt med den kulturelle og teknologiske udvikling. (1) KOM(96) 530 endelig udg. (2) KOM(97) 157 endelig udg. 3. 2. 2. Ved de strukturelle ændringer de seneste år er især de små og mellemstore handelsvirksomheder blevet klemt. Den hurtige indførelse af ny teknologi, den skærpede konkurrence, tendensen i retning af større koncentration og de stadig mere kræsne forbrugere frembyder udfordringer, som kræver særlige foranstaltninger. 3. 2. 3. Til sådanne foranstaltninger hører løbende statistisk registrering af koncentrationstendenserne og af alle vigtige data om handelsvirksomhedernes ansatte (»en europæisk firmabog«) samt — som modtræk og modstrategi — salgsorganisationer, informationsnet, effektiv logistik og bedre uddannelse af virksomhedsejere og ansatte i små og mellemstore virksom- heder. 3. 2. 4. De nye markedsvilkår kræver sammenslutning i specialiserede, kapitalstærke selskaber gennem sammenlæg- ning af små og mellemstore virksomheder og oprettelse af kooperative indkøbsforeninger, som er mere moderne og konkurrencedygtige end dem, der har eksisteret de seneste årtier, for at handelsvirksomhederne kan få den dynamik og fleksibilitet, der er nødvendig for at leve op til de aktuelle konkurrencekrav. 3. 2. 5. De små og mellemstore virksomheder bør hurtigst muligt få del i den ny teknologi og i de nye muligheder, som ligger i informationssamfundet, dels gennem et støtteprogram for SMV’ers teknologiske infrastruktur, dels gennem perma- nente programmer for livslang uddannelse, der sigter mod at ændre SMV’ers organisation og idégrundlag. 3. 2. 6. Handelssektoren må indse, at udviklingen har taget en markant ny drejning, og at forbrugerne stiller nye krav i informationssamfundet, hvilket den straks bør indrette sig på. 3. 2. 7. Da handelen som en vigtig arbejdsgiver danner forbillede, bør den træffe foranstaltninger til at skabe flere fuldtidsarbejdspladser for faglærte. Den bør have sin jobska- bende funktion for øje, når den som reaktion på ændrede forbrugsmønstre og øget konkurrence hvad angår virksomhe- dernes etableringssted opstiller velovervejede strategier for f. eks. bedre uddannelse, ansættelse af kvalificeret arbejdskraft og andre effektive investeringer i de menneskelige ressourcer. 4. Udvikling af en strategi for handelen: de centrale spørgsmål 4. 1. De på forhånd formulerede fundamentale spørgsmål danner teoretisk grundlag for debatten og problemstillingen. At identificere problemer for den fri konkurrence og at sikre, at små og store selskaber kan eksistere side om side på markedet på grundlag af forretningsregler, der respekteres af alle, er det indre markeds egentlige målsætning. C 258/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 9. 1999 5. Større prioriterede aktioner 5. 2. Forbedring af det administrative, lovgivningsmæssige og finan- sielle klima 5. 1. Øget anvendelse af de politiske midler, der kan støtte handelen 5. 2. 1. F o r e n k l i n g a f d e a d m i n i s t r a t i v e p r o - c e d u r e r 5. 1. 1. B e d r e f o r s t å e l s e a f s e k t o r e n 5. 1. 1. 1. Som det fremgår af tidligere EU-dokumenter om handelen, har ikke kun de statistiske oplysninger, men også beskrivelsen og registreringen af handelsaktiviteters særlige kendetegn ladet meget tilbage at ønske. Dette skyldes til dels handelens specielt mangesidige og brogede karakter, men det står samtidig fast, at hverken de nationale regeringer eller Kommissionen har udviklet de nødvendige mekanismer til at indsamle og ajourføre oplysninger og data. 5. 1. 1. 2. Efter ØSU’s mening bør man på enhver måde såvel på nationalt som på europæisk niveau søge at forbedre indsamling og ajourføring af statistiske mekanismerne til oplysninger om handel. Derfor bør hvidbogens forslag til aktioner suppleres med de nødvendige bevillinger til moderni- sering af de nationale strukturer til indsamling af statistiske oplysninger og med indførelsen af en mekanisme på europæisk niveau til udveksling af data og oplysninger mellem de offentlige forvaltninger. 5. 1. 1. 3. Med hensyn til oplysninger vedrørende beskæftigel- sen må de nationale data være sammenlignelige og opgjort efter køn, alder, arbejdstid (fuld tid, deltid eller løsarbejde), samt efter erhvervskategori (hovedbeskæftigelse, bibeskæftigel- se, pensionist, studerende osv. ). 5. 1. 1. 4. følge udviklingen gennem fortsatte studier af handelens problemer. ØSU opfordrer GD XXIII løbende at til 5. 1. 2. Æ n d r i n g e r i h a n d e l s s e k t o r e n s t u r : n y e p o l i t i s k e u d f o r d r i n g e r s t r u k - 5. 1. 2. 1. Den uro og ubalance, som de store ændringer inden for handelen de senere år har skabt — navnlig fordi der er tale om mange millioner virksomheder med forskellig organisation, infrastruktur, salgstal og personalestørrelse — bør Kommissionen modvirke gennem en politik, der lægger vægt på markedsmekanismer og konkurrenceevne. 5. 1. 2. 2. Beskrivelsen af ændringerne er et første skridt hen imod en løsning af problemet, men den bør så vidt muligt være ledsaget af en prognose for den fremtidige udvikling og især af flere konkrete, praktiske støtteforanstaltninger til fordel for de handelsaktiviteter, der rammes af ændringer (som i nogle tilfælde kan true virksomhedernes eksistens). 5. 2. 1. 1. Uanset hvilken metode man vælger, er det meget vanskeligt at beregne virksomhedernes samlede årlige admini- strationsudgifter — der er derfor al mulig grund til at være skeptisk over for de anførte tal (150-250 mia. ECU eller ca. 3 % af Fællesskabets BNP). 5. 2. 1. 2. BEST-rapporten kan fungere som et nyttigt grund- lag, når der skal træffes konkrete og bindende foranstaltninger, navnlig på nationalt niveau. 5. 2. 1. 3. Udvalget for Handel og Distribution bør beskæftige sig særlig omhyggeligt med de meget alvorlige problemer, som de administrative byrder giver for driften af handelsvirksomhe- der, tage initiativ til en dialog herom på europæisk plan og gøre de nationale regeringer opmærksom på behovet for reformer. 5. 2. 2. A d g a n g t i l f i n a n s i e r i n g 5. 2. 2. 1. Relationerne mellem handelen og banksektoren er fortsat svage, hvilket medfører forskelsbehandling af handels- virksomheder i forbindelse med finansiering og finansierings- støtte. 5. 2. 2. 2. Små og mellemstore handelsvirksomheder har sær- lig svært ved at skaffe kapital, dels fordi langt de fleste af dem er præget af konservatisme og holder fast ved deres gamle struktur (enmands- eller familieforetagender), dels fordi de mangler materielle aktiver, som de kan stille som sikkerhed for bankerne. Med enkelte undtagelser inden for højteknologi har alle handelsvirksomheder i EU vanskeligt ved at skaffe kapital til nye aktiviteter eller modernisering, og de forbliver derfor i periferien af udviklingen med umiddelbar risiko for at måtte dreje nøglen om. 5. 2. 2. 3. ØSU erkender, at det kan være svært at træffe konkrete foranstaltninger, der kan stimulere banksektorens lyst til at skyde kapital i små og mellemstore virksomheder, men det støtter varmt bestræbelserne på at fortsætte og udvide dialogen mellem bankerne og de små og mellemstore virksomheder. 5. 2. 2. 4. ØSU anser det for absolut nødvendigt at indføre særlige mekanismer, som kan sikre adgang til finansiering for innovative virksomheder, der er på forkant med udviklingen i anvendelsen af ny teknologi i forbindelse med udviklingen af handelen. 5. 2. 2. 5. ØSU mener, at de nationale og EU’s konkurrence- myndigheder skal gribe ind, når banksektoren indfører urime- lig forskelsbehandling, opfører sig monopolistisk eller pålæg- ger handelsvirksomhederne overdrevent store byrder. 10. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 258/29 5. 2. 2. 6. Efter ØSU’s mening kræves særlige aktioner og bevillinger til de små traditionelle virksomheder, hvis struktur ikke har udviklet sig (1). 5. 2. 3. F o r b e d r i n g a f d i a l o g e n m e l l e m h a n - d e l s v i r k s o m h e d e r o g d e r e s p a r t n e r e ( a r b e j d s t a g e r e , f o r b r u g e r e , k r e d i t i n s - t i t u t i o n e r ) 5. 2. 3. 1. Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter 5. 2. 3. 1. 1. Det er en nødvendig forudsætning for, at hande- len kan fungere harmonisk, og et korrekt samarbejdsgrundlag kan blive etableret, at dialogen mellem arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer udvides. 5. 2. 3. 2. 7. ØSU er helt enig med Europa-Parlamentet i, at det er af fundamental betydning, at de nationale regeringer i deres planlægning på handelsområdet tilsikrer, at slutbrugerne — alt efter deres socioøkonomiske behov — har adgang til og frit kan vælge mellem små, mellemstore og store distributions- steder af enhver art (Europa-Parlamentets betænkning pkt. 19). 5. 2. 3. 3. Kreditinstitutioner 5. 2. 3. 3. 1. Oprettelsen af et effektivt betalingssystem, som navnlig omfatter anvendelsen af kreditkort, er af afgørende betydning for udviklingen af handelen. — Det er i den henseende vigtigt at sørge for, at der skabes forhold mellem kortudstederne og de et afbalanceret handlende, som respekterer alle parters legitime interesser og som fremmer et harmonisk samarbejde mellem dem. 5. 2. 3. 1. 2. ØSU anser Kommissionens forslag om at omor- ganisere det faste udvalg for beskæftigelse og inddrage flere repræsentanter for handelen i den sociale dialog på EU-niveau for at være af stor betydning. — Angående kontrakterne er det vigtigt, at alle parters pligter defineres klart. Uklare eller vanskeligt fortolkelige bestemmelser bør undgås. 5. 2. 3. 2. Forbrugere 5. 2. 3. 2. 1. Dialogen mellem handelen og forbrugerne udgør en hjørnesten i moderniseringen af handelsvirksomhederne og en grundlæggende informationskanal for fremherskende tendenser og holdninger. 5. 2. 3. 2. 2. De ekstremt hurtige skift i forbrugernes adfærd og de forventede nye forbrugerkrav i informationssamfundet kan kun føre til de nødvendige ændringer i handelens regler, strukturer og infrastrukturer gennem en institutionaliseret og åbenhjertig dialog. 5. 2. 3. 2. 3. Forbrugernes behov og forbrugerbeskyttelse er efter ØSU’s mening grundlæggende elementer i vore dages handel. 5. 2. 3. 2. 4. ØSU støtter varmt dialogen mellem Udvalget for Handel og Distribution og forbrugerkomiteen — navnlig dialogen om elektronisk handel, hvor nye regler, nye skikke og ny praksis viser sig hver eneste dag. 5. 2. 3. 2. 5. ØSU opfordrer Kommissionen til straks at indfø- re strenge sanktioner over for produktion og distribution af piratudgaver og forfalskede varer, som fører såvel forbrugerne som godtroende handelsvirksomheder bag lyset og giver dem unødige udgifter. 5. 2. 3. 2. 6. Handelsvirksomhederne kan efter ØSU’s mening beskytte forbrugernes sundhed ved at fremme økologiske produkter og modvirke anvendelsen af stoffer og eksperimen- telle produktionsmetoder med alvorlige skadevirkninger for folkesundheden. (1) EFT C 157 af 25. 5. 1998, s. 65. — De omkostninger og provisioner, der pålægges de handlen- de i forbindelse med transaktioner, hvor der anvendes kreditkort, skal være rimelige, samtidig med at de gør det muligt for kortudstederne at dække deres omkostninger og opnå en tilfredsstillende avance. 5. 2. 3. 3. 2. ØSU mener, der er behov for større gennemsig- tighed og en klarere ramme for betaling med kreditkort — en ramme, som til fulde kan garantere såvel forbrugernes som kreditinstitutionernes og handelens naturlige interesser. 5. 2. 3. 3. 3. Det bør snarest muligt undersøges, hvilken virk- ning indførelsen af euroen vil få på kreditkortområdet, så de nødvendige foranstaltninger til sikring af betalingerne kan træffes. 5. 2. 3. 3. 4. ØSU er fortaler for størst mulig udbredelse af betaling med kreditkort og elektroniske procedurer (elektroni- ske betalinger) for at reducere risikoen for kriminelle handlin- ger rettet mod virksomheder og forbrugere. 5. 2. 3. 3. 5. ØSU er særlig bekymret for økonomisk krimina- litet og svindel i forbindelse med transaktioner, fordi dette ikke kun skaber ulovlig konkurrence, men også usikkerhed omkring transaktionerne. 5. 3. Styrkelse af konkurrenceevnen og fremme af iværksætterånden 5. 3. 1. E l e k t r o n i s k h a n d e l Elektronisk handel er handelsvirksomhedernes 5. 3. 1. 1. informationssamfundet. Den kan mest moderne redskab i blive hoveddrivkraften bag en revolutionerende omlægning af handelens opbygning og infrastrukturer. C 258/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 9. 1999 5. 3. 1. 2. De vigtigste hindringer for udviklingen af elektro- nisk handel i EU er mangel på relevant viden og uddannelse, brist på de nødvendige infrastrukturer i handelen, det høje omkostningsniveau for telekommunikation og en forældet tankegang. ØSU har beskrevet sin holdning til elektronisk 5. 3. 1. 3. i en særskilt udtalelse (1). Udtalelsen indeholder en handel detaljeret beskrivelse af den elektroniske handels nuværende situation, dens fremtidsperspektiver og hindringerne for dens gennembrud. 5. 3. 1. 4. Efter ØSU’s mening kræver det et tættere samar- bejde mellem Kommissionens kompetente generaldirektorater (III, XIII, XXIII og XXIV) og de øvrige organer, hvis man ønsker hurtigere fremskridt i initiativerne til fordel for elektronisk handel. 5. 3. 1. 5. Handelen bør tage aktiv del i det 5. rammeprogram for forskning og teknologi og i de programmer til fremme af ny teknologi, som er undervejs, dels for at få del i fordelene ved de nye teknologier dels for at opnå støtte til nye handelsaktiviteter. 5. 3. 1. 6. informationssamfundet og den elektroniske handel stiller, For at handelen kan tilpasse sig de nye krav, som a. må telekommunikation gøres billig; b. må der gennemføres efteruddannelsesprogrammer vedrø- rende elektronisk handel; c. d. skal forsøg med ny teknologi støttes gennem klare og praktiske foranstaltninger og retningslinjer; skal der igangsættes støtteprogrammer for anskaffelse eller opgradering af teknisk udstyr; lovgivningen, da de ikke herigennem opnår en dominerende stilling eller i kraft af deres størrelse får en skadelig monopol- status. 5. 3. 2. 4. ØSU har allerede givet sin tilslutning til Kommis- sionens »mest driftsøkonomiske« tilgang, nemlig forskellige former for samarbejde inden for handelen — især vertikalt samarbejde. På baggrund af EU’s industriministres nylige godkendelse af denne nye konkurrencepolitiske tilgang på området, vil ØSU foretage en grundig gennemgang af emnet, så Kommissionen kan udarbejde konkrete forslag, der skal erstatte en række gældende (undtagelses)forordninger. ØSU’s forslag har også her til fjerne hindringer for samarbejdet inden for handelen, navnlig mellem små og mellemstore handelsvirksomheder. formål at 5. 3. 3. U d d a n n e l s e 5. 3. 3. 1. Kun gennem uddannelse kan man lære at forholde sig til den nye situation, som de nye teknologier i informations- samfundet skaber, samt erhverve de færdigheder og den viden, som handelen har brug for i informationssamfundet. Dette betyder, at alle, som er involveret i handel og distribution — uanset deres nuværende vidensniveau — for at følge med udviklingen må påbegynde et nyt efteruddannelsesforløb uden kendt slutpunkt i fremtiden, en livslang uddannelsesproces. 5. 3. 3. 2. Det er ikke kun små virksomheder, som har behov for efteruddannelse, det gælder også dem, som ud fra en europæisk målestok må regnes for mellemstore eller store. Den eksplosive teknologiske udvikling og den stadige strøm af nye edb-værktøjer kræver en fortfarende efteruddannelse. e. må omkostningerne holdes på et lavt niveau for de transaktioner, som banksektoren udfører for handelsvirk- somheder i forbindelse med elektronisk handel. 5. 3. 3. 3. Efter ØSU’s opfattelse skal efteruddannelsespolitik- ken organiseres på et permanent grundlag. Den skal tilfredsstil- le en stadig større efterspørgsel, men først og fremmest skal den have fingeren på pulsen og følge med udviklingen. 5. 3. 2. S a m a r b e j d e m e l l e m v i r k s o m h e d e r 5. 3. 2. 1. En væsentlig forudsætning for, at små handelsvirk- somheder kan overleve på dagens yderst konkurrenceprægede marked, er, at de kan samarbejde med hinanden og med større handelsvirksomheder. ØSU opfordrer Kommissionen til at træffe enhver 5. 3. 2. 2. foranstaltning, som — uden at den sunde konkurrence lider skade — kan hjælpe handelsvirksomhederne med at opnå den nødvendige kritiske størrelse og udbredelse til at bide sig fast på markedet. 5. 3. 2. 3. ØSU betragter ikke fusioner, omstruktureringer og samarbejde mellem små handelsvirksomheder og distribu- tionsnet som et problem for gennemførelsen af konkurrence- (1) EFT C 19 af 21. 1. 1998, S. 72. 5. 3. 3. 4. ØSU’s mening ændres til livslange forløb. De fleste efteruddannelsesprogrammer skal efter 5. 3. 3. 5. Der må efter ØSU’s opfattelse oprettes særlige handelshøjskoler og nye forskningsinstitutter til at forestå forskning, oplysning og videre fremme af ny teknologi inden for denne sektor. 5. 3. 4. H a n d e l i l a n d d i s t r i k t e r o g u g u n s t i g t s t i l l e d e b y o m r å d e r De små handelsvirksomheders særlige sociale rolle 5. 3. 4. 1. i landdistrikter og ugunstigt stillede byområder er den væsent- ligste årsag til, at alle EU-institutioner ønsker at bevare dem. 10. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 258/31 5. 3. 4. 2. Der er efter ØSU’s mening behov for konkrete, samordnede moderniseringsinitiativer samt løbende udvikling af de små handelsvirksomheder i landdistrikter og ugunstigt stillede byområder. 5. 3. 4. 3. ØSU opfordrer de nationale regeringer til at regist- rere lokale problemer for små handelsvirksomheder, som er væsentlige bidragydere til oprettelsen af nye arbejdspladser i socialt følsomme områder, og til at konkretisere disses behov, som varierer meget i form og indhold fra sted til sted. 5. 3. 4. 4. Kommissionen tilskyndes til at samarbejde med medlemsstaternes regeringer om at styrke de lokale handels- virksomheder og til at afsætte særlige bevillinger til dette formål under strukturfondene. 5. 3. 4. 5. foranstaltninger for ugunstigt stillede by- og landområder. ØSU opfordrer Kommissionen til at træffe særlige 5. 3. 5. H a n d e l o g t u r i s m e 5. 3. 5. 1. Sameksistens og samarbejde mellem handels- og turistsektoren gavner de europæiske økonomier på flere for- skellige måder. 5. 3. 5. 2. ØSU foreslår, at GD XXIII, der har ansvaret for begge disse økonomiske aktiviteter, sammen med de nationale organisationer udarbejder fælles handlings-, samarbejds- og oplysningsprogrammer for de to sektorer, ikke mindst i de lande, hvor turismen spiller en vigtig rolle for nationaløkono- mien. 5. 3. 5. 3. Handelen vil drage fordel af tættere forbindelser til turismen på EU-niveau, og derfor foreslås et rådgivende organ bestående af repræsentanter for handels- og turistsektoren oprettet under GD XXIII. 5. 3. 6. H a n d e l o g m i l j ø 5. 4. Tilskyndelse til europæisering og internationalisering 5. 4. 1. E u r o e n 5. 4. 1. 1. Euroen er sammen med den elektroniske handel dagens to største udfordringer og de to nyeste redskaber til modernisering af den europæiske handel. 5. 4. 1. 2. Det kræver en betydelig planlægning og et omfat- tende informationsarbejde at forberede handelsvirksomheder- ne på i første omgang at acceptere euroen som bankvaluta og i anden omgang at bruge den som fælles europæisk valuta. Kun på den måde kan man tage eventuelle problemer i opløbet. En omfattende informationskampagne med oplys- 5. 4. 1. 3. ninger om euroen, der henvender sig til såvel erhvervslivet som til et bredt udsnit af forbrugere, udgør nøglen til en vellykket overgang til den fælles europæiske valuta. Som deltagere i disse bestræbelser vil handelsvirk- 5. 4. 1. 4. somhederne komme til at spille en særlig fremtrædende rolle under overgangen til euroen, fordi de i kraft af deres umiddelbare, daglige kontakt til forbrugerne kan bevidstgøre og oplyse både om fordelene ved euroen og om den praktiske anvendelse af den i handelen. 5. 4. 1. 5. Det er en nødvendig forudsætning for udformnin- gen af EU’s kommunikationspolitik, at nedenstående parame- tre defineres på forhånd: 1. Hvem skal have ansvaret for samordning og gennemfø- relse? 2. Rækkevidde, dvs. hvem skal den henvende sig til? 3. Informationsplatformens grundlæggende emner? 4. Hvilke støttemidler skal anvendes? 5. 4. 1. 6. foreslås følgende: For at bevidstgørelseskampagnen kan få reel effekt, a. oprettelse af en særlig styringsgruppe (en »steering commit- tee«) under de nationale samordningskomiteer for euroen med repræsentanter for bankerne, handelen, regeringen og eksperter i kommunikation og reklame; 5. 3. 6. 1. Arbejdsmarkedets parter inden for handelen opfor- dres til at påtage sig et medansvar for miljøspørgsmål og beskyttelse af folkesundheden. b. oprettelse af et oplysningskontor for euroen i alle relevante ministerier, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, råd og kamre; 5. 3. 6. 2. Handelssektoren kan inden for rammerne af sine muligheder og i samarbejde med de lokale myndigheder yde et væsentligt bidrag til, at miljøet ikke belastes. 5. 3. 6. 3. De små handelsvirksomheder, der i særlig grad har behov for oplysning og støtte i forbindelse med miljøspørgs- mål, bør i turistområderne indgå i et tæt og givtigt samarbejde med turistvirksomheder, der som regel er dem, som rammes hårdest af miljøproblemer og miljøvirkninger. c. oprettelse af et nationalt euro-dokumentationscenter i hver af medlemsstaterne, som skal fungere som informations- center for de offentlige myndigheder og organisationer. Det giver sig selv, at centret samtidig skal levere tjeneste- ydelser til erhvervsorganisationer af enhver art; d. udnævnelse af en »euro-ansvarlig« med fuldt overblik over problemer og fordele ved indførelsen af euroen i henhold til bestemte procedurer i de største handels-, industri-, turist- og forsikringsvirksomheder samt i bankerne; C 258/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 9. 1999 e. indføjelsen af europroblematikken i læseplanerne for han- delshøjskoler, tekniske skoler, efteruddannelsesinstitutio- ner og økonomiske mellemuddannelser. 5. 4. 2. 3. ØSU giver førsteprioritet til europæiske handels- virksomheders tilstedeværelse på den internationale scene og tilskynder de kompetente generaldirektorater (GD I og GD XXIII) til at samarbejde i dette øjemed. 5. 4. 1. 7. En euro-oplysningskampagne vil kun give reelt udbytte, hvis den henvender sig til konkrete målgrupper. Den skal henvende sig til: 5. 4. 2. 4. handelen. ØSU er især forkæmper for en liberalisering af — ledere i virksomheder og organisationer — de øverste og mellemste funktionærer, først og fremmest i handels-, turist- og forarbejdningsvirksomheder — forbrugerne, herunder især socialt ugunstigt stillede grupper. 5. 4. 1. 8. Efter ØSU’s mening kræver en oplysningskampag- ne, der mere generelt sigter mod at påvirke den offentlige mening (med henblik på »euro minded people«), at der forudgående gennemføres en undersøgelse af psykologiske incitamenter (et »motivation study«). Resultaterne herfra skal danne grundlag for en »informationsplatform«. Dette fremgår i øvrigt klart af en ny EU-undersøgelse om emnet, som viser, at ca. 51 % af europæerne navnlig af psykologiske grunde hænger fast ved deres nationale valuta og er skeptiske over for den nye. 5. 4. 1. 9. gifterne i tilknytning til overgangen til euroen. ØSU slår til lyd for fuld gennemsigtighed i bankud- Efter ØSU’s mening skal de nationale regeringer 5. 4. 1. 10. fra starten lægge sig fast på en politik for indførelsen af euroen og træffe beslutning om de relevante justeringer af lovgivningen, så handelsvirksomhederne ikke pålægges overflødige udgifter eller tvinges til uhensigtsmæssige investe- ringer. 5. 4. 1. 11. De nationale regeringer bør gennem økonomiske incitamenter og skattebegunstigelser fremme de nødvendige investeringer i virksomhederne i forbindelse med euroens indførelse (udskiftning af software etc. ). 5. 4. 2. I n t e r n a t i o n a l h a n d e l Internationalisering er en nødvendig forudsætning 5. 4. 2. 1. for, at den europæiske handel kan udvikle sig, og ikke mindst en forudsætning for, at europæiske varer kan begå sig i den globale økonomi. Kommissionen bør derfor gøre alt for at afdække og løse problemer i forbindelse med etablering og udvikling af internationale EU-virksomheder. 5. 4. 3. U d v i d e l s e a f D e n E u r o p æ i s k e U n i o n 5. 4. 3. 1. Problemer, der er forbundet med udvidelsen af Den Europæiske Union, må løses nu, så der ikke senere opstår turbulens eller stivhed i den europæiske handel. 5. 4. 3. 2. Handelsdialogen med ansøgerlandene bør intensi- veres med henblik på at få registreret strukturelle og retlige problemer og så hurtigt som muligt at få bugt med disse via EU’s procedurer, lovgivning og praksis. 5. 4. 3. 3. ØSU opfordrer Udvalget om Handel og Distribu- tion til at fortsætte bestræbelserne på at integrere ansøgerlande- nes handel i EU-handelen. 5. 4. 3. 4. Ansøgerlandene må gøre en stor indsats, hvis deres lokale handel skal overleve og udvikle sig i en europæisk kontekst, som er meget forskellig fra det miljø, der har præget dem de seneste årtier. 5. 4. 3. 5. De tilstødende EU-lande opfordres til at spille en afgørende rolle i forbindelse med tilpasningen af ansøgerlande- nes handel til markedet i EU, hvorfor de grænseoverskridende aktioner bør integreres i indsatsen. 5. 4. 3. 6. Mangelen på repræsentative organismer for den private sektor i ansøgerlandene er en alvorlig hæmsko for igangsættelsen eller udvidelsen af den nødvendige dialog. ØSU foreslår, at der gives økonomisk støtte til oprettelse og drift af sådanne organer. ØSU opfordrer Kommissionen og ansøgerlandene 5. 4. 3. 7. til at forbedre procedurerne for organisering af og støtte til nye selvstændige erhvervsorganisationer for de producerende sektorer (industri, handel, turisme osv. ). 6. Handlingsplan 6. 1. Den femårige handlingsplan, som Kommissionen har udarbejdet med henblik på effektivt at fremskynde løsninger på den europæiske handels problemer, går efter ØSU’s mening i den rigtige retning. Den er særlig ambitiøs, hvad angår tidsplanen for gennemførelsen af aktionerne. 5. 4. 2. 2. EU bør via GD I og GD XXIII spille en fremtræden- de rolle i forbindelse med behandlingen af handelsspørgsmål ILO og UNCTAD for at fremme de europæiske i WTO, virksomheders holdninger og synspunkter i den internationale dialog. 6. 2. Men selv om handlingsplanen er ambitiøs, består den især af kampagner, udstillinger, møder, undersøgelser o. lign. — det er småt med konkrete tiltag til støtte for handelen. ØSU glæder sig især over følgende tiltag: 10. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 258/33 6. 2. 1. Aktion nr. 3: Udformning og offentliggørelse af aktioner med henblik på en forenkling af de administrative procedurer. 7. 1. 3. handelens betydning på lokalt og europæisk niveau. Der er første gang, at et EU-dokument fremhæver 6. 2. 2. vedrørende iværksætterkapital. Aktion nr. 4: Gennemførelse af det andet initiativ 7. 1. 4. Blandt de foreslåede løsninger på handelens traditio- nelle problemer er der mange af teoretisk art uden direkte og synlig effekt for de truede små og mellemstore virksomheder. 6. 2. 3. handel og kvalitetsmærkning. Aktion nr. 8: Pilotprojekter til fremme af elektronisk 7. 1. 5. aktioner. Der bør afsættes konkrete bevillinger til bestemte 6. 2. 4. af euroen. Aktion 10 og 14: Simulationsprogrammer til fremme Aktion 11: Forbedring af små og mellemstore virk- 6. 2. 5. somheders adgang til fællesskabsprogrammer og struktur- fonde. 6. 2. 6. pern i handelsfremmende fællesskabsaktiviteter. Aktion 16: Inddragelse af aktører fra CØEL og Cy- 6. 2. 7. Hvad de øvrige aktioner angår, foreslår ØSU, at hovedvægten flyttes fra teori — selv om teorien naturligvis udgør et uundværligt grundlag — til praksis. Dette er af væsentlig betydning for, at man kan udvikle og støtte handelen efter femårsplanen. 6. 3. ØSU, der tager den økonomiske støtte til handlingspro- grammet for givet, opfordrer Kommissionen til så effektivt som muligt at tilse, at de tjenester, som skal medvirke ved gennemførelsen af handlingsprogrammet, får det nødvendige personale. 6. 4. ØSU tilskynder de nationale regeringer og handelsaktø- rerne i medlemsstaterne til at påtage et afgørende ansvar for, at denne ambitiøse handlingsplan får de resultater, som opstilles som mål i hvidbogen. Handlingsplanen bør suppleres med konkrete praktiske 6. 5. aktioner, der giver resultater hurtigst muligt. 7. Konklusioner 7. 1. Sammenfattende gør ØSU opmærksom på følgende: 7. 1. 1. De statistiske oplysninger fra Eurostat giver desværre ikke et realistisk billede af handelen i Europa. Oplysningerne er baseret på mangelfulde data, som de nationale myndigheder som følge af handelsaktiviteternes særlige kendetegn indsamler med stort besvær. Sektorens betydning for de europæiske økonomier undervurderes således på grund af mangel på klare, pålidelige og sammenlignelige oplysninger. 7. 1. 2. vigtigt katalog over handelens problemer. Det står fast, at hvidbogen om handel indeholder et 7. 1. 6. Kommissionens GD XXIII bør tilføres flere midler, mere personale og mere materiel, så det bliver i stand til at udføre sine opgaver. 7. 1. 7. til at reducere de bureaukratiske procedurer. BEST-rapporten bør være et vigtigt aktionsredskab 7. 1. 8. I den periode, hvor både euroen og de nationale valutaer vil være i omløb side om side, vil der blive brug for særlige drøftelser mellem de nationale regeringer og handelssektoren. 7. 1. 9. Der er — under hensyntagen til de frie markedsmeka- nismer — behov for et harmoniseringsinitiativ vedrørende provision for kreditkort og prisen for de andre banktjeneste- ydelser, som handelsvirksomhederne skal betale. 7. 1. 10. Handelens fremtrædende rolle i arbejdsløshedsbe- kæmpelsen og i forbindelse med oprettelsen af nye arbejdsplad- ser er utilstrækkeligt beskrevet. ØSU mener, der i hvidbogen bør skelnes klarere 7. 1. 11. mellem de aspekter af handelen, der vedrører handelsvirksom- heder, og de aspekter, der vedrører forbrugerne, så de nødven- dige foranstaltninger kan blive truffet for begge parter i handelen. 7. 1. 12. som angår og påvirker handelen. GD XXIII bør deltage aktivt i alle EU-politikker, 7. 1. 13. De nationale regeringer opfordres til efter den indbyrdes tilnærmelse af de europæiske økonomier i henhold til Maastricht-traktatens kriterier at iværksætte konkrete støtte- foranstaltninger for handelen og styrke efterspørgslen. 7. 1. 14. De europæiske handelsvirksomheder bør være mere udfarende og tage flere risici i det moderne internationaliserede miljø. 7. 1. 15. Under alle omstændigheder bør man iværksætte en gennemgribende harmonisering af bestemmelser og praksis, der vedrører handel på europæisk niveau. Medlemsstaternes regeringer bør indlede en grundig og åbenhjertig dialog herom. C 258/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 9. 1999 7. 1. 16. støttes gennem særlige skatte- og udviklingsforanstaltninger. Små handelsvirksomheder bør efter ØSU’s mening franchising- Nye former for handel, som f. eks. 7. 1. 17. kontrakter, fjernsalg o. lign. bør ligestilles, hvad angår lovgiv- ning og beskatning. De nationale regeringer bærer hovedansvaret for at 7. 1. 18. støtte handelen. De opfordres derfor til omgående at indlede drøftelser på europæisk niveau om iværksættelse af gennemsig- tige, praktiske foranstaltninger. 7. 1. 19. Når høringen om hvidbogen er slut, bør GD XXIII samle de implicerede parters synspunkter og fortsætte bestræ- belserne på at udforme klare, praktiske aktioner, der kan iværksættes straks. 7. 1. 20. Kommissionen (GD XXIII) bør nøje følge de indgri- bende forandringer, som handelen undergår i informations- samfundet, samt (uden at anvende bureaukratiske procedurer) træffe eller pege på de nødvendige foranstaltninger og lede de nationale regeringer i den rigtige retning. Bruxelles, den 8. juli 1999. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer: »Punkt 4. 2: Det er værd at pointere, at det er første gang, at handelens betydning for beskæftigelsen og dens generelle fremtidsperspektiver behandles så seriøst i et EU-dokument. « Afstemningsresultat For: 39, imod: 30, hverken for eller imod: 4


title: Komission tiedonanto neuvostolle Nigerin kanssa käytyjen, AKT-EY-yleissopimuksen 366 a artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä sekä tarvittavien toimien toteuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU relations
Niger
democracy
fourth Lomé Convention

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 08. 07. 1999 KOM(1999)3501opull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE NIGERIN KANSSA KÄYTYJEN, AKT-EY-YLEISSOHMUKSEN 366a ARTIKLAN MUKAISTEN NEUVOTTELUJEN PÄÄTTÄMISESTÄ SEKÄ TARVITTAVIEN TOIMIEN TOTEUTTAMISESTA Komission tiedonanto neuvostolle Nigerin kanssa käytyjen, AKT-EY-yleissopimuksen 366a artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä sekä tarvittavien toimien toteuttamisesta 1. PERUSTELUT Nigerin presidentti Ibrahim Bare Mainassara joutui salamurhan uhriksi Niameyn lentokentällä perjantaina 9. huhtikuuta. Teon takana oli hänen oma henkivartiokaartinsa. Nigerin ilmavoimat ryhtyivät 11. huhtikuuta seuraaviin toimenpiteisiin: • perustuslain soveltamisen keskeyttäminen • kansalliskokouksen, hallituksen ja korkeimman oikeuden hajottaminen • kansallisen sovitteluneuvoston asettaminen toimimaan täysin valtuuksin yhdeksän kuukauden pituisena siirtymäkautena. Kansainvälinen yhteisö tuomitsi vallankaappauksen välittömästi. Euroopan unioni on tuominnut vallankaappauksen, vaatinut nopeaa palaamista demokratiaan ja aloittanut neuvottelut AKT:n/Nigerin kanssa noudattaen neljännen AKT-EY-yleissopimuksen 366a artiklan mukaista neuvottelumenettelyä tilanteen yksityiskohtaiseksi arvioimiseksi. Tarkoituksena oli korostaa, miten tärkeänä Euroopan unioni pitää yleissopimuksen 5 artiklassa mainittujen perusasioiden noudattamista, sekä selvittää Nigerian aikomukset niiden noudattamisen suhteen. Neuvottelut pidettiin Brysselissä 18. toukokuuta (neuvoston asiakirja nro 7729/99) avoimen ja rakentavan ilmapiirin vallitessa. Pysyvien edustajien komitean puheenjohtaja esitti Euroopan unionin puolesta lausuman, jossa vaadittiin seuraavia asioita: • ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden täysimääräinen noudattaminen • uskottava ja todennettavissa oleva aikataulu demokratiaan palaamiselle • avoimet, vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit • moniarvoisuus ja avoimuus, mihin sisältyy myös lehdistön vapaus • täydet valtuudet siviilihallinnolle • kansallisen vaaleissa sovitteluneuvoston jäsenten vaalikelpoisuuden menetys tulevissa • presidentti Baren murhaan liittyvien seikkojen tutkiminen • säännöllisin siirtymäkauden aikana väliajoin annettavat kertomukset saavutetusta edistyksestä Nigerin valtuuskunta, jota johti maan ulkoministeri, antoi yleistietoja vallankaappauksen poliittisesta, taloudellisesta ja sosiologisesta taustasta. Valtuuskunta vakuutti, että demokratia palautetaan ja valta siirretään demokraattisesti valitulle presidentille vuoden 1999 lopussa, ja esitti viranomaisten suunnitelman siirtymäkautta varten sekä vapaiden vaalien pitämistä koskevan aikataulun. Lisäksi Nigerin valtuuskunta esitti joitakin poliittisia sitoumuksia, jotka jossakin määrin myötäilivät Euroopan unionin esittämiä asioita ja huolenaiheita. lopuksi EU:n puheenjohtaja Neuvottelujen tervehtii tyydytyksellä Nigerin ilmoittamia aikomuksia palata demokratiaan, mutta toisti, että maan olisi lisäksi sitouduttava toteuttamaan kaksi asiaa: presidentti Baren murhaan liittyvien seikkojen tutkiminen sekä siviilihallinnon vallan lisääminen siirtymäkaudella. totesi, että Euroopan unioni Vastauksena näihin kahteen huolenilmaukseen Nigerin viranomaiset esittivät Euroopan unionille 3. kesäkuuta asiakirjan, joka sisälsi uusia sitoumuksia näiden kahden asian osalta sekä kertomuksen jo suoritetuista toimenpiteistä demokratiaan siirtymisen valmistelemiseksi Nigerissä. ja tilannetta valmistellakseen Arvioidakseen maan ehdotustaan tarkemmin siirtymäkauden strategiaksi komissio lähetti Nigeriin arviointiryhmän, joka vieraili maassa 6. -11. kesäkuuta. Käynnin aikana pidettiin kokouksia paitsi sotilas- ja (yhdistykset, siviiliviranomaisten kanssa myös kansalaisyhteiskunnan edustajien kansalaisjärjestöt, poliittiset puolueet, älymystö jne. ) kanssa. Ryhmä tuli siihen tulokseen, että kansalaisten perusoikeuksia nyt kunnioitetaan ja monia toimenpiteitä on jo toteutettu sen valmistelemiseksi, että demokratiaan voidaan siirtyä noudattaen uskottavaa suunnitelmaa siirtymäkauden jäljellä olevan ajan. Ryhmä havaitsi kuitenkin muutosprosessin tiellä olevan myös mahdollisia riskejä, joita ei voida jättää huomiotta. Vaikka Nigerin viranomaiset ovat antaneet demokratian palauttamiseen ja poliittisiin oikeuksiin liittyviä sitoumuksia, maa on vasta aloittamassa siirtymävaihetta, joka toivon mukaan johtaa ilmoitettuun päämäärään. Komissio toteaa, että demokratian periaatteiden ja poliittisten oikeuksien kunnioittamista ei vielä ole varmistettu, joten yhtä 5 artiklassa mainituista perusasioista ollaan jatkuvasti noudattamatta. Nigerin viranomaiset ovat sitoutuneet palauttamaan demokratian vuoden 1999 loppuun mennessä, mutta komissio ehdottaa, että EU päättäisi AKT-EY-yleissopimuksen 366a artiklan 3 kohdan mukaisina tarvittavina toimina aloittaa uudelleen yhteistyön Nigerin kanssa vain asteittain ja ehdollisesti, kuten oheisessa kirjeluonnoksessa esitetään. Jos AKT-EY-yleissopimuksen täytetty täyden yhteistyön uudelleen aloittamisen edellytyksiä ei ole mukaisia siirtymäkauden lopussa, komissio tekee neuvostolle uuden ehdotuksen mahdollisesti tarvittavista lisätoimista. 2. EHDOTUS Edellä olevan johdosta ja AKT-EY-yleissopimuksen 5 ja 366a artiklan sekä neuvoston puitepäätöksen 99/214/EY 2 artiklan nojalla komissio ehdottaa, että neuvosto päättäisi: saattaa päätökseen Nigerin kanssa pidetyt neuvottelut ja toteuttaa 31. joulukuuta 1999 päättyvällä ajanjaksolla jäljempänä olevan neuvoston päätösehdotuksen liitteenä olevassa kirjeluonnoksessa esitetyt toimet: EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT:n/Nigerin kanssa käytyjen, AKT-EY-yleissopimuksen 366a artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä sekä tarvittavien toimien toteuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon AKT-EY-yleissopimuksen 5 ja 366a artiklan, huomioon artiklan ottaa täytäntöönpanomenettelystä tehdyn neuvoston päätöksen 99/214/EY ja erityisesti sen 2 artiklan, -yleissopimuksen neljännen AKT-EY 366a ottaa huomioon komission ehdotuksen sekä katsoo, että neljännen AKT-EY-yleissopimuksen perusasioita, sopimuksen 5 artiklassa, vastaan on rikottu, sellaisina kuin ne mainitaan AKT:n/Nigerin kanssa käytiin avoimet ja rakentavat neuvottelut 18 päivänä toukokuuta, jolloin Nigerin viranomaiset tekivät yksilöityjä sitoumuksia, joiden tarkoituksena on demokratian palauttaminen vuoden 1999 loppuun mennessä, demokratian periaatteiden ja poliittisten oikeuksien kunnioittamista ei vielä ole palautettu Nigerissä, ja sen vuoksi on välttämätöntä toteuttaa erityisiä toimia demokratian ja poliittisten oikeuksien palauttamisen tukemiseksi siirtymäkauden aikana, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Nigerin kanssa käydyt, AKT-EY-yleissopimuksen 366a artiklan 2 kohdan mukaiset neuvottelut ovat päättyneet. 2 artikla Hyväksytään liitteessä olevassa kirjeluonnoksessa esitetyt toimet neljännen AKT-EY- yleissopimuksen 366a artiklan 3 kohdan mukaisina tarvittavina toimina. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 1999. 3 artikla LUONNOS Arvoisa Ministeri, EU tuomitsi 14. huhtikuuta 1999 päivätyssä julistuksessaan selvin sanoin Nigerin vallankaappauksen, jonka yhteydessä presidentti Bare murhattiin. Lisäksi EU valitti perustuslain soveltamisen keskeyttämistä sekä parlamentin ja hallituksen hajottamista. EU pitää AKT-EY-yleissopimuksen 5 artiklan määräyksiä erittäin Ihmisoikeuksien, kunnioittaminen ovat suhteidemme perustan. tämän yleissopimuksen perusasioita tärkeinä. periaatteen ja muodostavat siten demokraattisten instituutioiden oikeusvaltion ja EU katsoo, että presidentti Baren murha ja vallankaappaus, jota seurasi demokraattisten instituutioiden hajottaminen, olivat edellä mainittujen periaatteiden vakava loukkaus ja että niihin sisältyi väkivallantekoja, joita ei voida hyväksyä. Tämän vuoksi EU päätti 29. huhtikuuta 1999 kutsua Nigerin hallituksen ja AKT-valtiot neuvotteluihin arvioimaan tilannetta yksityiskohtaisesti ja korjaamaan se. Neuvottelut pidettiin Brysselissä 18. toukokuuta avoimen ja rakentavan ilmapiirin vallitessa. Niissä käsiteltiin useita perustavaa laatua olevia asioita ja esitettiin hallituksen suunnitelma demokratiaan palaamisesta. Nigerin hallitus teki näissä neuvotteluissa seuraavat poliittiset sitoumukset siirtymävaiheen ajaksi ja vahvisti asian myöhemmin 3. kesäkuuta 1999 päivätyssä kirjeessään EU:lle: • Presidentti Baren murhaan liittyvistä seikoista suoritetaan virallinen tutkimus. • Siviilihallinnon valtaa laajennetaan. • Vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien pitäminen seuraavan aikataulun mukaisesti: Heinäkuu 1999: kansanäänestys Lokakuu 1999: presidentinvaalien ensimmäinen kierros Marraskuu 1999: presidentinvaalien toinen kierros sekä parlamenttivaalit Joulukuu 1999: demokraattisin vaalein valitun presidentin virkaanasettaminen • Vallanjako, johon kuuluu itsenäinen oikeuslaitos • Siirtymävaiheen aikana on kunnioitettava moniarvoisuutta ja avoimuutta, johon kuuluu myös lehdistön vapaus ja vapaus seurata tiedotusvälineitä. • Kansallisen sovitteluneuvoston oman päätöksen noudattaminen siten, että sovitteluneuvoston jäsenet eivät ole vaalikelpoisia tulevissa vaaleissa • Hyvä hallintotapa • Kertomusten laatiminen uudistusten edistymisestä kuukausittain siirtymävaiheen aikana Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat valmiita näiden sitoumusten johdosta päättämään AKT-EY-yleissopimuksen 366a artiklan nojalla käydyt neuvottelut. Koska demokratian periaatteiden ja poliittisten oikeuksien kunnioittaminen ei vielä ole täysin 5 palautettu, EU on päättänyt toteuttaa Nigerin demokratiaan siirtymisen yhteydessä seuraavat toimet 366a artiklan 3 kohdan mukaisina tarvittavina toimina: • Jo hyväksyttyjen ohjelmien toteuttaminen jatkuu suunnitelmien mukaisesti. • Tulevien ohjelmien suhteen noudatetaan asteittaista, ehdollista lähestymistapaa, joka noudattelee muutosprosessin todistettua edistymistä. Muutoksen alkuvaiheessa EU:n apu keskitetään vaalien tukemiseen, ja sen jälkeen sitä laajennetaan vähitellen aloille, sekä jotka hyödyttävät väestöä elintarviketurvaan, terveyteen ja koulutukseen liittyvät toimet, kunnes siirtymäkauden lopussa päästään normaaliin yhteistyöhön. Siirtymäkauden lopussa on tarkoitus antaa tukea erityisesti näiden alojen talousarviolle, jos Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa on siihen mennessä tehty puitesopimus. suoranaisesti, kuten humanitaariset toimet EU tulee seuraamaan muutosprosessia tarkoin, varaa itselleen oikeuden tarkistaa kantaansa tarpeen vaatiessa ja korostaa Nigerin viranomaisten kanssa käytävän jatkuvan poliittisen oikeuksien palauttamisessa sekä Nigerin ja EU:n välisten suhteiden normalisoinnissa. vuoropuhelun merkitystä demokratian poliittisten ja Komission puolesta • Neuvoston puolesta Kopio : Zimbabwen suurlähettiläs Uiko- ja yhteistyöministeri Aichatou Mindaoudou ISSN 1024-4492 KOM(1999) 350 lopullinen ASIAKIRJAT FI 06 11 16 01 Luettelonumero : CB-CO-99-350-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg %


title: Verordnung (EG) Nr. 1499/1999 der Kommission vom 8. Juli 1999 zur Bestimmung des Umfangs, in dem den gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999 gestellten Anträgen auf Einfuhrrechte für Stiere, Kühe und Färsen bestimmter Höhenrassen stattgegeben werden kann

eurovoc_concepts:
CCT duties
bull
cow
heifer
import
quantitative restriction

text: 9. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 174/17 VERORDNUNG (EG) Nr. 1499/1999 DER KOMMISSION vom 8. Juli 1999 zur Bestimmung des Umfangs, in dem den gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999 gestellten Anträgen auf Einfuhrrechte für Stiere, Kühe und Färsen bestimmter Höhenrassen stattgegeben werden kann DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1081/1999 der Kommis- sion vom 26. Mai 1999 zur Eröffnung und Verwaltung von Einfuhrzollkontingenten für nicht zum Schlachten bestimmte Stiere, Kühe und Färsen bestimmter Höhenrassen, zur Aufhe- bung der Verordnung (EG) Nr. 1012/98 sowie zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1143/98 (1), auf Artikel 5, insbesondere in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Gemäß Artikel 2 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999 werden die Mengen, die den sogenannten traditionellen Einführern im Rahmen der beiden Zoll- kontingente vorbehalten sind, im Verhältnis zu den in den 36 Monaten vor dem betreffenden Einfuhrjahr getä- tigten Einfuhren aufgeteilt. Die Mengen, die den Einführern gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung im Rahmen der beiden Zollkontingente vorbehalten sind, werden im Verhältnis zu den beantragten Mengen aufgeteilt. Da die bean- tragten Mengen die verfügbaren Mengen überschreiten, ist ein einheitlicher Kürzungsprozentsatz festzusetzen. Artikel 1 (1) Einem gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999 für die laufende Nummer 09. 0001 gestellten Antrag auf Einfuhr- recht wird bis zu höchstens folgenden Mengen stattgegeben: a) 28,9603 % der eingeführten Mengen im Sinne von Artikel 2 Absatz 1 Buchstabe a) der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999; b) 1,2775 % der beantragten Mengen im Sinne von Artikel 2 Absatz 1 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999. (2) Einem gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999 für die laufende Nummer 09. 0003 gestellten Antrag auf Einfuhr- recht wird bis zu höchstens folgenden Mengen stattgegeben: a) 31,4639 % der eingeführten Mengen im Sinne von Artikel 2 Abstaz 1 Buchstabe a) der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999; b) 1,3788 % der beantragten Mengen im Sinne von Artikel 2 Absatz 1 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1081/1999. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 9. Juli 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 8. Juli 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 131 vom 27. 5. 1999, S. 15