title: 1999/673/CE: Decisión de la Comisión, de 20 de julio de 1999, relativa a la ayuda estatal que Alemania tiene previsto conceder a Saxonylon Textil GmbH [notificada con el número C(1999) 2535] (Texto pertinente a efectos del EEE) (El texto en lengua alemana es el único auténtico)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
man-made fibre
textile industry

formats: html pdf print

text: 16. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 268/25 relativa a la ayuda estatal que Alemania tiene previsto conceder a Saxonylon Textil GmbH DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 20 de julio de 1999 [notificada con el número C(1999) 2535] (El texto en lengua alemana es el único auténtico) (Texto pertinente a efectos del EEE) (1999/673/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de las Comunidades Europeas y, en particular, el apartado 2 de su artículo 88, Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, la letra a) del apartado 1 de su artículo 62, Visto el Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, de 22 de marzo de 1999, por el que se establecen disposiciones de aplicación del artículo 93 del Tratado CE (1), y, en particular, su artículo 7, Después de haber emplazado a los interesados para que presenten sus observaciones, de conformidad con la disposi- ción citada (2) y teniendo en cuenta dichas observaciones, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) (5) I. PROCEDIMIENTO Por carta de 19 de junio de 1998, Alemania notificó a la Comisión la propuesta de conceder una ayuda a Saxonylon Textil GmbH en relación con una inversión en una planta de producción para fabricar hilo de polia- mida en Meerane, Sajonia. Por carta de 10 de septiembre de 1998 facilitó información complementaria a la Comi- sión. Por carta de 17 de noviembre de 1998, la Comisión informó a Alemania de su decisión de incoar el procedi- miento previsto en el apartado 2 del artículo 88 del Tratado CE con respecto a esta ayuda. Alemania respondió a la incoación del procedimiento por carta de 7 de enero de 1999. La decisión de la Comisión de incoar el procedimiento se publicó en el Diario Oficial de las Comunidades Euro- peas (2). La Comisión invitó a los interesados a presentar sus observaciones sobre la ayuda en cuestión. La Comisión recibió observaciones al respecto por parte de seis interesados. Transmitió dichas observaciones a Alemania, dándole la posibilidad de comentarlas y recibió sus comentarios por carta de 15 de junio de 1999. II. DESCRIPCIÓN DETALLADA DE LA AYUDA La ayuda propuesta se refiere a un proyecto de inversión de Saxonylon Textil GmbH, filial del Tolaram Group, Singapur. El grupo Tolaram opera en más de veinte países y fabrica y vende productos textiles, fibras, hilos, (6) (7) (8) (9) cubiertas para suelos, papel, productos químicos, equipo de telecomunicaciones, productos alimenticios, artículos electrónicos y domésticos. El proyecto consiste en levantar una moderna planta de producción en Meerane para la fabricación de hilo industrial y continuo de poliamida 6. 6, incluido el hilo completamente orientado (fully drawn yarn, FDY), el hilo parcialmente orientado (partly drawn yarn, PDY), el hilo texturado y el hilo torcido y teñido. Se fabricarán hilos multifilamentos micro, finos y medios con filamentos de 0,5 a 1 denier. La capacidad prevista de la planta es de 12 140 tone- ladas anuales, debiendo empezar la producción en el tercer trimestre de 1999. La producción de esta planta deberá reemplazar entre 3 000 y 4 000 toneladas anuales de productos de nailon que en la actualidad importa el Tolaram Group de fuera de la Comunidad. El proyecto creará como mínimo 150 puestos de trabajo. El coste total del proyecto elegible asciende a 120,990 millones de marcos alemanes. El apoyo financiero previsto incluye 35,208 millones de marcos alemanes correspondientes al vigésimo sexto 26° programa marco de interés común para mejorar las estructuras econó- micas regionales (3), aprobado por la Comisión, y una deducción por inversiones de 7,138 millones de marcos alemanes, con una intensidad general de la ayuda del 35 %. Al iniciar el procedimiento, la Comisión expresó dudas sobre la compatibilidad de la ayuda con el mercado común ya que claramente el proyecto no se atenía a las disposiciones correspondientes del código relativo a las ayudas a la industria de fibras sintéticas (en lo sucesivo denominado «el código») (4). III. OBSERVACIONES DE LOS INTERESADOS El Comité internacional del rayón y de las fibras sinté- ticas (CIRFS) señaló que estaba claro que existía una situación de sobrecapacidad estructural tanto para los hilos continuos de poliamida para uso textil como para los hilos continuos de poliamida para uso industrial, en consecuencia, las disposiciones del código relativas a la escasez estructural de suministros no serían aplicables en este caso. Dado que el proyecto incluía un aumento de la capacidad de la empresa en circunstancias en las que no podía demostrarse carencia estructural de suministro, la ayuda era incompatible con el código. El CIRFS añadió que muchas empresas activas en este sector se habían (1) DO L 83 de 27. 3. 1999, p. 1. (2) DO C 39 de 13. 2. 1999, p. 2. (3) Carta (SG) D/7104 de la Comisión de 18 de septiembre de 1997. (4) DO C 94 de 30. 3. 1996, p. 11. L 268/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 10. 1999 modernizado y en algunos casos habían añadido nueva capacidad sin infringir las disposiciones del código. En este momento hay planteados varios proyectos que no cuentan con ayuda estatal y que podrían verse en peligro si se autorizaran subvenciones a un proyecto de la competencia. El CIRFS ha previsto que entre 1998 y 2003 la demanda de hilos continuos de poliamida para uso textil descenderá una media de 1,6 % anual, mien- tras que la demanda de hilos continuos de poliamida para uso industrial permanecerá relativamente estática. Rechaza el argumento de que la ayuda tenía por fina- lidad reestructurar la industria de los nuevos Länder. Este argumento no tiene base en el código. Además, la rees- tructuración de las plantas de fabricación de hilos de poliamida en la antigua República Democrática Alemana (RDA) ha concluido ya con relativo éxito. La Industrievereinigung Chemiefaser e. V. señaló también que la ayuda propuesta era incompatible con el código. Argumentaba que no había escasez estructural de sumi- nistros de los productos en cuestión en Alemania y que la ayuda sería un golpe especialmente duro para los fabricantes no subvencionados de Alemania oriental. Profibra, la Asociación española de fabricantes de fibras químicas, argumentó que la ayuda propuesta dañaría a los competidores españoles, que ya están haciendo frente a condiciones de mercado difíciles y solicitan la estricta aplicación del código. También se recibieron observaciones de Poliseda SL, una empresa textil que fabrica hilos continuos de poliamida para uso textil y para uso industrial; Poliseda, haciendo referencia a los bajos porcentajes de utilización de las capacidades del sector, se opone a la concesión de la ayuda, que considera incompatible con el código. Nurel SA, un fabricante de hilos textiles de fibra y filamentos de poliéster y de hilos textiles de poliamida, también se refirió a la difícil situación a la que debían enfrentarse los fabricantes actuales. La ayuda propuesta pondría en peligro la inversión financiada con recursos internos, dando a las operaciones subvencionadas una ventaja competitiva desleal. Nylstar GmbH señaló que, en caso de concederse la ayuda, estaría obligada, dadas las tendencias adversas del mercado, a cesar la producción en las fábricas alemanas de Freiburg im Breisgau (Baden- Württemberg) y Neumünster (Schleswig-Holstein) con la pérdida de 525 puestos de trabajo. (10) (11) (12) (14) Respecto a la cuestión de la reducción de capacidad, Alemania quiere destacar que el proyecto se refiere a la inversión en una nueva planta. Dado que la empresa no tenía hasta ahora fábricas en el Espacio Económico Europeo (EEE), no se reducen sus capacidades en ningún impacto del otro lugar del EEE. En relación con el proyecto sobre la utilización de la capacidad para fibras e hilos, especialmente respecto a la exportación prevista y la sustitución de importaciones dado el previsto aumento de la demanda, Alemania se remite a las obser- vaciones que hizo antes de la apertura del procedi- miento. (15) Alemania señaló además que, tras la reestructuración de la industria de fibras sintéticas de la antigua RDA, se había cerrado una parte importante de las instalaciones de producción de los nuevos Länder, con la consiguiente reducción de capacidad. De los 28 000 empleados que tenía la industria, sólo 3 205 seguían trabajando en 1996. Se confiaba en que los nuevos Länder podrían desarrollar su propia capacidad de fabricación de fibras químicas, lo menos mantenerla parcialmente. Pero los procesos de reestructuración duraron más de lo previsto en un principio. Hasta inversones que hasta la fecha no son fabricantes en el EEE podrían contribuir con sus inversiones a la reestructuración de la industria local. La construcción de una nueva planta en Sajonia contri- buiría a la conversión de la industria química de los nuevos Länder en una rama competitiva y técnicamente avanzada de la economía. Sería de lamentar que un inversor potencial que quisiera contribuir al desarrollo industrial de una zona del objetivo no 1 y a aumentar las rentas de su población debiera renunciar a su proyecto a causa de una decisión de la Comisión de no autorizar ayudas que había incluido dentro de sus planes como factor de localización esencial. (16) Mediante carta de 15 de junio de 1999 en respuesta a los comentarios de terceras partes, Alemania indicó que la información suministrada por potenciales competi- representantes contradecía en algunos dores y sus términos a la información que había suministrado. La carta señalaba también que toda la información nece- saria para una decisión se había mandado ya a la Comi- sión. IV. COMENTARIOS DE ALEMANIA (17) (13) Mediante carta de 7 de enero de 1999, Alemania respondió a la apertura del procedimiento señalando que la ayuda propuesta favorecería el desarrollo económico de Meerane, zona objetivo no 1. Desde el punto de vista alemán, la valoración del proyecto debería dar tanta importancia a los efectos de la inversión prevista sobre la economía regional como a sus efectos sobre la competencia y el comercio entre los Estados miembros. V. EVALUACIÓN DE LA AYUDA El apartado 1 del artículo 87 del Tratado CE establece que, salvo que el Tratado disponga otra cosa, serán incompatibles con el mercado común en la medida en que afecten a los intercambios comerciales con los Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. De igual forma el apartado 1 del artículo 61 del Acuerdo EEE establece que, salvo que el Acuerdo disponga otra cosa, esta ayuda será incompatible con el funcionamiento de dicho Acuerdo. 16. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 268/27 (18) (19) La ayuda propuesta a Saxonylon Textil GmbH constituye indudablemente una ayuda en el sentido del apartado 1 del artículo 87 del Tratado CE y el apartado 1 del artículo 61 del Acuerdo EEE, ya que permitiría a la empresa efectuar la inversión en cuestión sin tener que correr con el total de los costes. Existe un importante comercio de hilos de poliamida industriales y continuos dentro del EEE, que en 1997 ascendió a cerca de 1 millón de toneladas. Por esta razón hay que suponer que la ayuda propuesta amenaza con perturbar la compe- tencia y afectar al comercio en el sentido del apartado 1 del artículo 87 del Tratado CE y el apartado 1 del artículo 61 del Acuerdo EEE. Las excepciones contempladas en la letra a) del apartado 3 del artículo 87 del Tratado CE y la letra a) del apartado 3 del artículo 61 del Acuerdo EEE se refieren a las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subem- pleo. Si se autoriza a la empresa a llevar a cabo la inversión de que se trata, la ayuda propuesta favorecería el desarrollo económico de Meerane, zona objetivo no 1 en Sajonia. Sin embargo, es necesario controlar los efectos de la ayuda sobre la industria de las fibras sinté- ticas, incluso en las áreas más débiles estructuralmente de la Comunidad. (20) Desde 1997 las condiciones en las que pueden tomarse las medidas para ayudar a los fabricantes de fibras sinté- ticas han venido reguladas por un código de ayuda, cuyos términos y ámbito ha sido revisado con regula- ridad; la última vez que se amplió su período de vigencia fue en 1999 (1). (21) El código en vigor exige a los Estados miembros que notifiquen a la Comisión cualquier proyecto de ayuda, cualquiera que sea su forma e independientemente de que la Comisión haya autorizado o no el régimen de que se trate, siempre que la ayuda no cumpla el criterio de minimis, en apoyo directo de: a) la extrusión/texturización de todos los tipos gené- ricos de fibra e hilo basados en poliéster, poliamida, acrílico o polipropileno, independientemente de su destino final; b) la polimerización (incluida la policondensación) cuando se integre en la extrusión por lo que respecta a la maquinaria utilizada; o c) cualquier proceso secundario vinculado a la instala- ción simultánea de capacidad de extrusión/texturiza- ción por parte del posible beneficiario o de otra empresa del grupo al que pertenezca y que, en la actividad industrial específica de que se trate, se integre normalmente en dicha capacidad por lo que respecta a la maquinaria utilizada. (22) (23) (24) (25) En el presente caso la ayuda se concedería para la insta- lación de una nueva planta para la extrusión de hilo de poliamida, con lo que cae dentro del ámbito de aplica- ción del código. Por esta razón debía notificarse. La Comisión toma nota de que la ayuda propuesta debe concederse dentro de los regímenes aprobados por la Comisión. Sin embargo, la aplicación de los regímenes en cuestión, a saber, el Vigésimo sexto programa marco de interés común (2) para mejorar las estructuras econó- micas regionales y la Ley de ayudas a la inversión debe cumplir las disposiciones comunitarias aplicables a la acumulación de ayuda con diferentes objetivos y para industrias específicas, transporte, agricultura y pesca. El código fija con detalle los criterios que se aplican cuando la Comisión examina las propuestas que caen dentro del ámbito de control. Entre otras cosas, al la evaluar la compatibilidad de la ayuda propuesta, consideración fundamental es la repercusión que ésta puede tener en los mercados de los productos perti- nentes, a saber la fibra o el hilo cuya producción contará con el apoyo de la ayuda. La ayuda a la inversión sólo se autorizaría a grandes empresas, es decir que no fueran pequeñas y medianas empresas (PYME), hasta el 50 % del límite máximo de ayuda aplicable si la ayuda conduce a una importante reducción de la capacidad pertinente o si el mercado de los productos pertinentes adolece de una escasez estructural de oferta y la ayuda no va a provocar un importante aumento de la capacidad de que se trate. La utilización de la capacidad de este sector en el EEE no es muy satisfactoria. En el hilo continuo de poliamida fue aproximadamente del 75 % en 1995 y 1996 y del 79 % en 1997. Parece claro que no hay escasez estruc- tural de oferta en el mercado pertinente, ya que de ser así, de acuerdo con el código el porcentaje medio anual de utilización de la capacidad para la fabricación de la fibra o hilo en cuestión, de los dos años anteriores, sería como mínimo del 90 %. (26) Dado que el mercado no se caracteriza por una escasez estructural de oferta, la Comisión debe tener la certeza de que la ayuda provocará una reducción importante de la capacidad pertinente, a saber, la capacidad de extruír hilo continuo de poliamida. Como la empresa matriz de la que va a recibir la ayuda prevista no produce en la actualidad fibras sintéticas en el EEE, parece evidente que no se va a producir una reducción de la capacidad, importante o no, como resultado del proyecto. Por el contrario, la capacidad aumentará en unas 12 140 tone- ladas anuales. (27) La Comisión constata que el total de la ayuda propuesta es de 42,346 millones de marcos alemanes, equivalente a una intensidad de ayuda del 35 % (bruta), que es el límite aplicable a la ayuda regional para el Land de Sajonia. Aunque se cumplieran los demás criterios del código, la ayuda propuesta sería, por esta razón, el doble de lo que el código autoriza como máximo para empresas grandes. (1) DO C 24 de 29. 1. 1999, p. 18. (2) Carta SG(95) D/17154 de la Comisión, de 27 de diciembre de 1995, y corrigendo SG(96) D/3794 de 11 de abril de 1996. L 268/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 10. 1999 (28) La Comisión no puede aceptar el argumento alemán de que la ayuda debe autorizarse porque la inversión contri- buirá a la reestructuración de la industria de fibras sinté- ticas en los nuevos Länder. Dado que el inversor no es en este momento fabricante en el EEE, no parece que la inversión contribuya directamente a reestructuración de la industria local. Tampoco han suministrado las autori- dades alemanas datos sobre los efectos de esta inversión sobre las capacidades de producción en Sajonia o los demás Länder. Además, el Código establece claramente que la capacidad relevante es la del beneficiario potencial de la ayuda. 7,138 millones de marcos alemanes es incompatible con el mercado común. Dicha ayuda no puede, por tanto, concederse. Artículo 2 Alemania informará a la Comisión, en un plazo de dos meses a partir de la notificación de la presente Decisión, de las medidas adoptadas en cumplimiento de la misma. VI. CONCLUSIONES Artículo 3 (29) Por estas razones la Comisión considera que la ayuda propuesta para Saxonylon Textil GmbH es incompatible con el mercado común y con el funcionamiento del Acuerdo EEE ya que no cumple los requisitos del Código sobre ayuda a la industria de fibras sintéticas, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 La ayuda estatal que Alemania tiene previsto conceder a Saxonylon Textil GmbH, Dresde por un importe de 35,208 millones de marcos alemanes y una ayuda a la inversión de El destinatario de la presente Decisión será la República Federal de Alemania. Hecho en Bruselas, el 20 de julio de 1999. Por la Comisión Karel VAN MIERT Miembro de la Comisión


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1583/1999 της Επιτροπής, της 20ής Ιουλίου 1999, περί εκδόσεως στις 30 Ιουλίου 1998, πιστοποιητικών εισαγωγής για τα προϊόντα του τομέα προβείου και αιγείου κρέατος στο πλαίσιο δασμολογικών ποσοστώσεων ΓΣΔΕ/ΠΟΕ που δεν είναι ειδικές ποσοστώσεις ανά χώρα για το τρίτο τρίμηνο του 1999

eurovoc_concepts:
Germany
Namibia
goatmeat
import licence
sheepmeat
tariff quota

formats: pdf print

text: 21. 7. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 188/11 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1583/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Ιουλίου 1999 περί εκδόσεως στις 30 Ιουλίου 1998, πιστοποιητικών εισαγωγής για τα προϊόντα του τοµέα προβείου και αιγείου κρέατος στο πλαίσιο δασµολογικών ποσοστώσεων ΓΣ∆Ε/ΠΟΕ που δεν είναι ειδικές ποσοστώσεις ανά χώρα για το τρίτο τρίµηνο του 1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2467/98 του Συµβουλίου, της 3ης Νοεµβρίου 1998, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα του προβείου και αιγείου κρέατος (1), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1439/95 της Επιτροπής, της 26ης Ιου- νίου 1995, σχετικά µε τους λεπτοµερείς κανόνες εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3031/89 του Συµβουλίου για τις εισαγω- γές και εξαγωγές προϊόντων στον τοµέα του προβείου και αιγείου κρέατος (2), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 344/1999 (3), και ιδίως το άρθρο 16 παράγραφος 4, άρθρου 15 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1439/95, πρέπει να κατά ενιαίο ποσοστό, µειωθούν οι ποσότητες αυτές σύµφωνα µε το άρθρο 16 παράγραφος 4 στοιχείο β) του ιδίου κανονισµού. (3) (4) ότι, όταν οι ποσότητες για τις οποίες ζητήθηκαν πιστοποιη- τικά είναι κατώτερες ή ίσες µε τις ποσότητες που προβλέ- πονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1439/95, όλες οι αιτή- σεις πιστοποιητικών γίνονται αποδεκτές· ότι υποβλήθηκαν αιτήσεις στη Γερµανία για προϊόντα που κατάγονται από τη Ναµίµπια, Εκτιµώντας: ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: (1) ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1439/95 έχει καθορίσει, στον τίτλο ΙΙ Β, τις λεπτοµέρειες εφαρµογής σε ό,τι αφορά τις εισαγωγές που υπάγονται στους κωδικούς ΣΟ 0104 10 30, 0104 10 80, 0104 20 90 και 0204 στο πλαίσιο δασµολο- ειδικές γικών ποσοστώσεων ΓΣ∆Ε/ΠΟΕ που δεν ποσοστώσεις ανά χώρα· ότι σύµφωνα µε το άρθρο 16 παρά- γραφος 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1439/95, πρέπει να καθορισθεί σε ποιο µέτρο δύναται να δοθεί συνέχεια στις αιτήσεις εκδόσεως πιστοποιητικών εισαγωγής, οι οποίες κατατέθηκαν κατά το τρίτο τρίµηνο του έτους 1999· είναι (2) ότι, όταν οι ποσότητες για τις οποίες έχουν υποβληθεί αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής είναι ανώτερες από τις ποσότητες που δύνανται να εισαχθούν κατ’ εφαρµογή του Άρθρο 1 Η Γερµανία εκδίδει στις 30 Ιουλίου 1999 τα πιστοποιητικά εισαγωγής που προβλέπονται στον τίτλο ΙΙ Β του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1439/95 για τα οποία υποβλήθηκαν αιτήσεις από την 1η έως τις 10 Ιουλίου 1999. Για τα προϊόντα που υπάγονται στον κωδικό ΣΟ 0204, οι ζητούµενες ποσότητες, καταγωγής Ναµίµπια χορη- γούνται καθ’ ολοκληρίαν. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 21 Ιουλίου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 20 Ιουλίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 312 της 20. 11. 1998, σ. 1. (2) ΕΕ L 143 της 27. 6. 1995, σ. 7. (3) ΕΕ L 43 της 17. 2. 1999, σ. 6


title: 2000/116/EF: Kommissionens beslutning af 20. juli 1999 om statsstøtte, der er finansieret ved skattelignende afgifter, og som Nederlandene har til hensigt at yde til salgsfremme for prydplanter (meddelt under nummer K(1999) 3440) (Kun den nederlandske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Netherlands
State aid
advertising
horticulture
quasi-fiscal charge

text: L 34/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 2. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 20. juli 1999 om statsstøtte, der er finansieret ved skattelignende afgifter, og som Nederlandene har til hensigt at yde til salgsfremme for prydplanter (meddelt under nummer K(1999) 3440) (Kun den nederlandske udgave er autentisk) (2000/116/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 234/68 af 27. februar 1968 om oprettelse af en fælles markedsordning for levende planter og blomsterdyrkningens produkter (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 3290/94 (2), efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (3) i overensstemmelse med artikel 88, stk. 2, i traktaten og under hensyntagen til disse første afsnit, bemærkninger, og ud fra følgende betragtninger: I. Sagsforløb (1) (2) (3) I overensstemmelse med traktatens artikel 88, stk. 3, anmeldte de nederlandske myndigheder over for Kommissionen ovennævnte støtteforanstaltning ved brev af 9. december 1996, der blev registreret den 12. december 1996. Kommissionen modtog yderligere oplysninger ved brev af 4. marts 1997, der blev regi- streret den 5. marts 1997. Ved brev SG(97) D/4124 af 30. maj 1997 underrettede Kommissionen den nederlandske regering om sin beslut- ning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende den anmeldte støtteforanstaltning. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren Fællesskabers i De offentliggjort blev Tidende (4). Kommissionen interesserede Europæiske opfordrede (1) EFT L 55 af 2. 3. 1968, s. 1. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (3) EFT C 227 af 26. 7. 1997, s. 5. (4) Jf. fodnote 3. til at fremsætte deres bemærkninger parter til den omhandlede støtte. Den videresendte de indkomne bemærkninger til de nederlandske myndigheder med anmodning om eventuelle kommentarer. Nederlandene meddelte Kommissionen sine kommentarer hertil ved brev af 22. juni 1998. (4) På et møde den 23. november 1998 mellem repræsen- tanter for den nederlandske regering og producentorga- nisationen blev der fremlagt yderligere oplysninger. (5) (6) II. Detaljeret beskrivelse af støtteforanstaltningen Anmeldelsen vedrører ændring af en skattelignende afgift, som anvendes til finansiering af en eksisterende støtteordning for salgsfremmende aktiviteter. Den nye bestemmelse gør det muligt at lægge afgift på produkter, der importeres fra andre medlemsstater, og at tilbageføre indtægterne herfra til de repræsentative salgsorganisati- oner. varetages aktiviteter Den eksisterende støtte ydes til salgsfremme i prydplan- tesektoren (støtteforanstaltning nr. 766/95). De salgs- fremmende af Bloemenbureau Holland. Støtten finansieres gennem en skattelignende afgift, som Productschap Tuinbouw (tidligere Product- schap voor Siergewassen (PVS)) lægger på prydplanter eller formeringsmateriale fra disse ved salg i Nederlan- dene. Afgiften afhænger af værdien af de solgte produkter og skal betales af alle producenter og importører af prydplanter. Produkter, der importeres fra andre EU-medlemsstater, er udtrykkeligt undtaget fra afgiften. 9. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 34/21 Kommissionen har altid betragtet indtægter hidrørende fra en afgift, der var pålagt ved national lov, som stats- midler, jf. traktatens artikel 87, stk. 1. Da de pågældende indtægter anvendes til at fremme salget af visse neder- landske produkter (blomster og planter), og da de derfor »fordrejer eller truer med at forvride konkurrencevilkå- rene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner«, er den nederlandske foranstaltning derfor en støtteforanstaltning i medfør af traktatens artikel 87, stk. 1. statens salgsorganisation, som på ethvert tidspunkt kan nedlægge veto mod ethvert forslag. Hvis der ikke opnås enighed gennem samråd, kan et udvalg, der nedsættes af begge parter, en bindende henstilling. Udvalget skal bestå af et medlem, der udpeges af hver part, og en uafhængig tredje part, der udpeges af repræ- sentanterne for de kontraherende organisationer. formulere (9) Productschap Tuinbouw anvender tre udvælgelseskrite- rier for at sikre, at partnerorganisationerne i de andre medlemsstater er repræsentative. Sådanne organisationer skal: importeres I henhold til den foreslåede ændring skal undtagelsen for fra andre medlemsstater, produkter, der ophæves, og disse produkter pålægges afgift på samme måde som nederlandske produkter eller produkter, der importeres fra tredjelande. Alle indtægter fra afgiften på produkter, der importeres fra andre medlemsstater, skal anvendes til salgskampagner i de berørte medlemsstater i et tæt samarbejde mellem Productschap Tuinbouw og repræsentative organisationer i de andre medlemsstater. (10) Productschap Tuinbouw agter at indgå kontrakter med repræsentative organisationer i alle medlemsstater med henblik på gennemførelse af salgsfremmende aktiviteter, og det indtægterne anvendes på generiske salgskampagner for prydplanter. De nederlandske myndigheder har fremlagt en model- kontrakt. fremgå, hvorledes skal heraf a) være i stand til at gennemføre salgsfremmende aktivi- teter b) gennemføre sine aktiviteter på hele den pågældende medlemsstats område c) repræsentere et bredt udsnit af producenterne og forhandlerne. Selv om det ikke lykkes at finde en organisation, der opfylder disse tre kriterier, skal der i henhold til de nederlandske myndigheders oplysninger søges at finde en producent- eller forhandlerorganisation, der repræ- senterer sektoren, og som bl. a. varetager salgsfremmende aktiviteter. Hvis flere organisationer opfylder udvælgel- seskriterierne, skal de alle konsulteres, og kontrakten enten indgås med dem alle, eller dem, der ikke indgås kontrakt med, anerkender den organisation, der får kontrakten, som værende repræsentativ. Ifølge de neder- landske myndigheder er det herved muligt at undgå et arbitrært valg af partnerorganisation. (7) at Tuinbouw, til Productschap De nederlandske myndigheder har understreget, at de foreslåede kontrakter med repræsentative salgsorganisati- oner i de andre medlemsstater vil blive indgået frivilligt, uden at der øves nogen form for pres. I sit brev med partnerorganisationer kontrakttilbud potentielle forklarer kontrakten vedrører opkrævning af afgifter på produkter fra de pågældende medlemsstater og tilbagebetaling af de indtægter, der opnås derved. De nederlandske myndig- heder påpeger, at det i en af betragtningerne inden kontraktbestemmelserne anføres, at afgiften pålægges produkter, der sælges i eller via Nederlandene. I henhold til de nederlandske myndigheder kan kontrakten derfor kun indgås, hvis den anden medlemsstats repræsentative organisation udtrykkeligt godkender, at dens produkter, ved salg i eller via Nederlandene, pålægges en afgift, og indtægterne herfra tilbageføres. De nederlandske myndigheder garanterer, at hvis der for en medlemsstats vedkommende ikke kan indgås en sådan kontrakt, vil denne medlemsstats produkter ikke blive pålagt afgift. (8) i modelkontrakten fra Den vigtigste bestemmelse Productschap Tuinbouw er, at aktiviteterne til salgs- fremme skal fællesskab mellem Productschap Tuinbouw og medlemsstatens salgsorganisation. I henhold til kontrakten skal alle salgs- fremmende aktiviteter endvidere godkendes af medlems- fastlægges og gennemføres i (11) De nederlandske myndigheder har fremlagt en detaljeret liste over de partnerorganisationer, de vil samarbejde med i de forskellige medlemsstater, andre potentielle partnerorganisationer og årsagerne til, at de enkelte organisationer i overensstemmelse med ovenstående kriterier blev valgt. Med hensyn til arten af salgsfremmestøtte har de neder- landske myndigheder bekræftet deres tidligere erklæring om, at det eksisterende program (støtteforanstaltning nr. 766/95) opfylder Kommissionens kriterier for national støtte til reklame for landbrugsprodukter (5), og om, at det samme gælder for salgsfremmende aktiviteter, der gennemføres i samarbejde med partnerorganisationer i andre medlemsstater. Kommissionen mener derfor, at støtten under det nye program er forenelig med fælles- markedet. (12) De nederlandske myndigheder foreslår at indføre en afgift for produkter, der importeres fra andre medlems- stater. I overensstemmelse med EF-Domstolens kendelse i sag 47/69, Frankrig mod Kommissionen (6), anser Kommissionen generelt støtte, der finansieres gennem skattelignende afgifter, som også pålægges produkter, der importeres fra andre medlemsstater, som uforenelig med fællesmarkedet. (13) Kommissionen mener, at den omstændighed, at partner- organisationerne i de andre medlemsstater først skal godkende, at deres produkter pålægges afgiften, er en vigtig faktor, der adskiller den fra de sædvanlige skatte- lignende afgifter. Denne godkendelse synes at gøre da afgiften importerede produkter frivillig, på (5) EFT C 302 af 12. 11. 1987, s. 6. (6) Sml. 1970, s. 487. L 34/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 2. 2000 Productshap Tuinbouw kun kan lægge afgifter på produkter, der importeres fra andre medlemsstater, hvis partnerorganisationerne i de pågældende medlemsstater accepterer ordningen. Afgiften på importerede produkter kan derfor kun blive obligatorisk, hvis der foreligger en sådan godkendelse. Tilbageførslen af indtægterne til partnerorganisationerne er efter Kommissionens opfattelse yderligere et forhold, som adskiller ordningen fra de sædvanlige skattelignende afgifter. medlemsstater. Da afgiftsprovenuet tilbageføres til disse medlemsstater, kan det endvidere antages, at afgifts- byrden sammenholdt med de fordele, der opnås ved støtteforanstaltningen, ikke er større for importerede produkter end for indenlandske produkter. (15) Kommissionen tvivler imidlertid meget på, at de betin- gelser, der er angivet i betragtning 13, vil være opfyldt, når ordningen tages i brug. (16) Kommissionen har derfor indledt proceduren efter EF- traktatens artikel 88, stk. 2. (14) Kommissionen konkluderede derfor, at hvis betingel- serne i betragtning 13 er opfyldt, kan den foreslåede ordning anses for at være forenelig med fællesmarkedet, da den er baseret på en frivillig godkendelse fra de repræsentative partnerorganisationer i de pågældende III. Mulige økonomiske konsekvenser af afgiften (17) Ifølge oplysningerne fra Productschap Tuinbouw vil den foreslåede afgift få følgende økonomiske konsekvenser: Afskårne blomster og potteplanter 1998 (1 000 NLG) Land Import Indtægter efter indførsel af den skattelig- nende afgift Frankrig Belgien Tyskland Italien Det Forenede Kongerige Irland Danmark Grækenland Portugal Spanien Østrig Finland Sverige 29 300 79 600 34 500 9 600 7 800 4 000 10 800 1 700 2 100 103 800 600 200 400 274 745 322 90 73 37 101 16 20 970 6 2 3 I alt 284 400 2 659 (18) De anslåede og de faktiske omkostninger ved salgsfremmende aktiviteter, som finansieres gennem skattelignende afgifter, der udelukkende lægges på nederlandske produkter er: År Anslåede omkostninger Faktiske omkostninger (NLG) 1993 1994 1995 1996 26 045 000 26 880 000 27 710 000 28 250 000 25 550 002 26 907 924 9. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 34/23 (19) Afgiften var i årene 1995-1998 følgende: 1995: 0,8 %, 1996: 0,95 %, 1997: 1,05 % og 1998: 1,15 %. (20) De økonomiske konsekvenser fremgår ligeledes af en sammenligning med eksporten af blomsterløg fra Nederlandene: Eksport af blomsterløg fra Nederlandene Værdi 1994 275 717 310 533 1994 85 848 84 430 Mængde 1995 286 589 279 217 1995 88 482 65 954 (1 000 EUR) 1996 293 790 253 598 (tons) 1996 93 726 65 674 i EU uden for EU Kilde: Eurostat. i EU uden for EU Kilde: Eurostat. IV. Bemærkninger fra de andre medlemsstater og interesserede parter Tuinbouw og VLAM, som varetager salgsfremme for landbrugsprodukter i Flandern. 4. 1. Belgien (21) De belgiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger til Nederlandenes foreslåede foranstaltninger ved brev af 22. august 1997: (22) De sætter spørgsmålstegn ved, om de produkter, der indføres fra andre medlemsstater, nu er fritaget for den skattelignende afgift. (23) De belgiske myndigheder undrer sig ligeledes over, hvori forskellen til den nuværende situation består. Efter deres opfattelse er det ikke klart, om afgiften anvendes på salg ved auktioner eller på alle importerede planter. Foran- staltningens rækkevidde (dvs. hvilke produkter der skal pålægges told) synes også at være temmelig uklar. (24) Der er overhovedet ingen garanti for, at indtægterne fra afgiften vil blive anvendt til at fremme salget af de produkter, den pålægges (hvis f. eks. en vis procentdel af afgiften anvendes på potteplanter, bør den samme procentdel af indtægterne herfra anvendes til fremme af potteplantesalget). Indtægterne fra afgiften på belgiske produkter bør endvidere fordeles under hensyntagen til produktets regionale oprindelse. (25) Hvad angår repræsentative partnerorganisationer, påpeger de belgiske myndigheder, at salgsfremme er et regionalt i Belgien. Eftersom afgifterne pålægges i produktionssektoren, bør den inddrages i de salgsfremmende aktiviteter og samarbejde herom med salgssektoren. anliggende 4. 2. Det Forenede Kongerige (27) Det Forenede Kongerige fremsatte sine bemærkninger ved brev af 29. august 1997: (28) (29) (30) (31) I henhold til Det Forenede Kongerige er der et repræsen- tationsproblem. Productschap Tuinbouw samarbejder hovedsagelig med to britiske organisationer, og ingen af disse er overhovedet repræsentative for de fleste produ- center og forhandlere. Der er derfor risiko for, at visse forhandlere vil være nødt til at betale afgiften uden at være repræsenteret. Produkter fra medlemsstater, ordningen, risikerer at blive diskrimineret. som ikke deltager i Producenter og forhandlere fra andre medlemsstater vil ikke nødvendigvis få ligelig fordel af det salgsfremmende arbejde, der gøres af Productshap Tuinbouw. Det er heller ikke klart, hvad der vil ske med de indtægter, der ikke anvendes til dette arbejde. Det bør gennem indførelse af regler sikres, at de indtægter, der kommer ind, føres tilbage. at Endelig kan visse praktiske aspekter give anledning til problemer. Productschap Tuinbouw skal naturligvis sikre, oprindelse bestemmes nøje. I modsat fald er der risiko for, at der etableres en unfair ordning med faste skattelignende afgifter. importerede produkters de (26) De belgiske myndigheder meddelte ved brev af 18. januar 1999, at de trækker deres forbehold tilbage. De behøver ikke længere at blive taget i betragtning, da der er indgået en samarbejdsaftale mellem Productschap (32) De britiske myndigheder mener derfor, at det neder- landske forslag er i modstrid med producenternes inte- resser sig afgiften på importerede produkter. i de andre medlemsstater og modsætter L 34/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 2. 2000 (33) Tuinbouw. Denne The Flowers and Plants Association udtrykte ved brev af 5. januar 1999 sin støtte til den ordning, der foreslås af Productschap sammenslutning hævder at repræsentere alle de store britiske eksportører af narcisser. Den ordning, der foreslås af Productschap Tuinbouw, skulle gøre det muligt for organisationen at gennemføre generiske salgskampagner. salgsfremmende arbejde, der gøres i Nederlandene. Set i lyset af EU's indsats for at fremme salget af blomster og planter og for til fordel for EU-producenterne at opveje konsekvenserne af liberaliseringen af import fra tredje- lande under det særlige program til fremme af salget, kan den nederlandske plan ligeledes spille en vigtig rolle. Den kan endog danne grundlag for et EU-program. 4. 3. Danmark (45) Frivilligheden ved ordningen er et andet aspekt, der skal tages hensyn til. (34) De danske myndigheder fremsatte deres bemærkninger ved brev af 3. september 1997: (35) Alene det administrative besvær med opkrævning af skattelignende afgifter på produkter, der importeres fra andre medlemsstater, bør betragtes som en hindring for et velfungerende indre marked. Godkendelse af den nederlandske ordning vil endvidere kunne skabe præce- dens for andre medlemsstater. (36) Det frivillige element ved ordningen er ikke tilstrækkelig grund til at ændre Kommissionens praksis med hensyn til skattelignende afgifter på importerede produkter. (37) Den foreslåede ordning vil desuden ramme danske produkter, der eksporteres til Nederlandene, dobbelt hårdt, fordi de allerede beskattes i Danmark. 4. 4. Sverige (38) De svenske myndigheder fremsatte deres bemærkninger ved brev af 23. september 1997: (39) til Selv om afgifterne er frivillige og indtægterne herfra tilbageføres eksportlandet, udgør ordningen en hindring for handelen i det indre marked og medfører administrative ekstraomkostninger. Den skattelignende afgift kan ligeledes medføre, at visse lande indstiller salget af deres produkter på det nederlandske marked, hvilket ville være til fordel for de nederlandske produ- center. (40) Da der i flere lande allerede opkræves afgifter, ville ordningen udgøre en dobbelt byrde. (41) Der kan kun opkræves en frivillig afgift — enten direkte eller gennem en repræsentativ organisation — hvis alle producenter og forhandlere er enige om det. (42) De svenske myndigheder betvivler, at erhvervsdrivende fra de andre medlemsstater kan få lige så stor gavn af ordningen som de nederlandske erhvervsdrivende. (43) (44) Trädgårdsnäringens Riksförbund (den svenske sammen- slutning af producenter af gartneriprodukter) og Blom- stergrossisternas Riksförbund (den svenske sammenslut- ning af blomstergrossister) fremsatte deres bemærk- ninger ved brev af 22. december 1998: I sit svar til Kommissionen peger de svenske myndig- heder på de retlige og konkurrencemæssige aspekter. Herved tager myndighederne i henhold til de to sammenslutninger kun lidt hensyn til de svenske repræ- sentative organisationers meget mere positive vurdering. De svenske sammenslutninger støtter det nederlandske forslag fuldt ud. De fleste EU-lande nyder godt af det V. Kommentarer fra Nederlandene (46) juni 1998 (hvori der henvises til Ved brev af 22. Productschap Tuinbouw's bemærkninger i brev af 30. januar 1998, som er vedlagt brevet fra de nederlandske myndigheder) reagerede de nederlandske myndigheder således: 5. 1. Hvad angår Belgiens bemærkninger (47) I overensstemmelse med Productschap Tuinbouw's regler er afgiften siden 1. januar 1996 ikke blevet anvendt på produkter fra andre medlemsstater. Hvis der ved auktioner efter denne dato og af tekniske årsager alligevel er blevet pålagt afgifter, vil de blive betalt tilbage. (48) Der vil ikke kun blive lagt afgifter på salg ved auktioner, men også på salg i forbindelse med disse. Ordningen bliver ikke forskellig fra den, der anvendtes før 1996. Afgiften skal kun gælde for blomsterdyrkningens produkter. Der er særlige regler for blomsterdyrkningens produkter og blomsterløg. (49) Der bliver allerede skelnet mellem potteplanter og andre produkter fra blomsterdyrkning. Indtægterne skal derfor fordeles på hver af de grupper, der er pålagt afgifter. Fordeling af afgiftsindtægterne fra Belgien vil afhænge af de repræsentative organisationer. (50) Den foreslåede ordning er til gavn for hele blomster- dyrkningssektoren (både producenter og forhandlere). 5. 2. Hvad angår de britiske bemærkninger (51) Der udvælges først en national organisation. Hvis dette ikke er muligt, forsøger Productschap Tuinbouw at arbejde med organisationer, der repræsenterer en stor del af de berørte sektorer. Til det formål er der blevet gennemført drøftelser med andre organisationer (f. eks. National Farmers' Union). Så længe der ikke findes en sammenslutning af repræsentative organisationer, fore- slår Productschap Tuinbouw at fortsætte samarbejdet med de to britiske organisationer, som man i øjeblikket samarbejder med. I henhold til Productschap Tuinbouw er det salgsfremmende arbejde til gavn for hele sektoren, og problemet med anvendelse af afgifter uden repræsen- tation skal ses i dette perspektiv. (52) Det påpeges, at kun tre medlemsstater endnu ikke har underskrevet kontrakten. Disse tre lande tegner sig for under 1 % af det samlede beløb, der er kommet ind. 9. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 34/25 (53) Det kan eventuelt overvejes at tilbagebetale de afgiftsind- tægter fra medlemsstaterne, der ikke er blevet anvendt til salgsfremme. En sådan løsning synes dog ikke at være særlig påkrævet i betragtning af de kontrakter, der alle- rede er indgået. (60) (54) Productschap Tuinbouw mener at kunne bestemme importerede produkters oprindelse med en stor grad af sikkerhed. Der skal årligt gennemføres drøftelser med medlemsstaternes kompetente myndigheder for at fast- lægge, hvor store beløb de enkelte lande har til gode. 5. 3. Hvad angår Danmarks bemærkninger (55) Ifølge Productschap Tuinbouw er der ikke tale om en dobbelt byrde, fordi de afgifter, der opkræves i Nederlan- dene, føres tilbage til Danmark. 5. 4. Hvad angår Sveriges bemærkninger (56) (57) Ifølge Productschap Tuinbouw stilles nederlandske erhvervsdrivende ikke gunstigere end andre erhvervsdri- vende. Ifølge Productschap Tuinbouw er der ikke tale om en dobbelt byrde, da de afgifter, der opkræves i Nederlan- dene, føres tilbage til Sverige. VI. Vurdering af støtteforanstaltningen (58) Den tvivl, der har fået Kommissionen til at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, består stadig. 6. 1. Omfanget af partnerorganisationernes repræsentativitet (59) Helt frivillige bidrag fra blomsterdyrkningssektoren til finansiering af produktfremme betragtes ikke som stats- støtte i henhold til artikel 87, stk. 1, da det ikke drejer sig om »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form«. Dette er ikke tilfældet i den foreliggende sag. For at garantere, at afgiften pålægges på grundlag af en frivillig kontrakt, skal alle prydplanteproducenter og -forhandlere i den pågældende medlemsstat godkende den. De organisati- oner, der indgås kontrakt med, skal derfor repræsentere alle medlemsstatens producenter og forhandlere, hvilket tilfældet med den foreslåede nederlandske ikke er ordning. Det juridiske grundlag for ordningen er en såkaldt hefferingsverordening, der giver Productshap Tuinbouw mulighed for at lægge afgifter på importerede produkter. Kommissionen har under henvisning til Domstolens retspraksis (7) altid ment, at indtægter hidrø- rende fra en national obligatorisk afgift er at betragte som statsmidler i henhold til artikel 87, stk. 1. Der er således tydeligvis tale om statsstøtte i henhold til artikel 87, stk. 1. En skattelignende afgift, som lægges på importerede produkter, er uforenelig med fællesmar- kedet, fordi den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne negativt. På mødet den 23. november 1998 pegede Productschap Tuinbouw's repræsentanter på lighederne med den ordning, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 2275/96 af 22. november 1996 om specifikke foran- staltninger for levende planter og blomsterdyrkningens produkter (8) og Kommissionens forordning (EF) nr. 803/98 af 16. april 1998 om gennemførelsesbestem- melser til Rådets forordning (EF) nr. 2275/96 om speci- fikke foranstaltninger for levende planter og blomster- dyrkningens produkter (9). Det skal i den forbindelse påpeges, at programmer til fremme af salget af levende planter og blomsterdyrknin- gens produkter skal indgives af repræsentative sammen- slutninger af erhvervsdrivende inden for en eller flere aktiviteter i sektoren for levende planter og blomster- dyrkningens produkter (artikel 4 i forordning (EF) nr. 803/98). De partnerorganisationer, Productschap Tuinbouw har indgået kontrakter med, er de samme som dem, der er aktive inden for disse rammer på EU-plan. Productshap Tuinbouw antager derfor, at myndighederne i de forskel- lige EU-lande opfatter partnerorganisationerne som værende repræsentative og har godkendt dem som sådan. (61) Dette argument kan imidlertid ikke godtages. Der skal foretages en klar skelnen mellem på den ene side organi- sationer, der er udpeget til at forvalte EU-budgetter på grundlag af en rådsforordning og under medlemssta- ternes og Kommissionens tilsyn, og på den anden orga- nisationer, som — i de fleste tilfælde uden et nationalt lovmæssigt grundlag — udpeges af Productschap Tuin- bouw til at forvalte en afgiftsordning for virksomheder, der i visse tilfælde er og i andre ikke er medlemmer af disse organisationer, og til at fremme salget af blomster og planter ved hjælp af indtægterne fra sådanne afgifter. Et horisontalt EU-retsinstrument (herunder navnlig en forordning), hvorved der indføres fælles kriterier, og som i offentlighedens interesse tager sigte på at opnå en vis harmonisering, en medlemsstat til på eget initiativ at indføre hindringer i form at skatter eller afgifter. Der foreligger desuden den risiko, at afgiften anvendes uden repræsentation. nødvendigvis berettiger ikke (62) Den omstændighed, at salgsfremmende aktiviteter i andre medlemsstater skal gennemføres i samråd med Productschap Tuinbouw, giver denne organisation en vis indflydelse på salgsfremmende gennemførelsen af arbejde i disse lande, som de andre medlemsstaters orga- nisationer ikke har i Nederlandene. Denne ubalance giver anledning til at tro, at foranstaltningen er skræddersyet til de nederlandske erhvervsdrivende. 6. 2. Anvendelse af midler, der føres tilbage (63) Det er ikke klart, om producenter og forhandlere i de andre medlemsstater ville være i stand til at få lige så meget gavn af de salgsfremmende foranstaltninger, der gennemføres af partnerorganisationerne i disse landet, som nederlandske producenter og forhandlere får af de foranstaltninger, der iværksættes af Productschap Tuin- bouw. (7) Dom i sag 78/76, Steinike & Weinlig mod Tyskland, Sml. 1977, s. 595. (8) EFT L 308 af 29. 11. 1996, s. 7. (9) EFT L 115 af 17. 4. 1998, s. 5. L 34/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 2. 2000 Det er Domstolens faste retspraksis (10), at hvis fordelene forbindelse med anvendelsen af afgiften fuldt ud i opvejer den byrde, der er lagt på det indenlandske produkt, når det afsættes på markedet, så har denne afgift samme virkning som told, hvilket er i modstrid med artikel 23 og 25. Hvis disse fordele kun delvist opvejer den afgift, der pålægges indenlandske produkter, er den pågældende afgift omfattet af traktatens artikel 90. I sidstnævnte tilfælde er afgiften uforenelig med artikel 90 og derfor forbudt, hvis den diskriminerer importerede produkter, dvs. hvis den i mærkbar grad opvejer afgiftsbyrden for i sammenligning med importerede produkter. indenlandske produkter krav fordel specialiteter, I det foreliggende tilfælde er det ikke slået fast, at impor- terede produkter ikke diskrimineres, eller at de skattelig- nende afgifter og indtægterne herfra ikke er i modstrid med traktatens artikel 90. Det afgørende spørgsmål er, om importerede produkter virkelig kan have samme fordele af støtteordningen som indenlandske produkter. Selv om reglerne sikrer lige behandling for indenlandske og importerede produkter, er betingelserne i praksis uvægerligt til for de indenlandske erhvervsdri- vende, fordi det salgsfremmende arbejde er gearet til de indenlandske og markedsvilkår (sæsonbetingede udsving og ændringer med hensyn til de dyrkede sorter). Selv om man antager, at importerede produkter virkelig kan have samme fordele af støtteord- ningen på samme måde som indenlandske produkter, findes der i praksis ikke nogen mekanisme, hvormed Kommissionen kan kontrollere, om produkter fra de 14 andre medlemsstater nyder godt af støtten på samme måde som de indenlandske produkter. Dette skyldes især, at de nederlandske myndigheder ikke har oplyst, hvilket at bestemme de importerede produkters oprindelse (jf. betragtning 31), bortset fra en vag forsikring fra Productshap Tuinbouw om, at organisationen anser sig selv for at være i stand til at foretage denne bestemmelse (jf. betragtning 54). identifikationssystem, anvendes der til (64) Desuden er målsætningerne med artikel 87 og 88 på den ene side og artikel 90 på den anden forskellige. Den omstændighed, at en indenlandsk foranstaltning opfylder kravene i artikel 90, medfører ikke nødvendigvis, at den er i overensstemmelse med andre bestemmelser, som f. eks. artikel 87 og 88. Når en støtteforanstaltning finan- sieres gennem en afgift for visse virksomheder eller produktioner, skal Kommissionen ikke blot undersøge, om finansieringsformen er i overensstemmelse med trak- tatens artikel 90, men også om den, kombineret med den støtte, den bidrager til, er forenelig med artikel 87 og 88 (11). Da afgifterne ikke er frivillige (hvilket de i henhold til jf. betragtning 59) og forklaringen ovenfor ikke er, indtægterne herfra tilbageføres til eksportlandet, kan den (66) (10) Jf. dom i de forenede sager C-78 til C-83/90, Compagnie Commer- ciale de l'Ouest mod Receveur Principal des Douanes, Sml. 1992 I, s. 1847, præmis 27, og Domstolens dom af 16. december 1992 i sag C-17/91, Lornoy mod den belgiske stat, Sml. 1992 I, s. 6523, præmis 21. (11) Domstolens dom af 25. juni 1970 i sag 47/69, som allerede er omhandlet i fodnote 6. Jf. også dom af 2. august 1993 i sag C- 266/91, Cellulose Beira mod Fazenda publica, Sml. 1993 I, s. 4337, og dom af 27. oktober 1993 i sag C-72/92, Scharbatke mod Tyskland, Sml. 1993 I, s. 5509. foreslåede ordning være til hinder for samhandelen i det indre marked og give anledning til supplerende admini- strative omkostninger. Den foreslåede ordning synes frem for alt at have til formål at genskabe konkurrenceevnen for nederlandske produkter, der selv er omfattet af den skattelignende afgift. Importerede produkter, der ville være blevet mere konkurrencedygtige, fordi der kun lægges afgifter på indenlandske produkter, mister denne fordel, hvis de også pålægges afgifter. Anvendelse af indtægterne fra afgiften til importerede produkter opvejer ikke nødvendigvis tabet af denne konkurrence- fordel, fordi der i praksis ikke er sikret lige behandling af produkterne (jf. betragtning 63). salgsfremme for Den foreslåede ordning risikerer at fordreje den frie for Støttens konkurrence. samhandelen mellem medlemsstaterne kan endvidere blive forstærket på grund af finansieringsformen, som også indebærer, at der lægges afgifter på importerede produkter. konsekvenser negative (65) Det skal tilføjes, at erhvervsdrivende fra de andre medlemsstater ofte påtager sig at yde støtte til finansie- ring af lignende salgsfremmende aktiviteter. Når produ- center fra de andre medlemsstater eksporterer til lande, der opkræver importafgifter, finansierer de den samme type aktiviteter to gange. De nederlandske myndigheder har i den forbindelse erklæret, at de er indstillet på at genindføre en ordning svarende til den, der tidligere fandtes for Tyskland og Nederlandene, hvor en erhvervsdrivende afgiftsfritages, hvis denne dokumenterer allerede at have betalt en tilsvarende afgift i det andet land. En sådan formalitet (fremlæggelse af dokumenter for at kunne blive fritaget for afgiften) må imidlertid betragtes som en foranstaltning med tilsvarende virkning (dvs. »enhver af medlemsstaternes bestemmelser for handelen, som direkte eller indirekte, øjeblikkeligt eller potentielt, kan hindre samhandelen i Fællesskabet« (12) og er derfor i modstrid med traktatens artikel 28. Helt enkle formali- teter, som f. eks. fremvisning af dokumenter og eventuel tilhørende kontrol eller verificering, kan udgøre en hindring for samhandelen i EU. Sådanne kontroller ved grænserne er i øvrigt kun berettiget i et mindre antal tilfælde (13). Indtægterne fra skattelignende afgifter kan i øvrigt vise sig at være for små til at iværksætte salgsfremmende aktiviteter. I en sådan situation findes der ingen korrige- rende sikrer producenter og forhandlere fra de andre medlemsstater en rimelig kompensation, og intet kan hindre den godkendte orga- nisation i at beholde pengene. foranstaltninger, der (12) Domstolens dom af 11. 1974, s. 837. juli 1974 i sag 8/74, Dassonville, Sml. (13) Domstolens dom af 25. oktober 1979 i sag 159/78, Kommissionen mod Italien (told), Sml. 1979, s. 3247. 9. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 34/27 (67) VII. Konklusioner Kommissionen mener på grundlag af ovenstående ikke, at der er anledning til at fravige den sædvanlige praksis for statsstøtte, som finansieres ved afgifter, der også lægges på importerede produkter, nemlig at ordningen skal være baseret på en frivillig godkendelse fra de erhvervsdrivende eller godkendte repræsentative organi- sationer i de berørte medlemsstater, og indtægterne fra afgiften føres tilbage til de pågældende medlemsstater. Kommissionen anser derfor denne støtte, der finansieres ved skattelignende afgifter, som ligeledes pålægges produkter, der importeres fra andre medlemsstater, som uforenelig med fællesmarkedet — fra andre medlemsstater, er uforenelig med fællesmarkedet. Støtteordningen kan derfor ikke bringes i anvendelse. Artikel 2 Nederlandene underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til Nederlandene. VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 1999. Artikel 1 Den støtte, Nederlandene påtænker at yde til salgsfremmende foranstaltninger for prydplanter, og som finansieres ved en skattelignende afgift, der pålægges produkter, som importeres På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1595/1999 av den 20 juli 1999 om fastställande av stöd till odling av druvor avsedda för framställning av vissa torkade druvssorter för regleringsåret 1999/2000

eurovoc_concepts:
dried product
grape
marketing
production aid

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 188/37 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1595/1999 av den 20 juli 1999 om fastställande av stöd till odling av druvor avsedda för framställning av vissa torkade druvssorter för regleringsåret 1999/2000 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2201/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker (1), ändrad genom förordning (EG) nr 2199/97 (2), särskilt artikel 7. 5 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. I artikel 7. 1 andra stycket i förordning (EG) nr 2201/96 anges kriterierna för fastställande av stödet för odling av druvor för framställning av torkade druvor av sorterna Sultan och Moscatel och av korinter. Enligt artikel 7. 1 tredje stycket i förordning (EG) nr 2201/96 är det möjligt att tillämpa olika stödbelopp beroende på vilken druvsort som odlas och även beroende på andra faktorer som påverkar avkastningen. När det gäller sultanrussin bör ytterligare en åtskillnad göras mellan sådana arealer som är angripna av Phyllo- xera eller sådana som har nyplanterats under de senaste fem åren samt övriga arealer. Det stöd bör fastställas som skall beviljas de producenter som nyplanterar sina vinodlingar i syfte att bekämpa Phylloxera enligt de villkor som anges i artikel 7. 4 i ovannämnda förordning (EG) nr 2201/96. Enligt den kontroll som utförts av de arealer där endast dessa druvor odlas har den maximalt garanterade areal inte överskridits som anges i artikel 4 i kommissionens förordning (EEG) nr 2911/90 av den 9 oktober 1990 om tillämpningsföreskrifter för produktionsstöd för vissa druvsorter avsedda för torkning (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2614/95 (4). 5. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för baer- betade produkter av frukt och grönsaker. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Under regleringsåret 1999/2000 skall i enlighet med artikel 7. 1 i förordning (EG) nr 2201/96 stödet per hektar för odling av druvor avsedda för framställning av torkade druvor av sorterna Sultan och Moscatel och av korinter uppgå till de belopp som anges i bilagan. Artikel 2 Enligt artikel 7. 4 i förordning (EG) nr 2201/96 skall stödet till i syfte att de producenter som nyodlar sina vinodlingar bekämpa Phylloxera uppgå till 3 917 euro per hektar. Artikel 1. 2 är inte tillämplig i dessa fall. Berörda medlemsstater skall vidta de administrativa åtgärder som behövs för att stödet skall kunna beviljas. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 september 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 juli 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 29. (2) EGT L 303, 6. 11. 1997, s. 1. (3) EGT L 278, 10. 10. 1990, s. 35. (4) EGT L 268, 10. 11. 1995, s. 7. L 188/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 1999 BILAGA STÖD FÖR ODLING AV TORKADE DRUVOR Druvsort Sultanrussin angripna av Phylloxera Övriga sultanrussin Korinter Moscatel EUR/ha 2 400 3 290 3 080 880