title: 1999/675/EG: Kommissionens beslut av den 8 juli 1999 om det statliga stöd Förbundsrepubliken Tyskland beviljat till förmån för Kvaerner Warnow Werft GmbH [delgivet med nr K(1999) 2266] (Text av betydelse för EES) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
application of EU law
control of State aid
reimbursement of aid
shipbuilding

formats: html pdf print

text: 23. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 274/23 KOMMISSIONENS BESLUT av den 8 juli 1999 om det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland beviljat till förmån för Kvaerner Warnow Werft GmbH [delgivet med nummer K(1999) 2266] (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (1999/675/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88. 2 första stycket i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, särskilt artikel 62. 1 a i detta, med beaktande av rådets direktiv 90/684/EEG (1) av den 21 december 1990 om stöd till varvsindustrin och rådets direktiv 92/68/EEG (2) av den 20 juli 1992 om ändring av direktiv 90/684/EEG om stöd till varvsindustrin, efter att i enlighet med ovan nämnda bestämmelser (3) ha gett berörda parter tillfälle att inkomma med synpunkter, med beaktande av dessa synpunkter, och av följande skäl: 1. 2. I. Förfarandet Genom den ordinarie produktionsrapporten av den 30 juni 1998 om fartygsbyggnadskapaciteten hos Kvaerner Warnow Werft GmbH (nedan kallat KWW) som inkom den 4 september 1998 underrättades kom- missionen om att KWW under åren 1998 och 1999 kommer att överskrida den årliga kapacitetsbegräns- ningen på 85 000 kbt. I rapporten beräknades fartygs- byggnaden för 1998 till 106 945 kbt och för 1999 till 104 506 kbt. Den 25 september 1998 anmodade kommissionen skriftligen Tyskland att vidta nödvändi- ga åtgärder för att se till att företaget iakttar kapacitets- begränsningen och att underrätta kommissionen om innehållet i och resultaten av dessa åtgärder. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 20 oktober 1998. Kommissionen underrättade genom en skrivelse av den 16 december 1998 Tyskland om sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 93. 2 i EG-fördraget på grund av att kapacitetsbegränsningen överskridits. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentlig- gjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (4). Kommissionen har gett alla andra berörda parter tillfälle att yttra sig om det ifrågavarande stödet. De synpunkter som kommissionen fått från andra berörda parter har meddelats Tyskland, som kommen- terade dem genom en skrivelse av den 18 februari 1999. Företrädare för kommissionen besökte den 14 januari 1999 varvet tillsammans med en extern expert. Vid besöket konstaterades att KWW:s faktiska produktion under 1998 var betydligt större än vad som beräknats i produktionsrapporten av den 30 juni 1998. Genom en skrivelse av den 4 februari 1999 anmodade kom- missionen Tyskland att yttra sig om detta. Den tyska regeringens synpunkter inkom genom en skrivelse av den 18 februari 1999. Efter ytterligare en begäran om upplysningar från kommissionens sida av den 1 mars 1999 bekräftade Tyskland genom en skrivelse av den 19 mars 1999 de produktionssiffror för 1998 som kommissionen kommit fram till och uppgav ett reviderat produktions- tal på 122 414 kbt. Den 25 mars 1999 gjorde företrädare för kommissio- nen ännu ett besök vid varvet tillsammans med en extern expert för att undersöka i vilken utsträckning produktionsbegränsningen för 1998 överskridits. Där- vid visade det sig att produktionen vid KWW 1998 uppgick till 122 414 kbt och att den år 1997 uppgått till 93 862 kbt, vilket även det innebar att kapacitets- begränsningen överskridits. För 1999 beräknades pro- duktionen till 109 134 kbt. Det föreliggande beslutet gäller endast överskridandet av kapacitetsbegränsningen år 1998. Kommissionen har för avsikt att inleda förfarandet enligt artikel 88. 2 i EG-fördraget med avseende på överskridandet av kapacitetsbegränsningen under år 1997. Detta blir föremål för ett särskilt beslut av kommissionen. (1) EGT L 380, 31. 12. 1990, s. 27. Senast ändrat genom direktiv 94/73/EG (EGT L 351, 31. 12. 1994, s. 10). (2) EGT L 219, 4. 8. 1992, s. 54. (3) EGT C 41, 16. 2. 1999, s. 23. (4) EGT C 41, 16. 2. 1999, s. 23. L 274/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 1999 II. Detaljerad beskrivning av stödet 9. Genom de beslut som delgivits Förbundsrepubliken Tyskland genom skrivelser av den 3 mars 1993, (N 692/D/91), 17 januari 1994 (N 692/J/91), 20 feb- ruari 1995 (N 1/95), 18 oktober 1995 (N 637/95) och 11 december 1995 (N 797/95) godkände kommissio- nen enligt direktiv 90/684/EEG om stöd till varvsindus- trin samt direktiv 92/68/EEG om ändring av direktiv 90/684/EEG omstruktureringsstöd till KWW för att möjliggöra en omfattande omstrukturering av detta östtyska varv. Godkännandet gavs på villkor att en kapacitetsbegränsning på 85 000 kbt per år iakttas. Denna kapacitetsbegränsning övervakas av kommis- sionen. 10. Warnow Werft med säte i Rostock-Warnemünde (Mecklenburg-Vorpommern) såldes i oktober 1992 av Treuhandanstalt till den norska Kvaerner-koncernen. I § 27 i köpeavtalet, som Tyskland tillsände kommissio- nen i en skrivelse av den 30 oktober 1992 för bedöm- ning och godkännande, förpliktade sig Kvaerner att till och med den 31 december 2005 inte överskrida nybyggnadskapaciteten på 85 000 kbt per år, såvida inte de på EG-fördraget grundade begränsningarna luckras upp. vid Warnow Werft 11. Enligt direktiv 92/68/EEG om ändring av direktiv 90/684/EEG kan varven i de nya delstaterna beviljas undantag från de bestämmelser om driftsstöd som gäller för varven i gemenskapen för att möjliggöra den omfattande omstrukturering som de är i trängande behov av för att bli konkurrenskraftiga. Efter privatise- ringen av Warnow Werft godkände kommissionen ett omstruktureringsstöd i fyra delbetalningar i enlighet med direktiven 90/684/EEG och 92/68/EEG. Det totala beloppet av de stöd som godkänts genom flera olika beslut består av följande: N 692/D/91 – Kommissionens skrivelse av den 3 mars 1993 (SG (93) D/4052) — 45,5 miljoner mark i driftsstöd. — 82,4 miljoner mark i driftsstöd i form av befrielse från tidigare skulder. — 127,5 miljoner mark i investeringsstöd. — 27,0 miljoner mark i nedläggningsstöd. N 692/J/91 – Kommissionens skrivelse av den 17 januari 1994 (SG (94) D/567) — 617,1 miljoner mark i driftsstöd. N 1/95 – 20 februari 1995 (SG (95) D/1818) — 225,5 miljoner mark i investeringsstöd. N 637/95 – Kommissionens skrivelse av den 18 oktober 1995 (SG (95) D/12821) — 66,9 miljoner mark i investeringsstöd. N 797/95 – Kommissionens skrivelse av den 11 december 1995 (SG (95) D/15969) — 58,0 miljoner mark i investeringsstöd. Enligt detta uppgår de godkända driftsstöden till sam- manlagt 372,5 miljoner euro (745 miljoner mark), investeringsstöden euro (474,9 miljoner mark) och nedläggningsstöden till 13,5 miljoner euro (27,0 miljoner mark). Detta ger ett total stöd till ett belopp av 623,45 miljoner euro (1 246 ,9 miljoner mark). 237,45 miljoner till Stöden godkändes på villkor att nybyggnadskapacite- ten på 85 000 kbt per år inte överskrids. Denna kapacitetsbegränsning finns både i § 27 i det anmälda köpeavtalet om privatiseringen av varvet och i kom- missionens ovannämnda beslut. Av de beslut som delgivits Förbundsrepubliken Tyskland genom skrivel- ser av den 17 januari 1994, 20 februari 1995, 18 okto- ber 1995 och 11 december 1995 framgår klart att kommissionen kommer att kräva att stöden återbetalas om kapacitetsbegränsningen inte iakttas. Då förfarandet inleddes konstaterade kommissionen att kapacitetsbegränsningen på 85 000 kbt per år var huvudvillkoret för godkännande av stödet. Genom denna begränsning skulle stödets konkurrenssnedvri- dande effekt på varvsindustrin neutraliseras. Enligt den ordinarie produktionsrapporten av den 30 juni 1998 om KWW:s fartygsbyggnadskapacitet överskrids kapa- citetsbegränsningen på 85 000 kbt såväl 1998 – med en produktion på 106 945 kbt – som 1999 – med en produktion på 104 560 kbt. I och med detta uppfylldes inte ett väsentligt villkor för godkännande av stödet. Kommissionen tvivlade därför på att de godkända stöden för omstrukturering och fortsättning av driften vid det tidigare östtyska varvet Warnow Werft (de beslut som delgivits genom skrivelser av den 3 mars 1993 (N 692/D/91), 17 januari 1994 (N 692/J/91), 20 februari 1995 (N 1/95), (N 637/95) och 11 december 1995 (N 797/95)) fort- farande var förenliga med den gemensamma mark- naden. 18 oktober 1995 12. 13. 14. III. Synpunkter från andra berörda parter 15. Kommissionen har mottagit synpunkter från KWW, en medlemsstat (Danmark), den danska industrins centralorganisation (Dansk Industri) och den danska skepps- och maskinbyggnadsorganisationen (Forening- en af Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark). 23. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 274/25 16. 17. 18. 19. KWW:s synpunkter koncentrerade sig väsentligen på fem argument. Som första argument hävdas att varvet aldrig ålagts någon årlig produktionsbegränsning på 85 000 kbt. Då stödet godkändes ålades KWW endast att det nya varv som skulle byggas skulle medge en produktion på 85 000 kbt per den 31 december 1995 och att vissa konstruktionskriterier (flaskhalsar) för inte skulle få varvet, som begränsar produktionen, ändras. Dessa flaskhalsar i produktionsprocessen an- sågs vara avgörande för varvets produktionsmöjlig- heter. Endast i beslutet av den 18 oktober 1995 finns följande hänvisning till produktionen vid varvet: ”Såsom fram- går av de båda produktionsövervakningsrapporter som hittills lämnats till kommissionen är en fortsatt över- vakning nödvändig för att säkerställa att kapacitetsbe- gränsningen iakttas i den faktiska och den planerade produktionen. Förbundsregeringen har försäkrat att varvet kommer att iaktta kapacitetsbegränsningen. ” Enligt KWW:s uppfattning skall den första meningen tolkas som att varvets konstruktion inte får ändras under den tid kapacitetsbegränsningen är i kraft. I denna mening sägs även för första gången att kapacitetsbegränsningen måste iakttas i den faktiska och den planerade produktionen. Förbundsregeringens försäkran om att varvet skall iaktta kapacitetsbegräns- ningen har KWW uppfattat som att den endast gäller iakttagande av investeringsplanerna och att denna första hänvisning till produktionsövervakningen inte är formulerad som ett villkor. Enligt kommissionens båda första beslut betyder ”kapa- citetsbegränsning” att varvsanläggningarna skall kon- strueras på ett visst sätt och att de inte får ändras. En sådan utformning skulle leda till att produktionen begränsas. Dessutom är det inte riktigt att kapacitets- begränsningen till 85 000 kbt var ett villkor för att godkänna stödet. Det enda villkoret för att godkänna stödet hade varit att de godkända och kontrollerade produktionsanläggningarna bibehålls enligt investe- ringsplanerna. Som andra argument framför KWW att kapacitetsök- ningar till följd av produktivitetsökningar, som i slutet av omstruktureringsperioden går utöver det av kom- missionens expert prognosticerade måttet, enligt arti- kel 10. a. 2 c i direktiv 90/684/EEG (5) och kommissio- nens godkännandebeslut, bör vara möjliga och tillåtna för varven. 20. I artikel 10a. 2 i direktiv 90/684/EEG anges under vilka förutsättningar driftsstöd till varv i f. d. Tyska demokratiska republikens territorium kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. I punkt c 21. 22. 23. i denna artikel sägs det att den tyska regeringen skall åstadkomma en verklig och definitiv minskning av fartygsbyggnadskapaciteten på 40 % netto i förhållande till den kapacitet som fanns den 1 juli 1990. I förstainstansrättens dom av den 22 oktober 1996(6) i mål T-266/94 Skibsvaerftsforeningen m. fl. /kommis- sionen tolkas begreppet ”definitiv nedläggning” så att kapaciteten med kommissionens tillstånd kan ökas fem år efter det att omstruktureringen avslutats och utan kommissionens tillstånd efter tio år. Enligt KWW:s uppfattning betyder denna tolkning att de i samråd med kommissionen definierade produktionsanlägg- ningarna får ändras och de av kommissionen godkända tekniska flaskhalsarna samt de flaskhalsar för produk- tionen som de medför får undanröjas först efter de nämnda fristerna. Som KWW vidare förklarar yttrade sig domstolen inte om hur rättsläget skall bedömas då produktiviteten ökar på grund av allmänna ekonomi- ska och tekniska framsteg så att kapacitetsökningar uppstår med avseende på den befintliga, med 40 % minskade produktionskapaciteten. KWW anser att en definitiv kapacitetsminskning i den mening som avses i artikel 10a. 2 c måste förstås som att de godkända investeringsplanerna inte får ändras, och inte som en begränsning av varvets produktionska- pacitet. Enligt KWW:s uppfattning är kapacitetsbegränsning och produktionsbegränsning två olika begrepp som inte får likställas. Medan en produktionsbegränsning gäller produkten, vars tillverkning begränsas, är kapaci- tetsbegränsning ett mer flexibelt begrepp som – vid i stort sett oförändrade anläggningar – tillåter en större produktion om produktiviteten ökar på grund av allmänna ekonomiska och tekniska framsteg. Inom en tidsperiod på tio år kan produktivitetsutvecklingen leda till att mer kan produceras i de befintliga anlägg- ningarna. Under de senaste åren har ”just in time”- leveranser av prefabricerade delar bidragit till produkti- vitetsökningar inom varvsindustrin. Eftersom dessa framsteg till största delen var realiserade vid KWW år 1995, måste produktivitetsökningen därefter återföras på interna förbättringar och egna ansträngningar. 24. 1992 undersökte en oberoende expert (A & P Appledo- re International Ltd) på uppdrag av kommissionen utvecklingen av produktionskapaciteten vid KWW till den 31 december 1995. Resultatet blev att varvet till den 31 december 1995 skulle uppnå en god eller till och med mycket god europeisk produktivitetsnivå. (5) I dess lydelse enligt direktiv 92/68/EEG. 1996, s. II - 1399. (6) Mål T-266/94, Skibsvaerftsforeningen m. fl. /kommissionen, REG L 274/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 1999 25. År 1992 kunde KWW uppfatta – och uppfattade verkligen – kommissionens godkännande av stödet så att kapacitetsökningar till följd av produktivitetsök- ningar utöver den goda eller mycket goda produktivi- tetsnivån skulle komma företaget till godo. Detta antagande grundar sig på bl. a. följande: a) I formuleringen av kommissionens godkännande- beslut nämns inga produktionsbegränsningar. b) Kommissionen gav en oberoende expert i uppdrag att granska varvets investeringsplaner och produk- tionsvolym per den 31 december 1995 under vissa antaganden om produktivitetsutvecklingen. Detta skulle ha varit onödigt om kommissionen haft för avsikt att ålägga företaget en produktionsbegräns- ning. c) Förbundsregeringen försäkrade så sent som 1993 att den skulle se till att varvens investeringsplaner inte ändrades. A¨ ven detta skulle ha varit onödigt om kommissionen haft för avsikt att ålägga en produktionsbegränsning från och med 1995. Ingen begränsning hade lagts på kapacitetsökningar till följd av produktivitetsökningar vid oförändrade investerings- och byggnadsplaner. produktionsbegränsning – måste ses som genomsnitts- produktionen under en tid av flera år. Som KWW förklarar kan de tre stora containerfartygen (beställ- ningar med kbt-värde) och bygget av borrplattformen (kbt-neutral beställning) på grund av den tid dockan behövs för båda projekten inte byggas samtidigt. Därför kommer produktionen med kbt-värde att ligga betydligt under 85 000 kbt under den tid då borrplatt- formen byggs, medan denna gräns överskrids under de föregående åren. I genomsnitt kommer dock taket på 85 000 kbt att iakttas under dessa år. Denna tekniska aspekt beaktades inte då direktivet utfärdades och besluten om godkännande av stödet fattades. Därför ter det sig motiverat att uppfatta kapacitetsbegränsningen – om den förstås som en produktionsbegränsning – i termer av den genomsnittliga produktionen på längre sikt. På så sätt skulle man ta hänsyn till att KWW som stödmottagare med framgång hävdat sig på världsmarknaden och att varvet tagit steget in i ett nytt marknadssegment och på det viset påvisat sin konkurrenskraft. Detta överensstämmer med den euro- peiska stödpolitiken och dess mål. Att kapacitetsbe- gränsningen uppfattas som ett medelvärde över flera år skulle även vara rationellt med tanke på det förändrade ekonomiska läget och de tekniska kraven inom varvsin- dustrin och skulle mycket bättre motsvara de verkliga förhållandena inom denna bransch än en årlig begräns- ning. 26. 27. Som tredje argument framför KWW att den stora produktionsvolymen för år 1998 berodde på beställ- ningar av tre stora containerfartyg på 5 000 TEU och en borrplattform. KWW hade fått dessa beställningar i tävlan med asiatiska konkurrenter. Inget annat euro- peiskt varv hade försökt få uppdragen. Följaktligen skadas inget annat varv av att produktionsbegränsning- en – i kommissionens ögen – överskrids. Dessutom innebär arbetet med dessa beställningar att KWW under nästan två år kommer att avstå från att försöka få några beställningar på den europeiska marknaden som andra europeiska varv är intresserade av. KWW:s insteg i ett speciellt marknadssegment, där inga andra europeiska varv är aktiva, utgör ett effektivt stöd för den europeiska stödpolitiken som inte borde bestraffas. 29. Som femte argument anför KWW att det saknas rättslig grund för att fastställa kapacitetstak för enskilda varv. Enligt artikel 10a. 2 i direktiv 90/684/EEG är Tyskland endast förpliktat att till och med den 31 december få till stånd en verklig och definitiv nedläggning av fartygsbyggnadskapaciteten på 40 % netto i förhållande till kapacitetsläget den 1 juli 1990. För samtliga varv i de nya tyska delstaterna ger detta en största tillåtna kapacitet på 327 000 kbt till den 31 december 1995. KWW hänvisar till förstainstansrättens redan nämnda dom av den 22 oktober 1996(7) och drar slutsatsen att fördelningen av kapaciteten på de olika östtyska varven enligt denna dom är en rent intern tysk angelägenhet och inte kan vara ett villkor för att ett stödbeslut skall vara tillåtligt. I sina beslut har kommissionen inte heller framfört någon ståndpunkt beträffande detta. Att KWW visat sig vara konkurrenskraftigt på världs- marknaden och på så sätt förbättrar den europeiska varvsindustrins ställning, utan att negativt påverka konkurrensen inom gemenskapen, tyder inte på ett beteende som är oförenligt med den gemensamma marknaden. Så länge inga andra europeiska varv konkurrerar med KWW om vissa specialbeställningar, som i det föreliggande fallet, saknas ett gemenskapsin- tresse. KWW:s beteende innebär tvärtom en förstärk- ning av den europeiska varvsindustrins ställning totalt sett på världsmarknaden. 30. Danmark påpekar i sina synpunkter på inledandet av förfarandet att Tyskland då direktiv 92/68/EEG utfärdades själv förpliktade sig till att minska fartygs- byggnadskapaciteten vid de östtyska varven till 327 000 kbt. Det ifrågavarande statliga stödet hade beviljats KWW på villkor att en kapacitetsbegränsning på 85 000 kbt per år iakttas. 28. Som fjärde argument anför KWW att kapacitetsbe- gränsningen – förutsatt att den skall uppfattas som en (7) Mål T-266/94, Skibsvaerftsforeningen m. fl. /kommissionen, REG 1996, s. II-1399. 23. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 274/27 31. 32. 33. 34. På global nivå har fartygsbyggnadskapaciteten sedan 1990 växt i oförutsebar skala, vilket i första hand beror på kapacitetsökningarna vid japanska och koreanska varv. Detta har lett till ett globalt kapacitetsöverskott och ett betydande prisfall på världsmarknaden. A¨ ven Danmark har drabbats av denna utveckling, så att många varv varit tvungna att minska sin produktion och personal. I Danmark har denna utveckling fortlöpt utan att några statliga stöd beviljats. Man understryker att de tyska varvens produktions- program är jämförbara med de danska varvens, efter- som de har en liknande ställning med avseende på produktionsort, teknisk utvecklingsnivå och internatio- nell konkurrenskraft. De tre containerfartygen på var- dera 5 000 TEU, som delvis är ansvariga för kapacitets- överskridningen, hör till de fartygstyper som även byggs vid danska varv. Den beställning som KWW vunnit har därför haft direkt effekt på ett marknadsseg- ment där även danska varv är aktiva. Det stora stödet till förmån för KWW har gett de tyska varven en konkurrensfördel och negativt påverkat de danska varvens konkurrenskraft. Då förfarandet inleddes konstaterade kommissionen att kapacitetsöverskridandet enligt de tyska uppgifterna kommer att utjämnas under åren 2000 och 2001, då bygget av borrplattformen begränsar KWW:s möjlighe- ter att under denna tid arbeta för nya beställningar. Danmark delar kommissionens uppfattning att de gällande reglerna inte tillåter någon uppluckring av kapacitetsbegränsningarna och att en flexibel tillämp- ning därför är utesluten. Sådana medgivanden medför en risk för en ständigt växande och kapacitetsöverskri- dande produktion, utan att det någonsin kommer till någon utjämning. I de tyska synpunkterna på inledandet av förfarandet uppmuntras dessutom till en omprövning av kapaci- tetsbegränsningarna. Såsom Tyskland konstaterar kunde man 1992 inte förutse utvecklingen av den globala kapaciteten, vilket innebär att endast en flexibel tillämpning av de gällande kapacitetsbegränsningarna kan leda till att de östtyska varvens internationella konkurrenskraft ökar. Enligt Danmarks uppfattning innebär den internationella utvecklingen med en bety- dande kapacitetsutvidgning framför allt på den asiatis- ka marknaden att de gällande reglerna måste omprövas. Här rör det sig dock om ett problem som berör hela den europeiska varvsindustrin och därför inte bör regleras på grundval av svårigheterna för ett visst varv. Gemenskapen måste aktivt eftersträva en global lösning av kapacitetsproblemet, eftersom den endast så kan bevara sin internationella trovärdighet. En ensidig kapacitetsökning vid varv i vissa regioner skulle 35. 36. 37. 38. inte endast skada den europeiska varvsindustrin, utan även minska chanserna att uppnå långfristiga resultat på internationell nivå. Både centralorganisationen för den danska industrin (Dansk industri) och den danska skepps- och maskin- byggnadsorganisationen (Foreningen af Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark) säger i sina yttranden att de till fullo understödjer den ståndpunkt och den redogörelse som kommissionen gav då den inledde förfarandet. Dessutom påpekar den danska skepps- och maskin- byggnadsorganisationen att containerfartyg av det slag som KWW bygger, och som delvis är ansvariga för kapacitetsöverskridandet, även byggs av danska varv. Följaktligen får den beställning som KWW vunnit en direkt effekt på ett marknadssegment, som är mycket viktigt även för danska varv. Vidare hänvisas till utvecklingen sedan 1992, som lett till nedläggning av flera varv och till en betydande minskning av sysselsättningen i branschen. För de europeiska varven är det därför av avgörande betydelse att effektiva åtgärder vidtas på global nivå för att motverka de negativa effekterna av överkapaciteten. Eftersom detta inte är möjligt utan aktivt understöd från gemenskapen, måste EU upprätthålla sin internationella trovärdighet. Ett internationellt initiativ för att minska överkapacite- ten skulle vara inkonsekvent om EU samtidigt skulle godta ett betydande överskridande av de egna kapaci- tetsbegränsningarna – såsom i det aktuella fallet. Såsom den danska skepps- och maskinbyggnadsorga- nisationen vidare förklarar utgör kapacitetsbegräns- ningarna för de östtyska varven – vid sidan av andra faktorer – en utgångspunkt för planeringen av investe- ringar och produktion vid andra varv. Om kapacitets- begränsningarna överskrids påverkas även de disposi- tioner som gjorts av andra varv. Kapacitetsbegränsning- arna skulle vara i kraft under tio år och någon flexibel tillämpning har aldrig varit påtänkt. Tyskland anför i sina synpunkter på inledandet av förfarandet att kapacitetsbestämmelserna bör revideras för att kunna svara på den speciella situation som råder inom den globala varvsindustrin och den oförutsedda produktivitetsökningen. Detta kommenterar den dans- ka skepps- och maskinbyggnadsorganisationen med att de omfångsrika stöden syftade just till att öka produktiviteten. Om de östtyska varven på de villkor som fastställdes 1992 och trots en produktivitetsök- ning som överträffat alla förväntningar ännu inte uppnått internationell konkurrenskraft, måste om- struktureringen av varven anses ha misslyckats. Det borde dock inte få leda till att villkoren ändras till nackdel för de andra europeiska varven. L 274/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 1999 43. 44. 45. 46. 39. 40. 41. 42. Då förfarandet inleddes hade Tyskland förklarat att det för KWW var nödvändigt att få de beställningar som ledde till att kapacitetsbegränsningen överskreds för att säkra arbetsplatserna och fortsätta driften. Den danska skepps- och maskinbyggnadsorganisationen anmärker till detta att en rättsstat inte kan frångå sina rättsliga skyldigheter med motiveringen att en ekonomisk vinst uppnås eller en förlust undviks. Om Tysklands fram- ställan skulle bifallas, skulle alla medlemsstater kunna bevilja statliga stöd – även i strid mot gemenskapsrät- ten – om detta ansågs nödvändigt under de givna förhållandena. Tyskland kände sedan den 30 juni 1998 till att KWW både 1998 och 1999 kommer att överskrida sin kapacitetsbegränsning. Det fanns alltså tillräckligt med tid för att vidta lämpliga åtgärder och ändra produk- tionsplanerna på så sätt att man undvek att överskrida kapacitetsbegränsningen. A¨ ndå gjordes inte detta i rättan tid. Enligt den danska skepps- och maskinbyggnadsorgani- sationen står det utom tvivel att såväl Tyskland som KWW måste iaktta kapacitetsbegränsningen. Kapaci- tetstaket fastställdes av rådet som villkor för att stödet skulle få beviljas och i överensstämmelse med direktiv 92/68/EEG. Kommissionen har till uppgift att se till att de kapacitetsbegränsningar som fastställts för de östtyska varven iakttas. År 1997 konstaterade kommis- sionen att två varv hade överskridit sina kapacitetsbe- gränsningar, nämligen MTV med 1 637 kbt och KWW med 92 kbt. Följaktligen ålades båda varven att under år 1997 göra en motsvarande minskning av produktio- nen. Därför kan det inte råda något tvivel om att KWW:s företagsledning var mycket väl medveten om att förvärv av beställningar som leder till att kapacitets- begränsningen överskrids inte kan ske utan följder. IV. Tysklands synpunkter Tysklands synpunkter bygger huvudsakligen på fyra argument. För det första konstaterar man att kbt- beräkningen ursprungligen tjänade till att samla in jämförande nationalekonomiska uppgifter. För att ange en kapacitetsbegränsning för ett enskilt varv är meto- den bristfällig. Detta blir särskilt tydligt då man närma- re betraktar produktionen vid KWW. I den traditionella kbt-beräkningen beaktas inte den s. k. serieeffekten, vilket är till nackdel för varvet. Genom bygge av systerfartyg utnyttjas i själva verket mindre kapacitet än beräknat, eftersom färre arbetstimmar skulle tillkomma för att bygga ett andra, liknande fartyg. Under åren 1997–1999 byggdes vid KWW-varvet bl. a. två serier av fartyg, varvid det antal arbetstimmar som faktiskt sätts in minskar på grund av serieeffekten, vilket skulle resultera i mycket Inom ramen för lägre kbt-tal. omstruktureringen har dessutom arbeten i betydande omfattning överlåtits på externa leverantörer. I verklig- heten måste 34 000 kbt tillskrivas de externa leveran- törerna och inte varvet. För det andra bestrider Tyskland kommissionens kon- staterande att huvudvillkoret för att godkänna stödet var en årlig kapacitetsbegränsning till 85 000 kbt. Godkännandet grundade sig i stället på den omstruktu- reringsplan som lades fram i samband med privatise- ringen, en plan som KWW sedan dess genomfört med framgång. Den framgångsrika omstruktureringen har lett till en betydande produktivitetsökning, som i allmänhet uppnås även vid andra varv över hela världen. Vidare förklarar Tyskland att kommissionen i sina beslut om att frisläppa delbetalningar av stödet endast ålagt varvet begränsningar med avseende på utform- ningen av de nya anläggningarna. Kommissionen har undersökt hur stor nybyggnadskapacitet det nya varvet skulle kunna ha enligt omstruktureringsplanerna. I det expertutlåtande som utarbetats på uppdrag av framtida varvets kommissionen fastställdes att det kapacitet inte skulle komma att överskrida 85 000 kbt. Varvet byggdes i enlighet med dessa planer och har inte ändrats sedan dess. Den oväntat stora produktivi- tetsökningen under de senaste åren kan inte ändra på denna uppskattning. En enbart formell ståndpunkt i förhållande till kapaci- tetsbegränsningen skulle med den oförutsett stora produktivitetsökningen leda till att varvet inte skulle kunna använda sin kapacitet under hela kalenderåret. En konstlad tomgång i företagets drift skulle ifrågasätta omstruktureringens ekonomiska framgång. På grund av produktiviteten och produktsortimentet (stora con- tainerfartyg) är ett temporärt överskridande av kapaci- tetsbegränsningen oundvikligt, men det jämnar ut sig under hela jämförelseperioden. Som tredje argument anför Tyskland att KWW:s fram- gångsrika anbud på en off shore-beställning (bygge av en borrplattform) lett till att kapacitetsbegränsningen temporärt överskrids, eftersom bygget av riggen kräver hela dockan för en längre tid och de fartyg som är under byggnad därför måste färdigställas tidigare än planerat. Detta överskridande av kapacitetsbegräns- ningen kommer dock inte att negativt påverka den europeiska fartygsbyggnadsmarknaden, eftersom inget annat shore- beställningen. Dessutom gäller kapacitetsbegränsning- en endast shore- verksamheten, vilket innebär att kommissionens hän- visning till möjligheterna för andra varv att gå in på off shore-marknaden är irrelevant. Regelverket för fartygsbyggnad kan inte utvidgas genom det antagna eller faktiska beteendet hos andra marknadsaktörer på andra ekonomiska områden. fartygsbyggnaden och inte off europeiskt försökt varv off få 23. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 274/29 47. 48. 49. Tysklands fjärde argument grundar sig på att KWW – såsom förklaras i skrivelsen av den 23 december 1998 till kommissionen – för 1998 tilldelats ytterligare kapacitet på 22 000 kbt, och med beaktande av serieef- fekten inte kommer att överskrida den totala tilldelade kapaciteten för 1998 på 107 000 kbt. Som motdrag har Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderauf- gaben (BvS) uppmanat KWW att återbetala en del av det stöd som varvet fått inom ramen för privatiseringen för kapital och investeringar. KWW har därför den 23 december 1998 utan att erkänna någon rättslig skyldighet inbetalat ett delbelopp på 12 miljoner mark till ett spärrat konto i väntan på ett slutligt beslut från kommissionen. V. Bedömning Kommissionen konstaterar att de stöd som godkänts på grundval av rådets direktiv 90/684/EEG om stöd till varvsindustrin och rådets direktiv 92/68/EEG om ändring av direktiv 90/684/EEG ansågs vara förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom villkoren i artikel 87. 3 e i EG-fördraget var uppfyllda. Detta gäller dock endast så länge som villkoren i besluten om godkännande enligt de nämnda direktiven iakttas. I annat fall faller de ifrågavarande stöden under det allmänna förbudet i artikel 87. 1 i EG-fördraget och kan därför anses vara oförenliga med den gemensamma marknaden, om de inte kan berättigas på andra grunder. Enligt direktiv 92/68/EEG om ändring av direktiv 90/684/EEG kan varven i f. d. DDR beviljas undantag från de bestämmelser om driftsstöd som gäller för varven i gemenskapen för att möjliggöra den omfattan- de omstrukturering som de är i trängande behov av för att bli konkurrenskraftiga. Enligt artikel 10a. 2 i direktiv 90/684/EEG i dess lydelse enligt direktiv 92/68/EEG kan driftsstöd till ny- och ombyggnads- verksamhet vid varv i de nya tyska delstaterna till och med den 31 december 1993 under vissa förutsättning- ar, som hänger samman med stödets nivå och Tysk- lands förpliktelse att överlämna årsrapporter, anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. En av dessa förutsättningar är Tysklands samtycke till att till och med den 31 december 1995 ombesörja en verklig och definitiv nedläggning av 40 % av den fartygsbyggnadskapacitet på 545 000 kbt som fanns den 1 juli 1990. det inte är direkt kopplat till en motsvarande oåterkalle- lig kapacitetsminskning av andra varv i samma med- lemsstat under samma period. Enligt artikel 6. 3 kan investeringsstöd betraktas som förenligt med den ge- mensamma marknaden under förutsättning att stödets storlek och intensitet är berättigat utifrån den gällande omstruktureringens omfång. Stöd för att täcka de normala kostnader som följer av en hel eller delvis nedläggning av varv för ny- eller ombyggnad av fartyg kan enligt artikel 7 betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden om det medför en faktisk och definitiv kapacitetsnedskärning. I kommissionens förslag till rådets direktiv 92/68/EEG om ändring av de sjunde riktlinjerna för stöd till varvsindustrin konstateras att man måste finna en balanserad lösning på problemet med en omfattande omstrukturering av den östtyska varvsindustrin, som endast är möjlig med betydande statligt stöd, och de negativa följder detta får för konkurrensförutsättning- arna för de övriga gemenskapsvarven. Eventuellt ytter- ligare stöd utöver de gällande stödtaken måste åtföljas av motsvarande omstruktureringsåtgärder och kapaci- tetsminskningar. av villkoren enligt Ett artikel 10a. 2 i direktiv 90/684/EEG för att driftsstöd skall vara förenligt med den gemensamma marknaden är att Tyskland samtycker till att till och med den 31 december få till stånd en verklig och definitiv nedläggning av fartygsbyggnadskapaciteten på 40 % netto i förhållande till den befintliga kapaciteten den 1 juli 1990 på 545 000 kbt. Följaktligen uppgår kapacitetstaket för varven i f. d. Tyska demokratiska republikens territo- rium till 327 000 kbt. Tyskland har fördelat denna totala kapacitet på de fem återstående nybyggnadsvar- ven, en kapacitet på 85 000 kbt (8). varvid KWW tilldelats kapacitetsbegränsningen Tyskland konstaterade i sin skrivelse till kommissionen av den 27 november 1992 om privatiseringen av Warnow Werft att Kvaerner kontraktsenligt förbundit sig att till och med den 1 januari 2006 iaktta den för KWW fastställda på 85 000 kbt. I § 27 i den engelska originalversionen av avtalet om privatisering av Warnow Werft står sålunda följande under rubriken ”Limitation on Future Building Capacities”: ”Kvaerner undertakes up till December 31, 2005 with regard to Warnow yard not to exceed its annual capacity of 85 000 cgt unless the requirements based on the EEC-treaty are less restrictive from time to time. ” 51. 52. 53. 54. Kommissionen noterar att det därefter anmälda stöd- programmet för omstruktureringen av Warnow Werft grundar sig på denna årskapacitet. 50. Investeringsstöd regleras i artikel 6 i direktiv 90/684/ EEG, nedläggningsstöd i artikel 7 i samma direktiv. Enligt artikel 6. 1 får investeringsstöd till befintliga varv inte beviljas såvida det inte är kopplat till en omstruktureringsplan som inte inbegriper några ök- ningar av varvets fartygsbyggnadskapacitet eller såvida (8) Kommissionen hänvisar till att förstainstansrätten i sin dom i målet T-266/94 (punkterna 151–198) bekräftat betydelsen av kapacitetstilldelningen till de enskilda varven för stödbeslutets laglighet. L 274/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 1999 55. 56. 57. 58. 59. Omstruktureringsstöden till ett totalt belopp av 623,45 miljoner euro (1 246,9 miljoner mark) god- kändes av kommissionen i fyra delbetalningar och fem separata beslut. Det första beslutet om frisläppande av den första stöddelbetalningen delgavs Tyskland genom en skrivelse av den 3 mars 1993 (N 692/D/91). I detta beslut sägs att trots att det på kommissionens uppdrag utfärdade expertutlåtandet visat att nybyggnadskapaci- teten vid Warnow Werft knappast kommer att översti- ga 85 000 kbt – detta tal uppgavs av Tyskland som varvets bidrag till de totalt 327 000 kbt som godkänts för de östtyska varven – tycks det vara på sin plats med en övervakning för framtiden och den tid investerings- programmet pågår för att säkerställa att fartygsbygg- nadskapaciteten verkligen minskas. Det andra beslutet delgavs Tyskland genom en skrivelse av den 17 januari 1994 (N 692/J/91). Detta innehåller samma villkor som det föregående beslutet, dock med den skillnaden att en vidare övervakning är nödvändig för att säkerställa att begränsningen av fartygsbygg- nadskapaciteten iakttas. Vidare påpekas för Tyskland att kommissionen ser sig föranlåten att kräva att hela stödet skall återbetalas om kapacitetsbegränsningen inte iakttas. A¨ ven i det tredje beslutet som delgavs Tyskland genom en skrivelse av den 20 februari 1995 (N 1/95) fastställdes att det krävs en fortsatt övervakning av att kapacitetsbegränsningen iakttas. Dessutom påpekas att Tyskland lovat att varvet skall iaktta kapacitetsbegräns- ningen. På nytt påminns Tyskland om att kommissio- nen skulle se sig föranlåten att kräva att hela stödet återbetalas om kapacitetsbegränsningen inte iakttas. Det fjärde beslutet delgavs Tyskland genom en skrivelse av den 18 oktober 1995 (N 637/95) och det femte genom en skrivelse av den 11 december 1995 (N 797/95). I båda dessa beslut påpekas att en fortsatt övervakning krävs för att säkerställa att kapacitetsbe- gränsningen respekteras i den faktiska och i den planerade produktionen. Likaså påpekas varje gång att Tyskland försäkrat att varvet kommer att iaktta kapacitetsbegränsningen och att hela stödet kan återk- rävas om så inte sker. Kommissionen konstaterar att kapacitetsbegränsning- en på 85 000 kbt per år var ett huvudvillkor för godkännandet av stödet. Stödet godkändes på grundval av den omstrukturering som anmälts till kommissio- nen. Detta årliga kapacitetstak togs med i avtalet om privatisering av Warnow Werft, som kommissionen godkänt som en del av omstruktureringsprogrammet. Med undantag för det första beslutet om godkännande som delgavs genom en skrivelse av den 3 mars 1993, innehåller alla kommissionens beslut en uttrycklig på hänvisning kapacitetsbegränsningen till att 60. 61. 62. 63. 85 000 kbt är bindande. I dessa beslut påpekas även uttryckligen att kommissionen ser sig föranlåten att kräva att hela stödet skall återbetalas om kapacitetsbe- gränsningen inte iakttas. Vid besöket vid varvet den 24 mars 1999 bekräftades att produktionen vid KWW 1998 uppgick till 122 414 kbt. Produktionssiffrorna, som baserar sig på kbt-beräkningen, diskuterades med varvsledningen i närvaro av företrädare för de tyska myndigheterna. Ingendera sidan ifrågasatte dem. Följaktligen bör siff- rorna uppfattas som bekräftade och obestridliga. Det betyder att KWW 1998 överskred sin årliga kapacitets- begränsning på 85 000 kbt med 37 414 kbt. Kommissionen konstaterar att den totala kapaciteten för de östtyska varven i artikel 10a i direktiv 90/684/EEG är begränsad till 327 000 kbt. Enligt artikel 10a. 2c skall det röra sig om en ”verklig och definitiv” kapacitetsminskning. Förstainstansrätten be- kräftade i sin dom av den 22 oktober 1996 (9) kommis- sionens tolkning av begreppet ”definitiv” och definiera- de det så att kapaciteten fem år efter det att omstruktu- reringen avslutats kan ökas med kommissionens till- stånd och efter tio år utan dess tillstånd. Domstolen fastställde att detta begrepp skall tolkas med ledning av de andra bestämmelserna i direktiv 90/684/EEG, t. ex. artikel 7. Eftersom omstruktureringen avslutades 1995, gäller kapacitetsbegränsningen till utgången av år 2000 respektive 2005. fördelades Den totala kapaciteten på 327 000 kbt på de fem östtyska varven enligt följande: KWW – 85 000 kbt, Volkswerft Stralsund – 85 000 kbt, MTW-Schiffswerft – 100 000 kbt, Peene-Werft – 35 000 kbt och Elbewerft Boizenburg – 22 000 kbt. Enligt övervakningsrapporten av den 22 februari 1999 uppgår produktionen vid Volkswerft 1998 till 84 805 kbt och vid MTW-Werft till 99 997 kbt. Vid besöket vid Peene-Werft den 26 mars 1999 fastställdes för detta varv en produktion på 34 037 kbt för 1998. Elbewerft Boizenburg stängdes 1997. Genom en skri- velse av den 17 november 1998 underrättade Tyskland kommissionen om anmälan av att omstrukturerings- stödet dras tillbaka och varvet stängs definitivt. Produk- tionen vid Elbewerft Boizenburg uppgick 1998 följakt- ligen till 0 kbt. Därmed uppgår produktionen 1998 vid de andra varven förutom KWW till 218 839 kbt. Kommissionen konstaterar att den outnyttjade kapaci- teten vid de andra varven inom deras kapacitetsbe- gränsning uppgår till totalt 23 161 kbt. KWW över- skred dock 1998 sin årliga kapacitetsbegränsning på 85 000 med 37 414 kbt. På grund av detta betydande överskridande av kapacitetsbegränsningen vid KWW överskreds 1998 begränsningen av den totala kapacite- ten för alla östtyska varv på 327 000 kbt med 14 253 kbt. (9) Mål T-266/94, Skibsvaerftsforeningen m. fl. /kommissionen, REG 1996, s. II - 1399. 23. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 274/31 64. 65. 66. Såsom framgår av EG-domstolens dom av den 18 maj 1993 i de förenade målen C-356/90 och C-180/91 (Belgien/kommissionen) (10) är iakttagandet av det en- ligt bestämmelserna i rådets direktiv, där kriterierna för undantag från förbudet mot stöd i artikel 92 i EG-fördraget föreskrivs, fastställda kapacitetstaket en viktig förutsättning för att stöd till varvsindustrin skall kunna anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. Ett överskridande leder ofelbart till att stödet i fråga blir oförenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen behöver i detta samman- hang följaktligen endast undersöka om den nämnda förutsättningen är uppfylld. Kommissionen konstaterar att 1998 iakttogs inte ett väsentligt villkor för beviljande av stödet, nämligen den kapacitetsbegränsning på 85 000 kbt som föreskrivs i kommissionens beslut om godkännande på grundval av direktiv 90/684/EEG i dess lydelse enligt direktiv 92/68/EEG. Vidare konstaterar kommissionen att Tyskland 1998 överträdde artikel 10a. 2 i direktiv 90/684/EEG, i vilken ett kapacitetstak anges för alla östtyska varv som förutsättning för att driftsstöd för ny- och ombyggnad av fartyg skall kunna anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen konstaterar att det i detta beslut å ena sidan gäller icke-iakttagande av den individuella kapacitetsbegränsningen på 85 000 kbt och å andra icke-iakttagande av den globala kapacitetsbegränsning- en på 327 000 kbt. Kommissionen påpekar att den individuella kapacitetsbegränsningen på 85 000 kbt per år fastställts i fem beslut av kommissionen om godkännande av stöd som förutsättning för att detta stöd skall vara förenligt med den gemensamma mark- naden. Detta årliga kapacitetstak erkändes av Kvaerner som en del av privatiseringsavtalet och iakttagandet av det övervakas såväl av kommissionen som inom ramen för varvets förpliktelse att avlägga årliga rapporter. Dessutom är det stödrättsliga problemet för kommis- sionen i detta fall just lagenligheten i det stöd, som kommissionen i fem beslut godkänt på villkor att den årliga kapacitetsbegränsningen iakttas, och de konkurrenssnedvridande effekterna av detta stöd på varvssektorn. 67. Därför anser kommissionen att det betydande överskri- dandet av den för ett enskilt varv fastställda kapacitets- begränsningen på 85 000 kbt per år är huvudsaken i detta beslut och följderna av kapacitetsöverskridandet fastställs på denna grundval. O¨ verskridandet av det globala kapacitetstaket är en – om än allvarlig – bieffekt av att den individuella begränsningen inte iakttagits. 68. Direktiv 92/68/EEG skulle möjliggöra för de östtyska varven att genomföra den omfattande omstrukturering som de var i trängande behov av för att kunna bli konkurrenskraftiga. Samtidigt infördes kapacitetsbe- gränsningar för att neutralisera den snedvridande effek- ten på konkurrensen inom varvsindustrin av statligt stöd till förmån för östtyska varv. Om denna kapacitets- begränsning, som är en kompensationsfaktor och en väsentlig förutsättning för godkännandet av stödet och följaktligen för stödets förenlighet med den gemensam- inte respekteras, betyder detta att ma marknaden, stödet inte längre är förenligt med den gemensamma marknaden. I kommissionens beslut om stödet till förmån för MTW-Schiffswerft och Schiffswerft Stralsund (11) kon- staterades att MTW 1996 marginellt överskridit sin kapacitetsbegränsning. Därför avtalades att varvet under följande år skulle minska sin produktion med samma mängd som överskridandet och det driftsstöd som varvet beviljades 1997 minskades med ett belopp som motsvarade överskridandet. Den metod som kom- missionen tillämpade var alltså att fastställa följderna av överskridandet på årsbasis och i enlighet med storleken på den överskjutande produktionen. Samti- digt bestämdes de finansiella följderna av denna över- trädelse enligt dess svårighetsgrad, dvs. storleken av överskridandet. Genom påpekandet om återkrav av stödet om villkoren som anges i beslutet om godkännande inte uppfylls påminns stödmottagaren om sin förpliktelse att uppfyl- la dessa villkor samtidigt som följderna av ett icke- uppfyllande klargörs. Målet för och den faktiska effek- ten av återkravet av stödet är att återställa utgångsläget genom att upphäva de negativa effekter på konkurren- sen, som uppstått genom det olagliga stödet, vars olaglighet består i att de villkor som angetts för godkännande av stödet och följaktligen för dess fören- lighet med den gemensamma marknaden inte upp- fyllts. I det föreliggande fallet har den kapacitetsbe- gränsning som ålades som villkor inte uppfyllts. I enlighet med kommissionens beslut om stöden till MTW-Schiffswerft Volkswerft Stralsund (12) framgår omfattningen av snedvridningen av konkurrensen av storleken av kapacitetsöverskridandet. Eftersom storleken av kapacitetsöverskridandet be- stämmer omfattningen av den motsvarande snedvrid- ningen av konkurrensen, bör enligt kommissionens uppfattning det stödbelopp som motsvarar detta över- skridande av kapaciteten anses vara oförenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen fastställer att det stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden skall återkrävas. I de beslut som delgavs Tyskland genom skrivelserna av den 17 januari 1994, 20 februari 1995, 18 oktober 1995 och 11 december 1995 påpekas att kommissio- nen kommer att se sig föranlåten att kräva att allt stöd skall återbetalas om kapacitetsbegränsningen inte iakttas. 69. 70. 71. 72. 73. (10) Rec. 1993, s. I-2323. (11) EGT C 344, 14. 11. 1997, s. 2. (12) EGT C 344, 14. 11. 1997, s. 2. L 274/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 1999 74. 75. 76. 77. 78. 79. I anslutning till motiveringen till förstainstansrättens dom av den 15 september 1998 (13) i målet T-140/95 (Ryanair/kommissionen) bör det undersökas om kom- missionen – om den såsom oförenlig med den gemen- samma marknaden förklarade och återkrävde endast det stödbelopp som motsvarar kapacitetsöverskridan- det – upphäver ramen för sina tidigare beslut i vilka det sägs att kommissionen anser sig föranlåten att allt stöd skall återbetalas om kapacitetsbegränsningen inte iakttas. Målet för och den faktiska effekten av återkravet av stödet är att återställa utgångsläget genom att upphäva de negativa effekter på konkurrensen, som uppstått genom det olagliga stödet. I enlighet med kommissio- nens beslut om stöden till MTW-Schiffswerft Volks- werft Stralsund (14) framgår snedvridningens omfatt- ning av konkurrensen av kapacitetsöverskridandets storlek. Det stödbelopp som motsvarar kapacitetsöverskridan- det förklaras som oförenligt med den gemensamma marknaden och skall följaktligen återkrävas. Genom återkravet skall de negativa effekterna av kapacitets- överskridandet på konkurrensen upphävas, vilket ger återkravet dess mål, mening och faktiska verkan. Om således det stödbelopp som motsvarar kapacitets- överskridandet i det föreliggande fallet förklaras som oförenligt med den gemensamma marknaden, innebär detta enligt kommissionens uppfattning ingen avvikel- se från betingelserna för tidigare beslut, som negativt skulle påverka deras mål och verkan, nämligen att upphäva de negativa effekterna på konkurrensen. till ett belopp av 623,45 miljoner Därför drar kommissionen slutsatsen att den del av euro stödet (1 246,9 miljoner mark) som Kvaerner Warnow Werft beviljats och som kommissionen godkänt i fyra delbe- talningar (beslut av 3 mars 1993, (N 692/D/91), 17 ja- nuari 1994 (N 692/J/91), 20 februari 1995 (N 1/95), 18 oktober 1995 (N 637/95) och 11 december 1995 (N 797/95)), som motsvarar överskridandet av den årliga kapacitetsbegränsningen på 85 000 kbt, dvs. 37 414 kbt, inte längre är förenlig med artikel 87. 3 e i EG-fördraget och är oförenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget. Tyskland och KWW bestrider i sina yttranden kommis- sionens konstaterande att huvudvillkoret för att god- känna stödet var en begränsning av den årliga kapacite- ten till 85 000 kbt. Enligt deras framställning var förutsättningen för godkännandet enbart att de god- kända och kontrollerade produktionsanläggningarna skulle bibehållas oförändrade enligt omstrukturerings- och investeringsplanerna. 80. 81. 82. 83. Kommissionen konstaterar att såväl bibehållande av investeringsplanen som iakttagande av kapacitetsbe- gränsningen var förutsättningar för att godkänna stö- det. Enligt kommissionens praxis är allt omstrukture- ringsstöd förenat med godkännande och övervakning. Detta ändrar dock inte på något vis att en ytterligare väsentlig förutsättning för att stödet skulle godkännas var att den årliga kapacitetsbegränsningen skulle re- spekteras. Det totala stödbeloppet godkändes genom fem separata beslut av kommissionen. I fyra av dessa påpekas uttryckligen att en fortsatt övervakning är nödvändig för att säkerställa att kapacitetsbegränsning- en iakttas. I fyra av dessa fem beslut påpekas dessutom för Tyskland att kommissionen ser sig föranlåten att kräva att stödet skall återbetalas om kapacitetsbegräns- ningen inte iakttas. I tre beslut konstateras att Tyskland försäkrat att varvet kommer att respektera kapacitets- begränsningen. Därför råder det inget tvivel om att kapacitetsbegränsningen på 85 000 kbt var en förut- sättning för godkännandet av stödet och dess förenlig- het med den gemensamma marknaden. Som andra argument anför KWW i sitt yttrande att kapacitetsökningen till följd av produktivitetsökningar utöver dem som kommissionens expert prognosticera- de till utgången av omstruktureringsperioden enligt artikel 10a. 2 c i direktiv 90/684/EEG och kommissio- nens beslut om godkännande av stödet bör komma varven till godo. Kapacitetsbegränsning och produk- tionsbegränsning är två olika begrepp och KWW uppfattar inte kapacitetstaket som en produktionsbe- gränsning. Kommissionen konstaterar att KWW gav produktions- rapporten för första halvåret 1995, som Tyskland överlämnade till kommissionen genom en skrivelse av den 16 augusti 1995, titeln ”Report on keeping the capacity limitation”. Rapporten för 1996, som över- lämnades till kommissionen genom en skrivelse av den 17 februari 1997, hade titeln ”Production limitation by EU-Commission”. Dessutom anmodade kommissionen genom sina skrivelser av den 18 och 19 november 1996 Tyskland att underrätta varven om att kapacitets- begränsningarna för 1996 och de följande åren måste iakttas strikt. Genom en skrivelse av den 3 mars 1997 till Tyskland meddelade kommissionen att KWW 1996 marginellt kommer att överskrida sin kapacitetsbegränsning och att den planerade produktionen för 1997 likaså ligger mycket nära kapacitetstaket. Tyskland anmodades att vidta de åtgärder som krävdes för att rätta till situatio- nen. Genom en skrivelse av den 14 april 1997 uppma- nade kommissionen på nytt Tyskland att agera för att varvet skulle ändra sin produktionsplan så att kapacitetsbegränsningen inte överskrids. (13) REG. 1998, s. II-3327. (14) EGT C 344, 14. 11. 1997, s. 2. 84. I sin skrivelse av den 1 april 1997 till kommissionen konstaterade Tyskland att BvS anmodat KWW att i sin 23. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 274/33 produktionsplanering för 1997 respektera kapacitets- begränsningen på 85 000 kbt. I enlighet med detta skulle KWW lägga fram en ny produktionsplan för 1997, i vilken kapacitetstaket iakttas. Genom en skri- velse av den 6 juni 1997 meddelade Tyskland att KWW:s kapacitet 1997 kommer att minskas med 92 kbt, motsvarande det marginella överskridandet 1996, vilket innebär att ett sänkt kapacitetstak gäller för 1997. Förbundsregeringen betonade vid detta till- fälle att det rör sig om en unik situation och att det i regel inte är möjligt att fördela kapaciteten på olika år för att utjämna överskridanden. Detta hade också klargjorts för varvet. Vidare hade Tyskland meddelat framtiden kan inte ens ett marginellt varvet att av kapacitetsbegränsningen tillåtas. överskridande KWW hade därför förpliktat sig att från den för 1997 förfogbara kapaciteten dra de 92 kbt varmed kapacitetstaket överskreds 1996. i Därför råder det för kommissionen inget tvivel om KWW var mycket väl medvetet om arten och betydel- sen av den kapacitetsbegränsning på 85 000 kbt som varvet ålagts. Som fjärde argument anför KWW att kapacitetsbe- gränsningen – om den uppfattas som en produktions- begränsning – bör ses som genomsnittsproduktionen under en tid av flera år. Kommissionen konstaterar att den årliga kapacitetsbe- gränsningen var en väsentlig förutsättning för att stödet skulle godkännas. Eftersom man på detta sätt skall neutralisera stödets snedvridande effekt på konkurren- sen inom varvsindustrin, kan kapacitetsbegränsningen inte förstås som ett årsgenomsnitt, då detta skulle undandra begränsningen dess mål och verkan. Dess- utom är den årliga kapacitetsbegränsningen entydigt fastslagen i § 27 i avtalet om privatisering av varvet och accepterad av KWW, som måste planera sin produktion i enlighet med detta. Såsom framgår av Tysklands skrivelse av den 6 juni 1997 till kommissio- nen har de tyska myndigheterna 1997 klargjort för varvet förpliktelsen att iaktta den årliga kapacitetsbe- gränsningen och att det inte är möjligt att fördela kapaciteten på flera år. 90. 91. 92. 93. 94. Som sista argument anför KWW att det saknas rättslig grund för att fastställa kapacitetstak för enskilda varv. 95. Kommissionen konstaterar att i dess beslut om godkän- nande av omstruktureringsstödet till KWW ingår en årlig kapacitetsbegränsning på 850 00 kbt som förut- sättning för att stödet skall vara tillåtet. Enligt gängse praxis förser kommissionen sina beslut om statligt stöd med villkor för att säkerställa att stödet i fråga är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87 i EG-fördraget. Då den gör detta agerar kommissionen i överensstämmelse med artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget och i det föreliggande fallet med de relevanta specialbestämmelserna om stöd till varvsindustrin. 85. 86. 87. 88. 89. Tyskland framför i sitt yttande att kbt-beräkningen är bristfällig för att uttrycka kapacitetsbegränsningar för enskilda varv. Kommissionen konstaterar att de östtyska varvens kapacitet före omstruktureringen definierades med hjälp av kbt-beräkningen. Då förslaget till direktiv 92/68/EEG (15) diskuterades i rådet och hela omstruktu- reringen av de östtyska varven och dess aspekter ingående undersöktes fastställdes likaså kapacitets- minskningen vid dessa varv med hjälp av kbt- beräkningen. Följaktligen bekräftade rådet 1992 att denna beräkningsmetod skall ligga till grund för be- stämningen av kapaciteterna vid omstruktureringen av de östtyska varven. Kommissionen konstaterar dessutom att Tyskland och kommissionen enats om att lägga kbt-beräkningen till grund för rapporteringen om de östtyska varven. Tyskland bekräftar detta i sina skrivelser av den 12 juli 1994 och 3 april 1995. T. ex. sägs i skrivelsen av den 3 april 1995 att Tyskland och kommissionen kommit överens om att produktionsövervakningen skall ge- nomföras på grundval av kbt-beräkningen med beak- tande av de koefficienter som gällde före den 1 januari 1994. Denna metod har använts sedan omstrukture- ringen påbörjades och under hela övervakningsperio- den och för alla berörda varv. Tyskland har samtyckt till metoden utan att någonsin ifrågasätta användningen av den. Därför ser kommissionen ingen anledning att spekulera över denna metods brister på grund av att ett varv överskridit sin kapacitetsbegränsning. Både Tyskland och KWW säger i sina yttranden att KWW:s överskridande av kapacitetsbegränsningen inte haft några negativa effekter på konkurrensen. Kommissionen konstaterar att det egentliga syftet med kapacitetsbegränsningen är att neutralisera snedvridan- de effekter av stödet på den europeiska varvsindustrin. Följaktligen innebär redan ett överskridande av denna begränsning att konkurrensen snedvrids. Kommissionen konstaterar dessutom att KWW verkar på en marknad där även andra europeiska varv är aktiva. KWW själv bekräftar detta i sitt yttrande och påpekar att varvet på grund av bygget av borrplattfor- men under två år inte kan tävla om beställningar på den europeiska marknaden som även andra europeiska varv är intresserade av. Genom att överskrida kapaci- tetsbegränsningen, som skulle tjäna till att undvika att konkurrensen snedvrids, har KWW följaktligen agerat till nackdel för andra varv inom detta marknadsseg- ment. (15) SEK (92) 991 slutlig. L 274/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 1999 96. 97. 98. Kommissionens ståndpunkt underbyggs ytterligare av synpunkterna från andra berörda parter. I dessa påpe- kas att de stora containerfartyg som KWW bygger och som delvis orsakar kapacitetsöverskridandet även tillverkas vid andra europeiska varv. Därigenom påver- kar KWW:s kapacitetsöverskridande direkt en marknad där andra europeiska varv är aktiva. Vidare påpekas i dessa synpunkter att de östtyska varvens kapacitetsbe- gränsningar används för planeringen av investeringar och produktion vid andra varv. Följaktligen berörs de dispositioner som andra varv gör om begränsningarna överskrids. Som sista punkt anför Tyskland i sitt yttrande att KWW för år 1998 tilldelades en extra kapacitet på 22 000 kbt, vilket innebär att varvet 1998 med beaktande av serieeffekten vid fartygsbyggandet inte överskridit den kapacitet på totalt 107 000 kbt som det tilldelats. Kommissionen konstaterar att all förändringar av kapacitetsfördelningen skulle kräva kommissionens tillstånd, eftersom kapacitetsbegränsningarna är kopp- lade till det omstruktureringsstöd som de enskilda varven beviljats. I det föreliggande fallet har kommis- sionen inte godkänt tilldelningen av extra kapacitet på 22 000 kbt för KWW för 1998. Genom en skrivelse av den 4 december 1998 meddelade kommissionen Tyskland att Elbe-Werfts kapacitet på 22 000 kbt för 1998 inte kan omfördelas, eftersom denna kapacitet inte står till förfogande för en omfördelning för hela året, utan först från och med den 17 november 1998 då anmälan av stödet drogs tillbaka. Dessutom anser kommissionen att en retroaktiv omfördelning av kapa- citeten inte är tillåten. Detta bekräftades även i kommis- sionens hithörande skrivelse av den 8 januari 1999 till Tyskland. 99. Av dessa skäll och på grund av att det inte finns någon rättsgrund för en retroaktiv omfördelning, har tilldelningen av extra kapacitet på 22 000 kbt till KWW för år 1998 inte rättsverkan och saknar betydelse för det pågående förfarandet. till 100. Av de skäl som redogörs för i skälen 48–77 drar kommissionen slutsatsen att den del av stödet till ett belopp av 623,45 miljoner euro (1 246,9 miljoner mark) förmån för KWW, som kommissionen godkänt i fyra delbetalningar (beslut delgivna genom skrivelser av den 3 mars 1993 (N 692/D/91), 17 janua- ri 1994 (N 692/J/91), 20 februari 1995 (N 1/95), 18 oktober 1995 (N 637/95) och 11 december 1995 (N 797/95)), som motsvarar överskridandet av den årliga kapacitetsbegränsningen på 85 000 kbt med 37 414 kbt, inte längre uppfyller förutsättningarna i artikel 87. 3 e i EG-fördraget. Då det inte finns något annat kriterium på stödets förenlighet, och då Tyskland eller KWW inte fört fram något sådant kriterium, är denna del av stödet oförenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget. 101. För att fastställa det stödbelopp som är oförenligt med fördraget har kommissionen tagit flera alternativ i övervägande och kommit till följande resultat: 102. 103. 104. Kommissionen utgår från att den årliga kapacitetsbe- gränsningen för KWW på 85 000 kbt gäller för tio år. Vid bedömningen av överskridandet av kapacitetsbe- gränsningen under ett år, dvs. under år 1998, skulle kommissionen kunna ha bestämt beloppet av olagligt stöd uteslutande på grundval av överskridandets varak- tighet. Det skulle ha medfört att en tiondedel av omstruktureringsstödet skulle ha ansetts vara ofören- ligt med den gemensamma marknaden. Å andra sidan skulle det också ha varit möjligt att sätta överskridandet på 37 414 kbt i förhållande till den totala, för tio år giltiga kapacitetsbegränsningen (850 000 kbt). Det skulle ha gett ett procenttal på 4,4 % och motsvarande andel av stödet skulle ha betraktats som olagligt. Kommissionen har kommit till slutsatsen att ingen av de ovan nämnda metoderna är tillfredsställande för att fastställa beloppet av det olagliga stödet, eftersom de inte tar tillräcklig hänsyn till den relativa vikten av överskridandet av den årliga kapacitetsbegränsningen på 85 000 kbt. För at ta hänsyn till denna aspekt har kommissionen gjort sin beräkning på grundval av en kombination av en lineärt proportionell metod och ett tillägg, vars funktion är att fånga upp den ytterligare snedvridning av konkurrensen som orsakats av det mycket kraftiga överskridandet av den årliga kapaci- tetsbegränsningen. Eftersom den årliga kapacitetsbegränsningen för KWW på 85 000 gäller för tio år, beräknades andelen av överskridandet på 37 414 kbt i förhållande till den totala kapacitetsbegränsningen för denna period (850 000 kbt). Detta ger en procentsats på 4,4 %. Förutom detta måste det mycket betydande överskri- dandet av kapacitetsbegränsningen under 1998 tas i beaktande, eftersom kommissionen anser att ju större överskridandet är desto större blir snedvridningen av konkurrensen. Eftersom 37 414 kbt innebär att den årliga kapacitetsbegränsningen överskrids med mer än 20 %, togs detta, på grund av sin effekt på graden av snedvridning av konkurrensen, i beaktande vid beräkningen som ett ytterligare element. Den andel med vilken den årliga kapacitetsbegränsningen över- skrids med mer än 20 % (20 414 kbt) fastställdes. Detta ger en procentsats på 2,4 % i förhållande till den totala kapacitetsbegränsningen på 850 000 kbt. 105. Följaktligen fastställs beloppet av det oförenliga stödet på grundval av storleken av det totala överskridandet plus en ytterligare komponent, som tar hänsyn till den särskilda snedvridning av konkurrensen som orsakats av att den årliga kapacitetsbegränsningen överskridits 23. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 274/35 med mer än 20 %. Detta belopp av oförenligt stöd beräknas som en andel av det totala driftsstödet på 372,5 miljoner euro (745 miljoner mark) och investe- ringsstöd på 237,45 miljoner euro (474,9 miljoner mark), dvs. totalt 609,95 miljoner euro (1 219,9 miljo- ner mark). Det stödbelopp som på grund av KWW:s kapacitetsöverskridande under år 1998 skall anses vara oförenligt med den gemensamma marknaden uppgår följaktligen till 41,5 miljoner euro (83,0 miljoner mark). Detta belopp skall återkrävas. 106. Såsom kommissionen konstaterar påpekades i beslutet att inleda förfarandet (16) att det genom en skrivelse av den 3 mars 1993 delgivna beslutet om det godkända nedläggningsstödet på 13,5 miljoner euro (27 miljoner mark) beviljades för att finansiera ersättningar och andra sociala åtgärder fill förmån för tidigare anställda. Eftersom varvet utbetalat dessa medel tidigare anställda, bortser kommissionen från återkrav av detta belopp. Av detta skäl ingår nedläggningsstödet inte i beräkningen. till 107. Kommissionen påpekar att återkravet skall ske i enlig- lagstiftning. Till het med förfarandena i nationell beloppet skall läggas ränta som beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd och löper från och med den dag då stödet betalades ut till stödmottagaren till dess att det faktiskt återbetalas. på 85 000 kbt med 37 414 kbt under år 1998 inte längre förutsättningarna enligt artikel 87. 3 e i EG- fördraget och är enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget oförenligt med den gemensamma marknaden. 110. Stödet till ett belopp av 41,5 miljoner euro (83,0 miljo- ner mark) är därför oförenligt med den gemensamma marknaden och måste återkrävas. Till det stödbelopp som skall återkrävas skall läggas ränta som beräknas från och med den dag då stödet betalades ut till stödmottagaren till dess att det faktiskt återbetalas. HA¨ RIGENOM FO¨ RESKRIVS FO¨ LJANDE. Artikel 1 Tysklands stöd till förmån för Kvaerner Warnow Werft GmbH till ett belopp av 41,5 miljoner euro (83,0 miljoner mark) är oförenligt med den gemensamma marknaden enligt arti- kel 87. 1 i EG-fördraget. Artikel 2 VI Slutsats 1. Tyskland skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att av stödmottagaren återkräva stödet till ett belopp av 41,5 miljo- ner euro (83,0 miljoner mark). 108. Kommissionen drar slutsatsen att Kvaerner Warnow Werft GmbH 1998 överskred sin årliga kapacitetsbe- gränsning på 85 000 kbt med 37 414 kbt. Denna årliga kapacitetsbegränsning fastställdes av kommissio- nen i de beslut som delgivits genom skrivelser av den 3 mars 1993, 17 januari 1994, 20 februari 1995, 18 oktober 1995 och 11 december 1995 som ett väsentligt villkor för godkännande av stödet på totalt 623,45 miljoner euro (1 246,9 miljoner mark) enligt direktiv 90/684/EEG om stöd till varvsindustrin och direktiv direktiv 90/684/EEG om stöd till varvsindustrin och följaktli- gen för stödets förenlighet med den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 3 e i EG-fördraget. 92/68/EEG om ändring av 109. Eftersom kommissionen anser att omfattningen av kapacitetsöverskridandet bestämmer graden av sned- vridning av konkurrensen, uppfyller det stödbelopp som motsvarar överskridandet av kapacitetsbegräns- ningen Utan att det påverkar förordnanden av Europeiska ge- 2. menskapernas domstol enligt artikel 242 i fördraget skall återkravet verkställas utan dröjsmål och enligt förfarandena i den tyska lagstiftningen, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa kommissionens beslut. I det syftet skall Tyskland vid förfaranden inför nationell domstol vidta alla nödvändiga åtgärder som är tillgängliga i dess rättssystem, inbegripet interimistiska åtgärder, utan att gemenskapsrätten påverkas (17). 3. Till beloppet skall läggas ränta som beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidrags- ekvivalenten inom ramen för regionalstöd och löper från och med den dag då stödet betalades ut till stödmottagaren till dess att det faktiskt återbetalas. (16) EGT C 41, 16. 2. 1999, s. 23. 27. 3. 1999, s. 1). (17) Se artikel 14. 3 i förordning (EG) nr 659/1999 (EGT L 83, L 274/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 10. 1999 Artikel 3 Artikel 4 Tyskland skall inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Utfärdat i Bryssel den 8 juli 1999. Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland. På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: 1999/791/EG: Beschikking van de Commissie van 8 juli 1999 betreffende de aanvraag van het Verenigd Koninkrijk van Groot-Brittannië en Noord-Ierland voor een overgangsregeling op grond van artikel 24 van Richtlijn 96/92/EG van het Europees Parlement en de Raad betreffende gemeenschappelijke regels voor de interne markt voor elektriciteit (Kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 1551/1) (Slechts de tekst in de Engelse taal is authentiek)

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
approximation of laws
electrical energy
single market
transitional period (EU)

text: 11. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 319/1 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) COMMISSIE BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 8 juli 1999 betreffende de aanvraag van het Verenigd Koninkrijk van Groot-Brittanniº en Noord-Ierland voor een overgangsregeling op grond van artikel 24 van Richtlijn 96/92/EG van het Europees Parlement en de Raad betreffende gemeenschappelijke regels voor de interne markt voor elektriciteit (Kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 1551/1) (Slechts de tekst in de Engelse taal is authentiek) (1999/791/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (3) Bij brief van 16 oktober 1998 heeft de regering van het Verenigd Koninkrijk nadere inlichtingen verstrekt. Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Richtlijn 96/92/EG van het Europees Parlement en de Raad van 19 december 1996 betreffende gemeenschappelijke regels voor de interne markt voor elektriciteit (1), en met name op artikel 24, Na de lidstaten van de aanvraag van het Verenigd Koninkrijk van Groot-Brittanniº en Noord-Ierland in kennis te hebben gesteld, Overwegende hetgeen volgt: I. DE FEITEN 1. Procedure (1) Op 30 januari 1998 hebben vertegenwoordigers van het ministerie van Handel en Industrie van het Verenigd Koninkrijk de diensten van de Commissie een eerste uit- eenzetting gegeven over de inhoud van de aanvraag voor een overgangsregeling voor Noord-Ierland. (2) Bij brief van 18 februari 1998 heeft de regering van het Verenigd Koninkrijk een aanvraag voor een overgangs- regeling voor Noord-Ierland op grond van artikel 24 van de richtlijn ingediend. (1) PB L 27 van 30. 1. 1997, blz. 20. 2. Structuur van de elektriciteitssector en de tenuit- voerlegging van Richtlijn 96/92/EG in Noord-Ier- land (4) De huidige structuur van de elektriciteitssector in Noord- Ierland dateert van april 1992, toen de elektriciteitsvoor- ziening geherstructureerd en geprivatiseerd werd. De elektriciteitsproductie vindt in hoofdzaak plaats bij vier onafhankelijke producenten, die vennootschappen met beperkte aansprakelijkheid zijn: Ballylumford Power Ltd, nu Premier Power Ltd, Belfast West Power Ltd, Coolkeeragh Power Ltd, Kilroot Power Ltd. (5) Het totale vermogen van deze centrales is 2 063 MW. Meer dan 82 % hiervan wordt door twee van de vier pro- ducenten opgewekt. Verder zijn er nog een paar kleine producenten die elektriciteit uit duurzame bron produce- ren. (6) Een afzonderlijk bedrijf, Northern Ireland Electricity plc (NIE), is verantwoordelijk voor de exploitatie van het transmissie- en distributienet, de levering en de afname van elektriciteit. Uit hoofde van zijn verantwoordelijk- heid voor de afname van elektriciteit is NIE verplicht alle door de voornaamste onafhankelijke centrales opgewekte elektriciteit af te nemen. De prijzen van NIE zijn geregu- leerd, die van de producenten niet. L 319/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 12. 1999 (7) Het elektriciteitsnet van Noord-Ierland is niet gekoppeld aan het net in de rest van het Verenigd Koninkrijk en is via slechts ØØn koppellijn met Ierland verbonden. Die koppellijn van 300 MW is in 1995 hersteld na 20 jaar niet te zijn gebruikt en biedt een draaiende reserve voor in beide netten. Noord-Ierland en Ierland tot stand komt, zal deze kop- pellijn waarschijnlijk meer worden gebruikt. Ook wordt een koppellijn van 250 MW naar Schotland gepland. In de toekomst, wanneer er handel (8) Richtlijn 96/92/EG is in Noord-Ierland nog niet ten uit- voer gelegd. Het is echter de bedoeling om toegang voor derde partijen op basis van gepubliceerde tarieven te introduceren. De groep in aanmerking komende afne- mers zal worden gedefinieerd als de grootste afnemers die nodig zijn om in enig jaar te voldoen aan de eisen betreffende de openstelling van de markt, dat wil zeggen de in artikel 19, leden 1 en 2, van Richtlijn 96/92/EG genoemde minimumeisen. 3. De door de regering van het Verenigd Koninkrijk aangemelde overgangsregeling terugverdiend met een kleiner aantal afnemers, en dat zouden voornamelijk niet in aanmerking komende afne- mers zijn. Dit zou leiden tot een verhoging van de elek- triciteitsprijs voor deze kleinere afnemers. Deze extra kosten worden (cid:132)Franchise Customer Excess Costs(cid:148) genoemd. Deze kosten zouden niet alleen door de gebonden afnemers moeten worden opgebracht, maar door alle afnemers. (13) De verplichtingen in verband met de stroomafnameover- eenkomsten kunnen al volgt worden onderverdeeld: Gestrand vermogen (14) Na de tenuitvoerlegging van Richtlijn 96/92/EG kunnen in aanmerking komende afnemers hun leverancier vrij kiezen. Als er nieuwe producenten op de markt worden toegelaten en die hun elektriciteit aan in aanmerking komende afnemers kunnen verkopen, kan het gebeuren dat het vermogen van de bestaande producenten groter is dan de vraag naar elektriciteit in Noord-Ierland. Ook de aanleg van een koppellijn tussen Noord-Ierland en Schotland, die sinds 1991 wordt overwogen, kan op deze situatie van invloed zijn. (9) De aanvraag, en dus ook deze beschikking, betreft een overgangsregeling die uitsluitend voor het grondgebied van Noord-Ierland geldt. Extra kosten in verband met een gascontract (10) De kennisgeving heeft betrekking op het bestaan van stroomafnameovereenkomsten tussen NIE en de boven- genoemde vier grote elektriciteitsproducenten, die geslo- ten werden toen de sector in 1992 geherstructureerd en geprivatiseerd werd. Krachtens deze overeenkomsten is NIE verplicht de benodigde elektriciteit bij deze vier pro- ducenten aan te kopen. De betaling bestaat uit twee ele- menten: i) een (cid:132)availability payment(cid:148), een bedrag dat gebaseerd is op de beschikbaarheid en de exploitatieka- rakteristieken van de productie-eenheden en bedoeld is als bijdrage in de vaste kosten, zoals de financieringskos- ten, de lonen, het rendement op het ge(cid:239)nvesteerde ver- mogen; ii) een (cid:132)energy payment(cid:148), een bedrag dat over- eenkomt met de kosten van de aankoop en verbranding van brandstof en wordt berekend aan de hand van het in de overeenkomst vastgelegde aandeel van elke productie- eenheid, het thermische aandeel en de kosten van de brandstof. (11) De overeenkomsten lopen tussen 2001 en 31 maart 2024 af. De overeenkomsten die na 2012 aflopen, kun- nen echter onder bepaalde voorwaarden worden opge- zegd met ingang van 1 november 2010. (15) Op 1 april 1992 is een gasombouwovereenkomst geslo- ten tussen NIE en Ballylumford Power Ltd, nu Premier Power Ltd, die voorziet in de ombouw van de olie- gestookte eenheden van de centrale Ballylumford op gas. Het grootste deel van het gas wordt aangekocht krach- tens een gascontract met aankoopverplichting, (cid:132)Long Term Interruptible 3(cid:148). Dit contract is in 1992 gesloten en loopt tot 2009; de prijzen liggen volgens de kennisge- ving per jaar 20 miljoen GBP boven de huidige markt- prijzen. De hieraan verbonden kosten worden krachtens de stroomafnameovereenkomst aan NIE doorberekend. Kosten van een gasleiding (16) Met het oog op de invoering van gas in Noord-Ierland moest een gasleiding aangelegd worden van Twyholm, Schotland, door het North Channel naar Islandmagee en moesten de ketels van de centrale van olie op gas wor- den omgebouwd. De kosten hiervan waren 130 miljoen GBP voor de gasleiding en 35 miljoen GBP voor de ombouw van de ketels. (12) NIE kan in problemen komen doordat de grondslag van de betalingsverplichting aan de producenten uit hoofde van de bestaande stroomafnameovereenkomsten vastligt, ook al daalt het aantal door NIE beleverde verbruikers. Aangezien het door NIE aan de producenten te betalen bedrag grotendeels vastligt, moeten die kosten worden Rookgasontzwaveling (17) Ten slotte kunnen eventuele toekomstige wijzigingen in de milieuwetgeving, zoals de eis om in bestaande instal- laties een voorziening voor rookgasontzwaveling in te bouwen, met kosten gepaard gaan. 11. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 319/3 O m v a n g v a n d e g e s t r a n d e k o s t e n in aanmerking komende afnemers die niet bij NIE kopen. Op basis van deze raming zal de CTC worden vast- gesteld. (18) De kennisgeving bevat de volgende raming van de gestrande kosten per jaar (in miljoen GBP): Gestrand vermogen Extra kosten in verband met het gascontract Kosten van de gasleiding Kosten van rookgasontzwaveling Totaal 0-25 0-25 0-14 0-18 0-82. (19) Deze kosten kunnen zich voordoen tot uiterlijk 2024, het jaar waarin de laatste stroomafnameovereenkomst afloopt. Krachtens de verschillende vergunningen die aan de producenten en NIE zijn verleend, kunnen sommige van deze overeenkomsten echter al in 2010 worden opgezegd als aan bepaalde voorwaarden wordt voldaan. Ook kan over de voorwaarden van de overeenkomsten opnieuw worden onderhandeld om de totale gestrande kosten omlaag te brengen. De regering van het Verenigd Koninkrijk en de regelgevende instantie benadrukken in de kennisgeving dat de gestrande kosten alleen voor compensatie in aanmerking kunnen komen als dergelijke onderhandelingen onvruchtbaar zijn gebleken. (23) Alle afnemers betalen de CTC aan de leveranciers, die het geld aan NIE overmaken. De heffing wordt gebaseerd op het aantal verbruikte kWh en apart op de elektrici- teitsrekening van de afnemer gespecificeerd. (24) Aan het eind van elk boekjaar berekent NIE het bedrag dat te veel of te weinig is terugverdiend, waarna de CTC voor het volgende jaar wordt aangepast, zodat de com- te pensatie de Franchise Customer Excess Costs niet boven gaat. II. JURIDISCHE BEOORDELING 1. Rechtsgrond: artikel 24, leden 1 en 2, van Richtlijn 96/92/EG (25) De regering van het Verenigd Koninkrijk heeft kennis gegeven van een aanvraag voor een overgangsregeling betreffende vermeende verplichtingen en garanties inzake werking op grond van artikel 24 van Richtlijn 96/92/EG. W i j z e v a n t e r u g v e r d i e n e n 2. De eisen van artikel 24 (20) Bij de kennisgeving is uitgegaan van de hypothese dat de in aanmerking komende gestrande kosten worden terug- verdiend door invoering van een heffing op het eindver- bruik van elektriciteit. De regering van het Verenigd Koninkrijk onderstreept echter dat zorgvuldig moet wor- den nagegaan of de kosten door de afnemers en de elek- triciteitssector gezamenlijk kunnen worden opgebracht alvorens definitieve beslissingen over een dergelijke hef- fing, kunnen worden genomen. (21) Het uitgangspunt is om NIE toe te staan het deel van de gestrande kosten dat niet kan worden terugverdiend doordat in aanmerking komende afnemers hun elektrici- teit niet bij NIE kopen, terug te verdienen door invoering van een heffing, Competitive Transition Charge (CTC) genaamd, voor het gebruik van het elektriciteitsnet. Dit bedrag wordt de Franchise Customer Excess Costs genoemd. (22) Drie maanden voor afloop van elk boekjaar zal NIE een raming van deze Franchise Customer Excess Costs voor het volgende boekjaar opstellen, met inachtneming van factoren als de verwachte beschikbaarheid van opwer- kingscapaciteit overeenkomstig de stroomafnameover- eenkomst, de totale vraag van het net en de vraag van de (26) Artikel 24, leden 1 en 2, van Richtlijn 96/92/EG luidt als volgt: (cid:132)1. De lidstaten waar de v(cid:243)(cid:243)r de inwerkingtreding van deze richtlijn verleende vergunningen verplichtingen of garanties inzake werking inhouden die eventueel niet kunnen worden nagekomen vanwege de bepalingen van deze richtlijn, kunnen verzoeken in aanmerking te komen voor een overgangsregeling, die hun door de Commissie kan worden toegekend, waarbij onder andere de omvang van het betrokken net alsmede het niveau van koppeling van het net en de structuur van de elektri- citeitsindustrie in aanmerking worden genomen. De Commissie stelt de lidstaten van dergelijke verzoeken in kennis alvorens een besluit te nemen, en houdt daarbij rekening met de eerbiediging van de vertrouwelijkheid. De besluiten worden in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen bekendgemaakt. 2. De overgangsregeling is van beperkte duur en gebonden aan de datum waarop de in lid 1 bedoelde ver- plichtingen of garanties verstrijken. De overgangsregeling kan betrekking hebben op ontheffingen van de hoofd- stukken IV, VI en VII van deze richtlijn. Aanvragen om een overgangsregeling moeten uiterlijk een jaar na de inwerkingtreding van deze richtlijn door de lidstaten aan de Commissie worden toegezonden. (cid:148). L 319/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 12. 1999 (27) Artikel 24, leden 1 en 2, van Richtlijn 96/92/EG, in het licht van het EG-Verdrag, vereist dientengevolge dat bij het in aanmerking nemen van een verzoek om een over- gangsregeling de volgende elementen door de Commissie worden onderzocht. (32) De maatregelen die worden overwogen, zijn gebaseerd op een pure compensatieregeling, dat wil zeggen, een door een lidstaat opgelegd stelsel van heffingen ter com- pensatie van gestrande kosten die uit de toepassing van Richtlijn 96/92/EG voortvloeien. (28) A. Eisen betreffende de aard van de desbetreffende verplichtin- gen of garanties van werking 1. Het bestaan van een verplichting of garantie van werking moet bewezen worden. 2. De verplichting of garanties van werking moeten v(cid:243)(cid:243)r 20 februari 1997 zijn aangegaan of gege- ven. 3. Tussen de inwerkingtreding van Richtlijn 96/92/EG en het niet kunnen naleven van de verplichting moet een causaal verband worden aangetoond. (29) B. Eisen betreffende de voorgestelde maatregelen om de des- betreffende doelstellingen te verwezenlijken 1. De maatregelen in het kader van de overgangs- regeling moeten binnen de toepassingssfeer val- len van de ontheffingen van de hoofdstukken IV, VI en VII van Richtlijn 96/92/EG. 2. De overgangsregeling moet van beperkte duur zijn en gebonden zijn aan de datum waarop de desbetreffende verplichtingen of garanties van werking verstrijken. 3. De overgangsregeling moet de minst beperkende maatregelen toepassen die redelijkerwijs nodig zijn voor het bereiken van de doelstellingen, die zelf legitiem moeten zijn. Bij haar besluit over deze kwesties moet de Commisie onder andere rekening houden met de omvang van het betrok- ken net, het niveau van koppeling van het net en de structuur van de elektriciteitsindustrie. (33) In het onderhavige geval vereist de toepassing van derge- lijke heffingen geen ontheffing van bovengenoemde hoofdstukken van Richtlijn 96/92/EG, en kan dan ook niet worden beschouwd als een overgangsregeling in de zin van artikel 24 ervan. (34) Het feit dat maatregelen zoals die welke in dit geval wor- den overwogen, tot zeer aanzienlijke verstoringen van de interne markt voor elektriciteit kunnen leiden, heeft geen invloed op deze conclusie. De Commissie erkent dat de betaling van dergelijke heffingen tot economische con- sequenties kan leiden die in grote lijnen overeenkomen met de consequenties van een gehele of gedeeltelijke ont- heffing van enkele van de verplichtingen in de hoofd- stukken IV, VI of VII van Richtlijn 96/92/EG. Dergelijke verstoringen vloeien echter uit de aard der zaak niet voort uit een specifieke ontheffing zoals die waarin genoemde richtlijn voorziet. Het overmaken van een compensatiebetaling aan bepaalde elektriciteitsproducen- ten, gefinancierd door een door de verbruikers te betalen heffing, is dan ook een maatregel die niet rechtstreeks in de richtlijn wordt behandeld, maar een maatregel die op grond van de mededingingsregels, in het bijzonder artikel lid 3, onder c), van het EG-Verdrag moet worden 87, In deze veronderstelling wordt ervan uit- beoordeeld. gegaan dat maatregelen met een gelijkwaardige economi- sche uitwerking coherent worden behandeld, ongeacht de voor elk afzonderlijk geval relevante procedure. (35) In het licht van de niet-toepasselijkheid van artikel 24 van Richtlijn 96/92/EG is het dan ook niet nodig boven- genoemde verdere eisen A. 1, A. 2, A. 3 en B. 2, B. 3 te beoordelen. 3. Beoordeling van de overgangsregeling van het Ver- 4. Conclusie enigd Koninkrijk (30) In het onderhavige geval betreffende de aangemelde overgangsregeling is het niet nodig te bepalen of aan de eisen A. 1, A. 2, A. 3 of B. 2, B. 3 is voldaan, aangezien deze maatregelen geen betrekking hebben op ontheffin- gen van de hoofdstukken IV, VI en VII van Richtlijn 96/92/EG en dus niet voldoen aan bovengenoemde eis B. 1. (31) Zoals hierboven werd vermeld, moet de door de lidstaat gekozen regeling voorzien in een afwijking van de eisen die in de hoofdstukken IV, VI of VII van Richtlijn 96/92/EG zijn vervat, teneinde een overgangsregeling in de zin van artikel 24 van die richtlijn te vormen. (36) De door de regering van het Verenigd Koninkrijk aange- melde overgangsregeling op grond van artikel 24 van Richtlijn 96/92/EG is getoetst aan artikel 24, leden 1 en 2, van die richtlijn. De Commissie concludeert dat in dit geval een overgangsregeling op grond van artikel 24 niet kan en ook niet hoeft te worden goedgekeurd aangezien de gekozen maatregelen geen afwijking van de hoofd- stukken IV, VI of VII van de richtlijn inhouden. De rege- ling behelst overmakingen van compensatiebetalingen aan bepaalde elektriciteitsproducenten gefinancierd door een door de verbruikers te betalen heffing. Dergelijke maatregelen worden niet rechtstreeks door de richtlijn behandeld, maar moeten worden beoordeeld op grond van de regels inzake staatssteun, in het bijzonder artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag. 11. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 319/5 HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 zoals gedefinieerd in artikel 24, lid 2, van die richtlijn, zouden vormen. Artikel 24 van Richtlijn 96/92/EG is dan ook op de door de regering van het Verenigd Koninkrijk aangemelde overgangsregeling niet van toepassing. Deze beschikking betreft de aanvraag van het Verenigd Koninkrijk voor een overgangsregeling op grond van artikel 24 van Richtlijn 96/92/EG, die op 18 februari 1998 bij de Com- missie is aangemeld en die op 16 oktober 1998 een aanvulling kreeg. De kennisgeving betreft stroomafnameovereenkomsten tussen NIE en Ballylumford Power Ltd (nu Premier Power Ltd), Belfast West Power Ltd. Coolkeeragh Power Ltd en Kilroot Power Ltd. Artikel 3 Deze beschikking is gericht tot het Verenigd Koninkrijk van Groot-Brittanniº en Noord-Ierland. Artikel 2 Gedaan te Brussel, 8 juli 1999. De door de regering van het Verenigd Koninkrijk aangemelde overgangsregeling behelst geen maatregelen die afwijkingen van de hoofdstukken IV, VI of VII van Richtlijn 96/92/EG, Voor de Commissie Christos PAPOUTSIS Lid van de Commissie