title: Verordnung (EG) Nr. 1571/1999 der Kommission vom 19. Juli 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 20. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 187/11 VERORDNUNG (EG) Nr. 1571/1999 DER KOMMISSION vom 19. Juli 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der Kommission festzulegenden, der pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in zur Bestimmung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 20. Juli 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 19. Juli 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. L 187/12 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 20. 7. 1999 zu der Verordnung der Kommission vom 19. Juli 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestim- mung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 Drittland-Code (1) Pauschaler Einfuhrpreis (EUR/100 kg) 052 628 999 052 999 382 388 524 528 999 388 400 508 512 524 528 804 999 388 512 528 804 999 052 064 091 999 052 061 400 616 999 052 064 624 999 61,9 130,8 96,4 50,5 50,5 54,7 64,7 59,5 62,6 60,4 74,9 57,3 78,2 69,8 55,7 67,7 100,1 72,0 88,7 50,1 70,5 72,3 70,4 152,4 72,8 51,0 92,1 167,8 155,0 188,3 207,4 179,6 76,0 86,7 219,1 127,3 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“


title: Direktiva Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic

eurovoc_concepts:
agricultural holding
animal welfare
intensive livestock farming
laying poultry
protection of animals

formats: html pdf print

text: 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 225 31999L0074 3. 8. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 203/53 DIREKTIVA SVETA 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 37, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Svet je 7. marca 1988 sprejel Direktivo 88/166/EGS (4) upoštevajoč razsodbo sodišča v primeru 131/86 (razve- ljavitev Direktive Sveta 86/113/EGS z dne 25. marca 1986, o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic v baterijski reji). Člen 9 Direktive 88/166/EGS zahteva od Komisije, da do januarja 1993 predloži poročilo o znanstvenih 1. izsledkih o počutju kokoši v raznih sistemih reje in o določbah Priloge k Direktivi skupaj z morebitnimi ustreznimi uskladitvenimi predlogi. Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti živali, ki se gojijo v kmetijske namene (5), pripravljena na podlagi Evropske konvencije za zaščito živali, ki se gojijo v kmetijske namene, uvaja določbe Skupnosti o uvelja- je treba vitvi načel živalim zagotoviti nastanitev, hrano, vodo in nego, ki ustreza njihovim fiziološkim in etološkim potrebam. iz Konvencije, v skladu s katerimi Leta 1995 je Stalni odbor Evropske konvencije za zaščito živali, ki se gojijo v kmetijske namene, sprejel podrobno priporočilo, ki vključuje kokoši nesnice. Zaščita kokoši nesnic je predmet pristojnosti Skupnosti. Razlike, ki lahko izkrivljajo pogoje konkurence, ovirajo nemoteno delovanje ureditve trga z živalmi in izdelki živalskega izvora. Komisija je v poročilu navedenem v uvodni izjavi 2, ki temelji na mnenju Znanstvenega veterinarskega odbora, ugotovila, da so pogoji za počutje kokoši, ki se gojijo v obstoječi baterijski reji in drugih rejnih sistemih, nepri- merni in da v taki reji nekaterim njihovim potrebam ni mogoče zadostiti; zato je treba uvesti najvišje možne standarde glede na razne parametre, ki jih je treba upoš- tevati, da se te razmere zboljšajo. (1) UL C 157, 4. 6. 1999, str. 8. (2) UL C 128, 7. 5. 1999, str. 78. (3) UL C 101, 12. 4. 1999. (4) UL L 74, 19. 3. 1988, str. 83. (5) UL L 221, 8. 8. 1998, str. 23. (8) (9) (10) V obdobju, ki se določi, se sme nadaljevati z uporabo neizpopolnjenih sistemov baterijske reje, pod določenimi pogoji, ki vključujejo izboljšane strukturne in prostorske pogoje. Mora se ohraniti ravnovesje med vidiki, ki jih je treba upoštevati, tako glede počutja kot zdravja, gospodarskih in socialnih vidikov, pa tudi vpliva na okolje. Primerno je, dokler se izvajajo študije o počutju kokoši sprejeti določbe, ki nesnic v raznih sistemih reje, državam članicam omogočajo izbiro najprimernejšega sistema ali sistemov. (11) Komisija mora predložiti novo poročilo skupaj z ustrez- nimi predlogi, ki upoštevajo to poročilo. (12) Direktivo 88/166/EGS je treba razveljaviti in nadomestiti – SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Ta direktiva določa minimalne standarde za zaščito 1. kokoši nesnic. 2. Ta direktiva se ne uporabi za: — vzrejne ustanove z manj od 350 kokoši nesnic, — vzrejne ustanove, ki gojijo kokoši nesnice za vzrejo. Za navedene vzrejne ustanove še naprej veljajo ustrezne zahteve Direktive 98/58/ES. Člen 2 Kadar to pride v poštev, se uporabijo opredelitve v členu 1. 2 Direktive 98/58/ES. Dodatno se za namene te direktive uporabijo naslednje 2. opredelitve: (a) „kokoši nesnice“ pomeni: kokoši vrste Gallus gallus, ki so dosegle zrelost za nesnost in se gojijo za proizvodnjo jajc, ki niso namenjena za valjenje; 226 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 (b) „gnezdo“ pomeni: ločeni prostor za valjenje jajc za posa- mezno kokoš ali za skupino kokoši (skupinsko gnezdišče), katerega tla ne smejo biti iz žične mreže, ki bi prišla v stik s kokošmi; (c) „nastilj“ pomeni: kakršenkoli krhki material, ki lahko zadosti etološkim potrebam kokoši; (d) „uporabna površina“ pomeni: površina, široka vsaj 30 cm, z nagibom tal, ki ne presega 14 %, in svetlo višino vsaj 45 cm. Površina za gnezdenje se ne šteje za uporabno površino. Člen 3 Skladno s sistemom ali sistemi, ki jih sprejmejo države članice, te zagotovijo, da lastniki in imetniki kokoši nesnic uporabljajo ne le ustrezne določbe Direktive 98/58/ES in njene priloge, temveč tudi zadostijo zahtevam, značilnim za vsakega od spodaj omenjenih sistemov, namreč: (a) ali določbe poglavja I glede alternativnih sistemov; (b) ali določbe poglavja II glede sistemov neizpopolnjene bate- rijske reje; (c) ali določbe poglavja III v zvezi z izpopolnjeno baterijsko rejo. POGLAVJE I Določbe, ki se uporabijo za alternativne sisteme Člen 4 1. Države članice zagotovijo, da bodo s 1. januarjem 2002 vsi na novo ali ponovno postavljeni proizvodni sistemi, iz tega poglavja, in vsi taki proizvodni sistemi, ki se prvič dajejo v uporabo, izpolnjevali vsaj spodaj navedene minimalne zahteve. 1. Vsi sistemi morajo biti opremljeni tako, da imajo vse kokoši nesnice: (a) ali ravna korita za hrano, z minimalno dolžino 10 cm na kokoš, ali krožna korita za hrano, z minimalno dolžino 4 cm na kokoš; (b) ali neprekinjeno korito za vodo, z minimalno dolžino 2,5 cm na kokoš, ali krožna korita za vodo, z mini- malno dolžino 1 cm na kokoš. Dodatno, če se uporabljajo nastavki oziroma skodelice za napajanje, mora biti vsaj po en nastavek ali skodelica na vsakih 10 kokoši. Če so mesta za napajanje postav- ljena s fiksno napeljanim vodom, morata biti v dosegu vsake kokoši vsaj po dve skodelici oziroma dva nastavka za napajanje z vodo; (c) vsaj po eno gnezdo na vsakih sedem kokoši. Če se uporabljajo skupinska gnezdišča, mora biti vsaj 1 m2 gnezdnega prostora za največ 120 kokoši; (d) ustrezne gredi brez ostrih robov, z minimalno dolžino 15 cm na kokoš. Gredi ne smejo biti nameščene nad nastiljem in vodoravna razdalja med njimi mora biti vsaj 30 cm, vodoravna razdalja med gredjo in steno pa vsaj 20 cm; (e) vsaj 250 cm2 površine z nastiljem na kokoš, nastilj pa mora obsegati vsaj eno tretjino talne površine. 2. Tla naprav morajo biti oblikovane tako, da ustrezno podpi- rajo vsakega od naprej obrnjenih krempljev na obeh nogah. 3. Poleg določb, predpisanih v točki 1 in 2, (a) če se uporabljajo sistemi reje, pri katerih se kokoši nesnice lahko prosto gibljejo med posameznimi nivoji, (i) ne me biti več od štirih nivojev; (ii) svetle višine med posameznimi nivoji mora biti vsaj 45 cm; (iii) korita za vodo in hrano morajo biti porazdeljena tako, da so enako dostopna za vse kokoši; (iv) nivoji morajo biti urejeni tako, da blato ne more padati na spodnje nivoje. (b) Če imajo kokoši nesnice dostop do odprtega izpusta: (i) mora biti več prehodnih odprtin za neposredni izstop na prosto, vsaj 35 cm visokih in 40 cm širokih ter razmeščenih po celotni dolžini stavbe; v vsakem primeru mora biti skupini 1 000 kokoši na voljo skupna odprtina 2 m; (ii) odprti izpusti morajo: — imeti površino, primerno gostoti naseljenosti in terena, za preprečevanje kakršnih koli naravi okužb, — imeti zavetje pred slabim vremenom in živalmi ter, če je treba, biti opremljeni s roparicami primernimi koriti za vodo. 4. Gostota naseljenosti ne sme preseči devet kokoši nesnic na m2 uporabne površine. Če je uporabna površina enaka razpoložljivi talni površini, lahko države članice do 31. decembra 2011 odobrijo gostoto naseljenosti 12 kokoši na m2 razpoložljive površine za ustanove, ki ta sistem uporabljajo na dan 3. avgusta 1999. 2. Države članice zagotovijo, da se minimalne zahteve, pred- pisane v prvem odstavku, uporabijo za vse alternativne sisteme s 1. januarjem 2007. POGLAVJE II Določbe, ki veljajo za sisteme neizpopolnjene baterijske reje Člen 5 Države članice zagotovijo, da bodo s 1. januarjem 2003 1. vsi izpolnjevali reje, sistemi baterijske naslednje minimalne zahteve: iz tega poglavja, 1. na vsako kokoš nesnico mora biti na voljo vsaj 550 cm2 neoviranega prostora v kletki, merjeno v vodoravni ravnini, kamor se zlasti ne prištevajo plošče za kopičenje hrane, ki bi sicer zmanjšale razpoložljivo površino; 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 227 2. na voljo mora biti korito s hrano za neovirano uporabo. Dolžina korita mora biti vsaj 10 cm, pomnožena s številom kokoši v kletki; 3. če niso na voljo nastavki oziroma skodelice za napajanje z vodo, mora imeti vsaka kletka kanal za neprekinjeno napa- janje z vodo enake dolžine kakor korito s hrano, iz točke 2. Pri fiksnih napajalnih vodih morata biti v bližini vsake kletke vsaj po dva nastavka oziroma po dve skodelici za napajanje; 4. kletke morajo biti visoke najmanj 40 cm v najmanj 65 odstotkih površine kletke in ne manj od 35 cm na kateri- koli točki; 5. tla kletke morajo biti oblikovana tako, da ustrezno podpi- rajo vsakega od naprej obrnjenih krempljev na obeh nogah. Naklon tal ne sme presegati 14 % ali 8 %. Če tla niso iz pravokotne žične mreže, lahko države članice dovolijo bolj strm naklon; 6. kletke morajo biti opremljene z ustreznimi pripravami za krajšanje krempljev. 2. Države članice zagotovijo, da se reja v kletkah, iz tega poglavja, prepove s 1. januarjem 2012. Poleg tega se s 1. janu- arjem 2003 kletke, iz tega poglavja, ne smejo več izdelovati ali dajati prvič v uporabo. POGLAVJE III Določbe, ki veljajo za izpopolnjeno baterijsko rejo 5. kletke morajo biti opremljene z ustreznimi pripravami za krajšanje krempljev. POGLAVJE IV Končne določbe Člen 7 Države članice zagotovijo, da se vzrejne ustanove, za katere velja ta direktiva, registrirajo pri pristojnih organih in dobijo identifikacijsko številko, ki omogoča sledenje jajc, danih na trg za človekovo prehrano. Določbe za izvajanje tega člena se določijo do 1. januarja 2002 skladno s postopkom, iz člena 11. Člen 8 1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da pristojni organi opravijo nadzor za zagotovitev upoštevanja določb te direktive. Ta nadzor se sme opraviti ob pregledih, ki se sicer izvedejo v druge namene. 2. Od datuma, ki se določi skladno s postopkom iz člena 11, države članice poročajo Komisiji o nadzoru, opravljenem skladno s prvim odstavkom. Komisija predloži povzetke teh poročil Stalnemu veterinarskemu odboru. Do 1. 3. člena 11 predloži predloge za uskladitev naslednjega: januarja 2002 Komisija skladno s postopkom iz Člen 6 (a) nadzora po odstavku 1; Države članice zagotovijo, da bodo po 1. januarju 2002 vse izpolnjevale naslednje minimalne kletke, zahteve: iz tega poglavja, 1. kokoši nesnice morajo imeti na voljo: (a) vsaj 750 cm2 površine kletke na kokoš, od katere mora biti 600 cm2 uporabne; višina kletke razen višine nad uporabno površino mora biti najmanj 20 cm na vsaki točki in skupna površina pri nobeni kletki ne sme biti manjša od 2 000 cm2; (b) gnezdo; (b) oblike in vsebine poročil, po odstavku 2, in pogostosti, s katero se morajo predložiti. Člen 9 1. Kadar je to potrebno zaradi enotne uporabe predpisov te direktive, lahko strokovnjaki veterinarji Komisije v sodelovanju s pristojnimi organi: (a) preverijo, ali države članice izpolnjujejo imenovane pred- (c) nastilj, ki omogoča kljuvanje in brskanje; pise; (d) primerne gredi, ki zagotavljajo vsaj 15 cm prostora na (b) izvedejo preglede na kraju samem za zagotovitev, da se kokoš; nadzor opravljajo skladno s to direktivo. 2. na voljo mora biti korito s hrano za neovirano uporabo. Korito mora biti dolgo najmanj 12 cm, pomnoženo s številom kokoši v kletki; 3. vsaka kletka mora imeti na voljo sistem napajanja z vodo, ki ustreza velikosti skupine; če so na voljo fiksni napajalni vodi, morata biti vsaj po dva nastavka ali po dve skodelici za napajanje v dosegu vsake kokoši; 4. za olajšanje kontrole, umestitve in odvzemanja kokoši mora biti prehod med posameznimi vrstami kletk širok vsaj 90 cm, od tal stavbe do spodnje vrste kletk pa vsaj 35 cm; 2. Država članica, na katere ozemlju se opravlja nadzor, daje strokovnjakom veterinarjem Komisije vso pomoč, ki jo morda potrebujejo za izvajanje svojih nalog. O rezultatu izvedenih pregledov se morajo posvetovati s pristojnimi organi zadevne države članice, preden sestavijo in objavijo končno poročilo. Pristojni organi zadevne države članice sprejmejo more- 3. bitne potrebne ukrepe za upoštevanje rezultatov pregledov. Izvedbeni predpisi za ta člen se sprejmejo, če je to 4. potrebno, skladno s postopkom, po členu 11. 228 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 Člen 10 Člen 12 Najpozneje do 1. januarja 2005 Komisija predloži Svetu poro- čilo, sestavljeno na podlagi mnenja Znanstvenega veterinar- skega odbora, o različnih sistemih reje kokoši nesnic, zlasti o tistih, ki jih predvideva ta direktiva, ob upoštevanju patoloških in tudi zootehničnih, psiholoških in etoloških vidikov raznih sistemov ter njihovega vpliva na zdravje in okolje. To poročilo se sestavi tudi na podlagi študije družbeno-gospo- darskih posledic sistemov in njihovih učinkov na gospodarske partnerje Skupnosti. Dodatno ga spremljajo primerni predlogi ob upoštevanju sklepov poročila in rezultatov pogajanj Svetovne trgovinske organizacije (STO). Svet o teh predlogih glasuje s kvalificirano večino v 12 mesecih po njihovi predložitvi. Člen 11 1. Če se upošteva postopek, določen v tem členu, se zadeva nemudoma pošlje Stalnemu veterinarskemu odboru, ustanov- ljenem z Odločbo 68/361/EGS (1), v nadaljnjem besedilu „odbor“, katerega predsednik deluje na lastno pobudo ali na zahtevo države članice. 2. 2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, jih je treba sprejeti. Odbor da svoje mnenje o osnutku v ki roku, ki ga določi predsednik skladno z nujnostjo zadeve. Mnenje se izrazi z večino, določeno v členu 205(2) Pogodbe za sprejemanje sklepov Sveta na predlog Komisije. Glasovi pred- stavnikov držav članic v okviru odbora se ponderirajo skladno z navedenim členom. Predsednik ne glasuje. 3. (a) (a) Komisija sprejme predvidene ukrepe, če so skladni z mnenjem odbora. (b) Če predvideni ukrepi niso skladni z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija nemudoma predloži Svetu predlog ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Svet glasuje s kvalificirano večino. Če po preteku obdobja treh mesecev od datuma napo- titve na Svet, ta ni sprejel ukrepa, Komisija sprejme predlagane ukrepe in jih takoj izvede, razen če se Svet z navadno večino izreče proti njim. Direktiva 88/166/EGS se tako razveljavi z učinkom od 1. janu- arja 2003. Člen 13 Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, 1. vključno s kaznimi, ki so potrebni za izpolnjevanje te direktive, najpozneje do 1. januarja 2002. O tem nemudoma obvestijo Komisijo. Ko države članice sprejmejo te predpise, se morajo sklicevati na to direktivo, ali pa se nanjo sklicujejo ob uradni objavi. Načine sklicevanja določijo države članice. 2. Države članice lahko, ob upoštevanju splošnih pravil iz Pogodbe, na svojem ozemlju ohranijo ali uporabijo predpise za zaščito kokoši nesnic, ki so strožje od predpisov iz te direktive. Komisijo morajo obvestiti o vseh ukrepih, sprejetih v ta namen. Države članice sporočijo Komisiji besedilo glavnih določb 3. nacionalnih predpisov, ki jih sprejmejo na področju, urejenem s to direktivo. Člen 14 Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. Člen 15 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, 19. julija 1999 Za Svet Predsednik K. HEMILÄ (1) UL L 255, 18. 10. 1968, str. 23. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 229 PRILOGA Poleg ustreznih določb iz Priloge k Direktivi 98/58/ES se uporabijo naslednje zahteve: 1. Vse kokoši mora pregledati lastnik ali oseba, odgovorna za kokoši, vsaj enkrat na dan. 2. Raven hrupa je treba omejiti na minimum. Izogibati se je treba stalnemu ali nenadnemu hrupu. Prezračevalne ventila- in jo vzdrževati tako, da torje, krmilne stroje ali drugo opremo je treba oblikovati, namestiti, z njo obratovati povzroča kar najmanj hrupa. 3. Vse stavbe morajo imeti zadostno raven osvetljenosti, da vse kokoši vidijo druga drugo in so jasno vidne, da lahko z vidom nadzorujejo svojo okolico in da kažejo običajno raven aktivnosti. Če je na voljo naravna svetloba, morajo biti svetlobne odprtine urejene tako, da se svetloba enakomerno porazdeli po nastanitvenem prostoru. Po prvih dneh privajanja mora biti režim osvetlitve tak, da preprečuje zdravstvene in vedenjske motnje. Skladno s tem mora slediti 24-urnemu ritmu in vključevati ustrezno neprekinjeno obdobje teme, ki traja, glede na indikacije, okoli ene tretjine dneva, tako da kokoši lahko počivajo in se izognejo motnjam, kakršne so imunodepresija in očesne anomalije. Zagotoviti je treba obdobje somraka, ko se svetloba zasenči in se kokoši lahko umirijo brez nemira in poškodb. 4. Dele stavb, opremo ali instrumente, ki so v stiku s kokošmi, je treba redno temeljito čistiti in dezinficirati, vsakokrat pa, kadar se krči število kokoši in pred naselitvijo nove serije kokoši. Medtem ko so kletke naseljene, je treba površine in vso opremo vzdrževati zadovoljivo čiste. Gnoj je treba odstranjevati tako pogosto, kolikor je potrebno, mrtve kokoši pa je treba odstranjevati vsak dan. 5. Kletke morajo biti ustrezno opremljene, da kokoši ne morejo uiti. 6. Pri nastanitvi, ki zajema dva do tri sloje kletk, morajo biti na voljo pripomočki ali pa je treba izvajati primerne ukrepe za neovirano kontrolo vseh slojev in odstranjevanje kokoši. 7. Oblika in dimenzije vrat kletke morajo biti take, da je mogoče vzeti iz kletke odraslo kokoš, ne da bi ji povzročili nepotrebno trpljenje ali da bi jo poškodovali. 8. Brez vpliva na določbe točke 19 Priloge k Direktivi 98/58/ES prepovedano kakršno koli pohabljenje kokoši. Za preprečevanje kljuvanja perja in kanibalizma lahko države članice odobrijo obrezovanje kljunov pod pogojem, da ga izvaja usposobljeno osebje na piščancih, ki so stari manj od 10 dni in namenjeni za valjenje jajc


title: Entschließung des Rates vom 19. Juli 1999 zur Lage in bezug auf Verspätungen im Flugverkehr in Europa

eurovoc_concepts:
Europe
air space
air traffic
air traffic control
transport regulations

text: 4. 8. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 222/1 I (Mitteilungen) RAT ENTSCHLIESSUNG DES RATES vom 19. Juli 1999 zur Lage in bezug auf Versp(cid:228)tungen im Flugverkehr in Europa (1999/C 222/01) DER RAT DER EUROP˜ISCHEN UNION (cid:151) in Erw(cid:228)gung nachstehender Gr(cid:252)nde: (1) Der europ(cid:228)ische Binnenmarkt setzt ein ordnungsgem(cid:228)(cid:223) funktionierendes Luftverkehrssystem voraus, damit die Mo- bilit(cid:228)t der B(cid:252)rger gew(cid:228)hrleistet ist. Diese Mobilit(cid:228)t ist im Interesse der wirtschaftlichen Wettbewerbsf(cid:228)higkeit der Ge- meinschaft notwendig. (2) Die Luftfahrtindustrie selbst ist ein wichtiger Wirtschafts- faktor in der Gemeinschaft. Ein gutes, zuverl(cid:228)ssiges und effizientes Luftverkehrssystem f(cid:246)rdert den Wohlstand der Gemeinschaft und ihrer B(cid:252)rger und wird weiterhin zur Schaffung neuer Arbeitspl(cid:228)tze beitragen. (3) Das ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Funktionieren des Luftverkehrs- systems setzt eine entsprechende Infrastruktur und Luft- f(cid:252)r deren koordinierte und kon- raumkapazit(cid:228)t voraus, sequente Bereitstellung zu sorgen ist. (4) Eurocontrol ist der Hauptkoordinator f(cid:252)r das Flugverkehrs- management in Europa und sollte mit dem Beitritt der Gemeinschaft die politische Federf(cid:252)hrung in diesem Bereich (cid:252)bernehmen. (5) Die Luftraumbenutzer sollten ebenfalls zur effizienten Nut- zung der Luftraumkapazit(cid:228)t beitragen (cid:151) NIMMT ZUR KENNTNIS, da(cid:223) die Lage in bezug auf Versp(cid:228)tungen im Luftverkehr (cid:228)u(cid:223)erst besorgniserregend ist, da(cid:223) dadurch die Effizienz des Luftverkehrs in der Gemeinschaft geschm(cid:228)lert wird, da(cid:223) zudem den Flugreisenden gro(cid:223)e Unannehmlichkeiten entstehen und da(cid:223) zus(cid:228)tzliche Umweltbelastungen verursacht werden k(cid:246)nnen; NIMMT ZUR KENNTNIS, da(cid:223) alle Mitgliedstaaten die Pl(cid:228)ne von Eurocontrol unterst(cid:252)tzen, die darauf abzielen eine nachfrageo- rientierte Flugverkehrsmanagement-Kapazit(cid:228)t zu erreichen, die den umweltpolitischen Zw(cid:228)ngen geb(cid:252)hrend Rechnung tr(cid:228)gt und mit einer nachhaltigen Entwicklung des Verkehrs vereinbar sein soll; ERINNERT an seine Entschlie(cid:223)ungen vom (cid:151) 18. Juli 1989 betreffend die Kapazit(cid:228)tsprobleme im Luftver- kehr, (cid:151) 22. Januar 1990 betreffend eine europ(cid:228)ische Infrastruktur, (cid:151) 17. November 1995 zu den durch die (cid:220)berlastung des Luft- raums bedingten Problemen und zur Krise des Flugverkehrs in Europa, die der T(cid:228)tigkeit von Eurocontrol Impulse geben und sie ver- st(cid:228)rken; ERINNERT an seinen Beschlu(cid:223) vom 20. Juli 1998, mit dem die Kommission zur Aufnahme von Verhandlungen mit den Ver- tragsparteien von Eurocontrol im Hinblick auf den Beitritt der Gemeinschaft zur Europ(cid:228)ischen Organisation zur Sicherung der Luftfahrt (Eurocontrol) im Wege eines Protokolls nach Artikel 40 des (cid:252)berarbeiteten Eurocontrol-(cid:220)bereinkommens erm(cid:228)ch- tigt wird; BEGR(cid:220)SST die Ma(cid:223)nahmen, die bereits angewandt und derzeit von Eurocontrol gepr(cid:252)ft werden, um die Vorausplanung und die Effizienz des Luftverkehrsmanagements in Europa zu ver- bessern; ERSUCHT alle Mitgliedstaaten, unter Ber(cid:252)cksichtigung der der- zeitigen Lage in bezug auf Versp(cid:228)tungen im Luftverkehr ihre Ma(cid:223)nahmen auf nationaler Ebene fortzusetzen und zu verst(cid:228)r- ken; ersucht diejenigen Mitgliedstaaten, die Mitglieder von Eu- rocontrol sind, daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) der provisorische Rat von Eurocontrol seine Arbeiten in dem Sinne organisiert, da(cid:223) er die Lage w(cid:228)hrend der kommenden Sommersaison aufmerksam ver- folgt, und ersucht sie, innerhalb dieser Organisation bereits im voraus die aus der (cid:220)berarbeitung des (cid:220)bereinkommens resul- tierenden Vorteile zu nutzen und die Effizienz von Eurocontrol zu erh(cid:246)hen; ERSUCHT die Kommission, (cid:151) dem Rat 1999 eine Mitteilung (cid:252)ber die j(cid:252)ngsten und in Gang befindlichen Ma(cid:223)nahmen zur Verringerung von Ver- sp(cid:228)tungen und (cid:220)berlastungen im Flugverkehr in Europa zu unterbreiten, damit der Rat die Wirkung solcher Ma(cid:223)nah- men bewerten und erforderlichenfalls weitere Initiativen be- schlie(cid:223)en kann; (cid:151) angemessene Ma(cid:223)nahmen, wie die systematische Ver(cid:246)ffent- lichung von P(cid:252)nktlichkeitsindikatoren, vorzuschlagen, mit denen die (cid:214)ffentlichkeit weiterhin (cid:252)ber die Entwicklungen in diesem Bereich auf dem laufenden gehalten wird, sofern diese Ma(cid:223)nahmen noch nicht durchgef(cid:252)hrt worden sind; KOMMT (cid:220)BEREIN, sich vor Ende 1999 erneut mit der Frage der Versp(cid:228)tungen im Flugverkehr in Europa zu befassen


title: Regolamento (CE) n. 1680/1999 del Consiglio, del 19 luglio 1999, che fissa, per la campagna di commercializzazione 2000, il prezzo di base e la stagionalizzazione del prezzo di base nel settore delle carni ovine

eurovoc_concepts:
basic price
marketing
sheepmeat

text: L 199/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 7. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1680/1999 DEL CONSIGLIO del 19 luglio 1999 che fissa, per la campagna di commercializzazione 2000, il prezzo di base e la stagionalizzazione del prezzo di base nel settore delle carni ovine IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, (3) visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 2467/98 del Consiglio, del 3 novembre 1998, comune dei mercati nel settore delle carni ovine e caprine (1), in particolare l'articolo 3, paragrafi 1 e 2, relativo all'organizzazione vista la proposta della Commissione (2), visto il parere del Parlamento europeo (3), visto il parere del Comitato economico e sociale (4), considerando quanto segue: (1) (2) il prezzo di base deve essere fissato secondo i criteri di cui all'articolo 3, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 2467/98; all'atto della fissazione del prezzo di base per le carcasse di ovini, occorre tener conto degli obiettivi della politica agricola agricola comune; obiettivo della politica comune è di garantire un equo tenore di vita alla popo- lazione rurale, la sicurezza degli approvvigionamenti e prezzi ragionevoli nelle consegne ai consumatori; in quest'ottica è necessario fissare i prezzi per la campagna 2000 al livello indicato nel presente regolamento; occorre fissare gli importi settimanali stagionalizzati applicabili al prezzo di base, tenendo conto dell'espe- rienza acquisita nel corso delle campagne 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997 e 1998 in materia di ammasso privato, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 il prezzo di Per la campagna di commercializzazione 2000, base nel settore delle carni ovine è fissato a 504,07 EUR per 100 chilogrammi, peso carcassa. Articolo 2 Il prezzo di base di cui all'articolo 1 è stagionalizzato secondo la tabella riportata nell'allegato del presente regolamento. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso si applica a decorrere dall'inizio della campagna di commercializzazione 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, addì 19 luglio 1999. Per il Consiglio Il Presidente K. HEMILÄ (1) GU L 312 del 20. 11. 1998, pag. 1. (2) GU C 59 dell'1. 3. 1999, pag. 25. (3) GU C 219 del 30. 7. 1999. (4) GU C 169 del 16. 6. 1999. 30. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 199/13 ALLEGATO CAMPAGNA 2000 Settimana che inizia il Settimana Prezzo di base (EUR/100 kg — peso carcassa) 3 gennaio 2000 10 gennaio 2000 17 gennaio 2000 24 gennaio 2000 31 gennaio 2000 7 febbraio 2000 14 febbraio 2000 21 febbraio 2000 28 febbraio 2000 6 marzo 2000 13 marzo 2000 20 marzo 2000 27 marzo 2000 3 aprile 2000 10 aprile 2000 17 aprile 2000 24 aprile 2000 1o maggio 2000 8 maggio 2000 15 maggio 2000 22 maggio 2000 29 maggio 2000 5 giugno 2000 12 giugno 2000 19 giugno 2000 26 giugno 2000 3 luglio 2000 10 luglio 2000 17 luglio 2000 24 luglio 2000 31 luglio 2000 7 agosto 2000 14 agosto 2000 21 agosto 2000 28 agosto 2000 4 settembre 2000 11 settembre 2000 18 settembre 2000 25 settembre 2000 2 ottobre 2000 9 ottobre 2000 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 515,06 518,58 522,67 525,59 528,51 531,42 534,35 537,27 539,61 541,94 543,11 543,11 541,94 540,30 538,09 534,94 532,60 529,09 525,59 520,92 515,08 509,23 502,24 496,39 491,72 487,05 483,55 481,20 480,01 479,45 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,86 478,98 479,10 L 199/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 7. 1999 Settimana che inizia il Settimana Prezzo di base (EUR/100 kg — peso carcassa) 16 ottobre 2000 23 ottobre 2000 30 ottobre 2000 6 novembre 2000 13 novembre 2000 20 novembre 2000 27 novembre 2000 4 dicembre 2000 11 dicembre 200 18 dicembre 2000 25 dicembre 2000 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 479,20 479,30 480,00 480,95 482,00 483,20 486,10 490,75 496,60 503,85 511,50


title: Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan välinen ydinturvallisuutta koskeva yhteistyösopimus

eurovoc_concepts:
EAEC
Kazakhstan
cooperation agreement (EU)
nuclear safety
scientific cooperation

text: 26. 3. 2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 89/37 Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan välinen ydinturvallisuutta koskeva YHTEISTYÖSOPIMUS EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’, ja KAZAKSTANIN TASAVALTA, jäljempänä ’KAZAKSTAN’, jäljempänä myös yleisesti ’osapuoli’ tai ’osapuolet’ yhteyden mukaan, jotka PALAUTTAVAT MIELEEN, että Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin tasavallan välinen kump- panuus- ja yhteistyösopimus allekirjoitettiin 23 päivänä tammikuuta 1995, PALAUTTAVAT MIELEEN, että Kazakstan ja jäsenvaltiot ovat ydinsulkusopimuksen osapuolia ja Kansainvälisen atomi- energiajärjestön jäseniä, PALAUTTAVAT MIELEEN, että Euroopan yhteisöjen komissio, jäljempänä ’komissio’, on muun muassa vastuussa säteily- suojelua koskevien perusstandardien laatimisesta, niiden täytäntöönpanon varmistamisesta sekä säteilyä koskevien tietojen keräämisestä ja seuraamisesta yhteisön tasolla, PALAUTTAVAT MIELEEN, että on tärkeää suojella ympäristöä ja tehdä yhteistyötä tässä yhteydessä kolmansien osapuolten kanssa, OTTAVAT HUOMIOON, että komissio toteuttaa ydinturvallisuutta koskevan yhteisön tutkimusohjelman, mukaan lukien reaktoreiden turvallisuus, säteilysuojelu, jätehuolto, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto ja purku sekä ydinmateriaalivalvonta, ja aikoo kehittää kyseisiä aiheita koskevaa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa tarkoituksena vaikuttaa osaltaan kansainvälisesti hyväksyttyjen ydinturvallisuutta koskevien periaatteiden ja suuntaviivojen määritte- lyyn, OTTAVAT HUOMIOON, että Kazakstanissa on toimiva ydinvoimala ja kolme tehokasta tutkimusreaktoria, joita voitai- siin käyttää ydinvoimaloiden turvallisuuden parantamiseen tähtäävässä tutkimus- ja kehitysohjelmassa, PALAUTTAVAT MIELEEN, että Kazakstanin ydinalalla harjoittaman sääntelytoiminnan tavoitteena on varmistaa yleensä ympäristön ja väestön sekä työntekijöiden suojaaminen säteilyltä kansainvälisesti hyväksyttyjen suuntaviivojen ja periaat- teiden mukaisesti, TUNNUSTAVAT, että ydinvoiman tuleva osuus Kazakstanin ja yhteisön energiantarpeen tyydyttämisessä, monipuolista- minen, talous, ympäristö ja väestö yleensä huomioon ottaen, riippuu myös tyydyttävien vastausten kehittämisestä edellä mainittuihin turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin, PITÄVÄT MIELESSÄ yhteisön ja Kazakstanin suunnittelemat erilaiset yhteensovitetut toimintatavat ydinturvallisuuden alalla, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla b) Sä te i ly su oj e lu Tämän sopimuksen mukaisella, ainoastaan rauhanomaisella ja yhteiseen etuun perustuvalla yhteistyöllä myötävaikutetaan ydinturvallisuuden parantamiseen, mukaan lukien tieteellisesti perusteltujen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen ydinturvallisuutta koskevien suuntaviivojen määrittely ja soveltaminen. Tutkimus, sääntelyyn liittyvät kysymykset, turvallisuusstan- dardien kehittäminen, tiedotus, koulutus ja opetus, erityistä huomiota kiinnitetään pienten säteilyannosten vaikutuksien tutkimiseen ja tilanteen korjaamiseen saastuneilla alueilla, teolliseen ja lääketieteelliseen altistumiseen ja onnettomuuk- sien jälkeisen tilanteen hoitoon. 2 artikla c) Ydi nj ä te h u olto Osapuolet pyrkivät edistämään yhteistyötä seuraavilla aloilla: a) Re aktor e i de n tur valli su utt a koske v a tut ki mus Turvallisuuskysymysten uudelleentarkastelu ja analysointi sekä reaktoreiden turvallisuuden parantamiseksi sopivien tekniikkojen yksilöinti muun muassa toimivia ja suunnitel- tuja ydinreaktoreita koskevan tutkimus- ja kehitystoiminnan sekä arviointitutkimusten perusteella. Maaperään tehtävän loppusijoituksen arviointi ja optimointi, pitkäikäisen jätteen huollon tieteelliset näkökohdat ja sijoi- tuspaikkojen hyötykäyttöä koskevat strategiat. d) Ydi nlai t oste n käy töst äpoi st o, saa st e i st a pu h di sta- mi ne n ja p u r ku Ydinlaitosten käytöstäpoistoon, saasteista puhdistamiseen ja purkuun tarkoitetut strategiat, erityisesti radiologiset seikat. L 89/38 FI Euroopan unionin virallinen lehti 26. 3. 2004 e) Ydinmateri aalivalvontaa koske va tutki mus- ja ke h i ty stoi mi nta ja Mittaustekniikkojen luokittelun kehittäminen ja arviointi ydinmateriaalivalvontaa varten ja valvontajärjestelmien sekä ydinmateriaalien kirjanpito- kehittäminen. vertailumateriaalien f) Ydi nmat e r i aali n lai ttoma n kaupan e stämi ne n Yhteistyön on liityttävä ydinmateriaalin valvontamenetel- mien ja -tekniikkojen edistämiseen. 3 artikla Tässä sopimuksessa tehdään 2. voimassa olevan lainsäädännön sekä osapuolten tekemien kansainvälisten sopimusten mukaisesti. tarkoitettua yhteistyötä Osapuolet pyrkivät kaikin tavoin helpottamaan yhteistyön 3. toteuttamisen kannalta tarvittavaan henkilöiden liikkumiseen, materiaalin ja laitteiden siirtoon sekä valuutansiirtoon liittyvien muodollisuuksien hoitamista asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. Tätä sopimusta sovellettaessa aiheutuneet vahingot korva- 4. taan asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. 1. Yhteistyö toteutetaan erityisesti seuraavilla keinoilla: 6 artikla — teknisten tietojen vaihto muun muassa raporttien, vierailu- käyntien, seminaarien ja teknisten kokousten avulla, — kummankin osapuolen asianomaisten laboratorioiden ja/tai elinten välinen henkilöstövaihto, myös koulutusta varten; yhteistyötä voidaan tehdä myös osapuolten alueilla toimi- vien henkilöiden ja yritysten välillä, — näytteiden, materiaalien, välineiden ja laitteiden vaihto koetarkoituksiin, — tasapainoinen osallistuminen yhteisiin tutkimuksiin ja yhtei- seen toimintaan. 2. Osapuolet ja/tai niiden edellä mainittujen toimien toteut- tamista varten mahdollisesti valtuuttamat elimet voivat tarvit- taessa sopia järjestelyistä tiettyjen yhteistyötoimien toteutta- misen laajuuden, ehtojen ja edellytysten määrittelemiseksi. Kyseisiin järjestelyihin voivat kuulua muun muassa rahoitusjär- jestelyt, yksityiskohtaiset määräykset tiedon levittämisestä ja teollis- ja tekijänoikeuksista. johtovastuiden määrittelyt ja Päällekkäisten toimien välttämiseksi osapuolet yhteenso- tämän sopimuksen mukaisen toimintansa ja muun johon 3. vittavat ydinturvallisuuteen liittyvän kansainvälisen toiminnan, ne osallistuvat. 4 artikla Tästä sopimuksesta johtuvien osapuolten velvollisuuksien 1. noudattaminen riippuu tarvittavien rahavarojen saatavuudesta. Osapuolet vastaavat itse niille yhteistyöstä aiheutuneista 2. kustannuksista. Teollisen toiminnan rahoitus ei kuulu tämän sopimuksen 3. soveltamisalaan. 5 artikla 1. Yhteisön osalta tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joihin Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta sovelle- taan. Tämän sopimuksen mukaiseen yhteistyötoimintaan liittyvien tietojen käytön ja levittämisen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien, mukaan lukien teollinen omaisuus, patentit ja tekijänoikeudet, osalta toimitaan liitteiden mukaisesti, jotka ovat erottamaton osa tätä sopimusta. 7 artikla Jollei asiaan sovellettavasta lainsäädännöstä muuta johdu, osapuolet pyrkivät ratkaisemaan kaikki tähän sopimukseen liit- tyvät kysymykset neuvottelemalla keskenään. 8 artikla Tämän sopimuksen soveltamisen valvomiseksi peruste- johon kukin 1. taan yhteensovittamista käsittelevä komitea, osapuoli nimittää yhtä monta jäsentä. Yhteensovittamista käsittelevä komitea kokoontuu tarvit- ja Kazakstanissa pidettäviin 2. taessa vuorotellen yhteisössä säännöllisiin istuntoihin, joissa: — tarkastellaan ja arvioidaan tämän sopimuksen mukaista yhteistyötä ja valmistellaan sitä käsitteleviä vuosikerto- muksia, — määritetään yhteisesti tämän sopimuksen mukaisesti toteu- tettavat erityistehtävät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta osapuolten itsenäistä päätöksentekoa omien ohjelmiensa osalta. Yhteisestä sopimuksesta voidaan erityisaiheiden käsittele- 3. miseksi tai erityisolosuhteissa pitää ylimääräisiä istuntoja. 9 artikla Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, 1. diplomaattinoottien vaihdolla vahvistavat päiväksi, ja se on aluksi voimassa kymmenen vuotta (1). jonka osapuolet sen voimaantulo- (1) Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2003. 26. 3. 2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 89/39 Tämän jälkeen sopimuksen voimassaoloa jatketaan ilman 2. eri toimenpiteitä viideksi vuodeksi kerrallaan, jollei jompikumpi osapuoli kirjallisesti sano sopimusta irti tai pyydä kirjallisesti sen uudelleenneuvottelemista viimeistään kuusi kuukautta ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä. Tämän sopimuksen irtisanominen ei vaikuta 6 artiklassa 4. määrättyihin oikeuksiin ja velvollisuuksiin. 3. Jos tämä sopimus irtisanotaan tai neuvotellaan uudelleen, sen voimassaolo jatkuu entisessä muodossaan sellaisen yhteis- joka on tosiasiallisesti aloitettu ennen työtoiminnan osalta, voimassaolon uudelleenneuvottelemista koskevan pyynnön esittämistä, kunnes kyseinen toiminta ja siihen liittyvät toteuttamisjärjestelyt saatetaan päätökseen tai yhden kalenterivuoden ajan entisessä muodossa olevan sopi- muksen voimassaolon päättymisestä sen mukaan, kumpi on aikaisempi. päättämistä tai 10 artikla sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, Tämä espanjan, hollannin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen, tanskan, venäjän ja kazakin kielellä kaikkien näiden tekstien ollessa yhtä todistusvoimaiset. italian, kreikan, portugalin, Hecho en Bruselas, el diecinueve de julio de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles, den nittende juli nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Juli neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαεννέα Ιουλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Brussels on the nineteenth day of July in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Bruxelles, le dix-neuf juillet mil neuf cent quatre-vingt-dix-neuf. Fatto a Bruxelles, addì diciannove luglio millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de negentiende juli negentienhonderdnegenennegentig. Feito em Bruxelas, em dezanove de Julho de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä heinäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyh- deksän. Utfärdat i Bryssel den nittonde juli nittonhundranittionio. L 89/40 FI Euroopan unionin virallinen lehti 26. 3. 2004 Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica For Det Europæiske Atomenergifællesskab Für die Europäische Atomgemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατοµικής Ενέργειας For the European Atomic Energy Community Pour la Communauté européenne de l'Énergie atomique Per la Comunità europea dell'energia atomica Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica Euroopan atomienergiayhteisön puolesta På Europeiska atomenergigemenskapens vägnar Por la República de Kazajistán For Republikken Kasakhstan Für die Republik Kasachstan Για τη ∆ηµοκρατία του Καζακστάν For the Republic of Kazakhstan Pour la République du Kazakhstan Per la Repubblica del Kazakistan Voor de Republiek Kazachstan Pela República do Cazaquistão Kazakstanin tasavallan puolesta På Republiken Kazakstans vägnar 26. 3. 2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 89/41 LIITE I YDINTURVALLISUUTTA KOSKEVAN YHTEISTYÖSOPIMUKSEN MUKAISESTA YHTEISESTÄ TUTKIMUS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIEN JAKAMISTA KOSKEVAT SUUNTA- TOIMINNASTA JOHTUVIEN TEOLLIS- VIIVAT (*) I OIKEUKSIEN OMISTUS, JAKAMINEN JA KÄYTTÖ 1. Kaikki tämän sopimuksen mukaisesti harjoitettu tutkimus on ”yhteistä tutkimusta”. Osanottajat kehittävät yhteisiä teknologian hallintosuunnitelmia (**) yhteisessä tutkimuksessa luodun tiedon ja teollis- ja tekijänoikeuksien omis- tuksen ja käytön osalta, mukaan lukien julkaiseminen. Osapuolet hyväksyvät suunnitelmat ennen niihin liittyvien yksittäisten tutkimus- ja kehitysyhteistyösopimusten tekemistä. Teknologian hallintosuunnitelmia kehitetään ottaen huomioon yhteisen tutkimuksen tavoitteet, osanottajien suhteelliset rahoitusosuudet, alueen tai käyttöalan mukaan tehtävän lupien myöntämisen edut ja haitat, sovellettavissa laeissa säädetyt edellytykset ja muut osanotta- jien aiheellisina pitämät tekijät. Myös vierailevien tutkijoiden tutkimuksiin liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia teollis- ja tekijänoikeuksien osalta käsitellään yhteisissä teknologian hallintosuunnitelmissa. 2. Yhteisessä tutkimuksessa luotu tieto tai teollis- ja tekijänoikeudet, joita ei käsitellä teknologian hallintosuunnitel- massa, jaetaan suunnitelmassa määrättyjen periaatteiden mukaisesti osapuolten suostumuksella. Jos asiasta on erimielisyyttä, kyseinen tieto tai teollis- ja tekijänoikeudet ovat kaikkien yhteiseen tutkimukseen, jossa tieto tai teollis- ja tekijänoikeudet on luotu, osallistuneiden yhteisessä omistuksessa. Jokaisella osanottajalla, johon tätä määräystä sovelletaan, on oikeus käyttää kyseistä tietoa tai teollis- ja tekijänoikeuksia omaan kaupalliseen käyttöönsä ilman maantieteellisiä rajoituksia. 3. Kukin osapuoli varmistaa, että oikeudet teollis- ja tekijänoikeuksiin jaetaan toiselle osapuolelle ja sen osanottajille näiden periaatteiden mukaisesti. 4. Samalla kun osapuolet pitävät yllä kilpailuedellytyksiä sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, ne pyrkivät varmistamaan, että tämän sopimuksen mukaisesti saatuja oikeuksia käytetään tavalla, jolla erityisesti edistetään: i) sopimuksen mukaisesti luodun, julkistetun tai muuten käytettäväksi saatetun tiedon levittämistä ja käyttöä; ii) kansainvälisten standardien hyväksymistä ja soveltamista. II TEKIJÄNOIKEUDEN PIIRIIN KUULUVAT TEOKSET Osapuolten tai niiden osanottajien tekijänoikeuksille annetaan Bernin yleissopimuksen mukainen kohtelu (Vuoden 1971 Pariisin asiakirja). III TIETEELLISET KIRJALLISET TEOKSET Osapuolet tai yhteisen tutkimuksen osanottajat julkaisevat tutkimuksen tulokset yhteisesti, sanotun kuitenkaan rajoit- tamatta IV osaston määräyksiä, paitsi jos yhteisessä teknologian hallintosuunnitelmassa toisin sovitaan. Edellä olevan yleissäännön lisäksi sovelletaan seuraavia menettelyjä: 1. Jos osapuoli tai sen julkiset elimet julkaisevat tieteellisiä tai teknisiä lehtiä, artikkeleita, raportteja tai kirjoja, videot ja tietokoneohjelmat mukaan lukien, jotka ovat tämän sopimuksen mukaisen yhteisen tutkimuksen tulosta, toisella osapuolella on maailmanlaajuinen, ei-yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, lähettää sähköisissä tiedotusvälineissä ja levittää kyseisiä teoksia. 2. Osapuolet varmistavat, että tämän sopimuksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia ja riippumattomien julkaisijoiden julkaisemia tieteellisiä kirjallisia teoksia levitetään mahdollisimman laajasti. 3. Kaikissa tämän määräyksen mukaisesti julkisesti levitettävissä ja valmistettavissa tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten jäljennöksissä on oltava tekijän nimi tai tekijöiden nimet, paitsi jos nimenomaisesti tekijä kieltää tai tekijät kieltävät nimeämisensä. Jäljennöksissä on myös viitattava selvästi osapuolten yhteiseen tukeen. (*) Suuntaviivoissa tarkoitettujen käsitteiden määritelmät ovat liitteessä II. (**) Teknologian hallintosuunnitelmien pääpiirteet ovat liitteessä III. L 89/42 FI Euroopan unionin virallinen lehti 26. 3. 2004 IV JULKISTAMATON TIETO A. Asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto 1. Osapuolet tai niiden osanottajat yksilöivät mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluiten teknologian hallin- tosuunnitelmassa, tiedon, jota ne eivät halua julkistettavaksi tämän sopimuksen yhteydessä, ottaen huomioon muun muassa seuraavat perusteet: — tiedon salainen luonne siinä mielessä, ettei se ole kokonaisuudessaan tai sen osien täsmällisessä kokoonpa- nossa taikka muodostelmassa yleisesti alan asiantuntijoiden tiedossa tai laillisin keinoin heidän käytettä- vissään, — tiedon salaisesta luonteesta johtuva todellinen tai mahdollinen kaupallinen arvo, — tiedon aiempi suojaaminen siinä mielessä, että laillisesti valtuutettu henkilö on toteuttanut olosuhteisiin nähden aiheelliset toimet sen salassapitämiseksi. Osapuolet ja osanottajat voivat tietyissä tapauksissa sopia, ettei sopimuksen mukaisessa yhteisessä tutkimuk- sessa annettua, vaihdettua tai luotua tietoa taikka osaa siitä saa paljastaa, ellei asiasta toisin määrätä. 2. Osapuolet varmistavat, että toinen osapuoli tunnistaa helposti tämän sopimuksen mukaisen julkaisemattoman tiedon ja sen erityisluonteen esimerkiksi asianmukaisen merkinnän tai rajoittavan selityksen avulla. Tätä sovel- letaan myös kyseisen tiedon kaikkiin kokonaisiin tai osittaisiin jäljennöksiin. Osapuoli, joka saa tämän sopimuksen mukaista julkistamatonta tietoa, kunnioittaa sen luottamuksellista luon- netta. Nämä rajoitukset päättyvät ilman eri toimenpiteitä silloin, kuin tiedon omistaja välittää sen alan asian- tuntijoille rajoituksitta. 3. Vastaanottava osapuoli voi välittää tämän sopimuksen mukaisesti saatua julkistamatonta tietoa sen alaisille tai palkkaamille henkilöille sekä muille vastaanottavan osapuolen asianomaisille osastoille tai elimille, jotka ovat siihen oikeutettuja käynnissä olevan yhteisen tutkimuksen erityistarkoituksia varten edellyttäen, että kaikki näin levitetty julkistamaton tieto kuuluu luottamuksellisuutta koskevan sopimuksen piiriin, ja että sen tunnistaa helposti sellaiseksi edellä esitetyllä tavalla. 4. Vastaanottava osapuoli voi levittää kyseistä julkistamatonta tietoa laajemmin kuin mitä 3 kohdassa määrätään tämän sopimuksen mukaisesti julkistamatonta tietoa välittävän osapuolen ennakolta antamalla kirjallisella suostumuksella. Osapuolet tekevät yhteistyötä kehitettäessä laajempaan levitykseen tarvittavan, ennakkoon annettavan kirjallisen suostumuksen pyytämistä ja saamista koskevia menettelyjä, ja ne myöntävät tämän hyväksymisen niiden sisäisten politiikkojen ja lainsäädännön asettamissa rajoissa. B. Muu kuin asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto Osapuolet tai niiden osanottajat käsittelevät tämän sopimuksen mukaisesti järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa välitettyä, muuta kuin asiakirjoihin perustuvaa julkistamatonta, luottamuksellista tai salassa pidettävää tietoa tai henkilöstön palvelukseenottamiseen, tilojen ja laitteiston käyttöön tai yhteisiin hankkeisiin perustuvaa tietoa sopimuksessa määrätyn, asiakirjoihin perustuvaa tietoa koskevan periaatteen mukaisesti edellyttäen, että julkistamattoman, luottamuksellisen tai salassa pidettävän tiedon vastaanottajalle ilmoitetaan tiedon luottamuksel- lisesta luonteesta tietoa välitettäessä. C. Valvonta Osapuolet pyrkivät varmistamaan, että tämän sopimuksen mukaisesti vastaanotettua julkistamatonta tietoa valvo- taan sopimuksessa määrätyllä tavalla. Jos jompikumpi osapuoli toteaa, ettei se voi tai sen on aiheellista epäillä, ettei se voi noudattaa A ja B kohdan levittämiskieltoa koskevia määräyksiä, se ilmoittaa asiasta toiselle osapuolelle välittömästi. Osapuolet neuvottelevat tämän jälkeen asianmukaisen toimintatavan löytämiseksi. 26. 3. 2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 89/43 LIITE II MÄÄRITELMÄT 1. TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUDELLA on Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa määritelty merkitys. 2. OSANOTTAJALLA tarkoitetaan sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, osapuolet mukaan lukien, joka osal- listuu tämän sopimuksen mukaiseen hankkeeseen. 3. YHTEISELLÄ TUTKIMUKSELLA tarkoitetaan osapuolten yhteisesti toteuttamaa ja/tai rahoittamaa tutkimusta, johon tarvittaessa osallistuu kummankin osapuolen osanottajia. 4. TIEDOLLA tarkoitetaan YHTEISEEN TUTKIMUKSEEN perustuvia tieteellisiä tai teknisiä tietoja, tuloksia tai tutkimus- ja kehitysmenetelmiä sekä kaikkea sellaista tietoa, jonka antamista ja vaihtamista osapuolet ja/tai YHTEISEEN TUTKI- MUKSEEN osallistuvat osanottajat pitävät välttämättömänä tämän sopimuksen tai siinä määrätyn tutkimustoiminnan mukaisesti. LIITE III TEKNOLOGIAN HALLINTOSUUNNITELMAN PÄÄPIIRTEET Teknologian hallintosuunnitelma on yhteisen tutkimuksen toteuttamista sekä osanottajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskeva osanottajien tekemä erityinen sopimus. Yleensä teknologian hallintosuunnitelmaan sisältyvät teollis- ja tekijänoi- keuksien osalta muun muassa omistusoikeus, suojelu, käyttöoikeudet tutkimus- ja kehitystarkoituksiin, hyödyntäminen ja levittäminen, mukaan lukien yhteistä julkaisutoimintaa koskevat järjestelyt, vierailevien tutkijoiden oikeudet ja velvolli- suudet sekä riitojen ratkaisemista koskevat menettelyt. Teknologian hallintosuunnitelmaan voivat myös sisältyä yleiset ja erityiset tiedot, lisenssien myöntäminen ja lopputulokset


title: 1999/480/PESC: Acção comum do Conselho de 19 de Julho de 1999 relativa à realização de uma reunião de chefes de Estado e de Governo em Sarajevo, Bósnia-Herzegovina, sobre o pacto de estabilidade para a Europa do Sudeste

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
head of State
head of government
peacekeeping
settlement of disputes
summit meeting

text: L 188/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 7. 1999 ACÇÃO COMUM DO CONSELHO de 19 de Julho de 1999 relativa à realização de uma reunião de chefes de Estado e de Governo em Sarajevo, Bósnia-Herze- govina, sobre o pacto de estabilidade para a Europa do Sudeste (1999/480/PESC) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado da União Europeia e, nomeada- mente, o seu artigo 14. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) Na sequência da adopção da Posição Comum 1999/345/ /PESC do Conselho, de 17 de Maio de 1999, relativa ao pacto de estabilidade para a Europa do Sudeste (1), a União está determinada a prosseguir esse processo, em benefício da região e de todas as outras partes interes- sadas; Os ministros dos Negócios Estrangeiros, adoptaram, em Colónia, em 10 de Junho de 1999, um pacto de estabili- dade para a Europa do Sudeste; A fim de desenvolver a estabilidade, a prosperidade e a cooperação entre os países da região, a União considera importante enviar um sinal político forte aos povos da região; Esse sinal poderá assumir a forma de reunião política de alto nível sobre o pacto de estabilidade, a realizar na região, de Governo sobre o pacto de estabilidade para a Europa do Sudeste, a realizar em Sarajevo. 2. O apoio financeiro cobrirá os custos de organização, montagem e realização da conferência, com excepção das despesas de viagem e de estadia dos participantes. Artigo 2. o O montante de referência financeiro para a aplicação do disposto no artigo 1. o será de 1 250 000 euros. Artigo 3. o A presente acção comum entra em vigor no dia da sua adopção. Será aplicável até 30 de Setembro de 1999. Artigo 4. o A presente acção comum será publicada no Jornal Oficial. ADOPTOU A PRESENTE ACÇÃO COMUM Feito em Bruxelas, em 19 de Julho de 1999. Artigo 1. o A fim de facilitar a promoção da estabilidade na região da 1. Europa do Sudeste, a União Europeia prestará apoio financeiro e logístico à organização de uma reunião de chefes de Estado e Pelo Conselho O Presidente T. HALONEN (1) JO L 133 de 28. 5. 1999, p. 1


title: Directiva 1999/74/CE do Conselho de 19 de Julho de 1999 que estabelece as normas mínimas relativas à protecção das galinhas poedeiras

text: 3. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 203/53 DIRECTIVA 1999/74/CE DO CONSELHO de 19 de Julho de 1999 que estabelece as normas m(cid:146)nimas relativas (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o das galinhas poedeiras O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, e, nomeadamente o seu artigo 37. o, Tendo em conta a proposta da Comiss(cid:209)o (1), Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu (2), Tendo em conta o parecer do Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico e Social (3), Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Em 7 de Mar(cid:135)o de 1988, o Conselho aprovou a Direc- tiva 88/166/CEE (4) relativa (cid:133) execu(cid:135)(cid:209)o do ac(cid:155)rd(cid:209)o do Tribunal de Justi(cid:135)a no Processo 131/86 (anula(cid:135)(cid:209)o da Directiva 86/113/CEE do Conselho, de 25 de Mar(cid:135)o de 1986, que estabelece as normas m(cid:146)nimas relativas (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o das galinhas poedeiras em bateria); O artigo 9. o da referida directiva disp(cid:210)e que a Comiss(cid:209)o deve apresentar, at(cid:130) 1 de Janeiro de 1993, um relat(cid:155)rio sobre os progressos cient(cid:146)ficos registados no referente ao bem-estar das galinhas nos diferentes sistemas de cria(cid:135)(cid:209)o, bem como sobre as disposi(cid:135)(cid:210)es do anexo da dita directiva, acompanhado, se necess(cid:145)rio, de propostas de adapta(cid:135)(cid:209)o adequadas; A Directiva 98/58/CE do Conselho, de 20 de Julho de 1998, relativa (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o dos animais nas explora(cid:135)(cid:210)es pecu(cid:145)rias (5), elaborada com base na Conven(cid:135)(cid:209)o euro- peia sobre a protec(cid:135)(cid:209)o dos animais nas explora(cid:135)(cid:210)es de cria(cid:135)(cid:209)o, instaura disposi(cid:135)(cid:210)es comunit(cid:145)rias destinadas a aplicar os princ(cid:146)pios enunciados na dita Conven(cid:135)(cid:209)o, que estabelecem, designadamente, a exist(cid:136)ncia de instala(cid:135)(cid:210)es, alimentos, (cid:145)gua e cuidados adequados (cid:133)s necessidades fisiol(cid:155)gicas e etol(cid:155)gicas dos animais; O Comit(cid:130) permanente da Conven(cid:135)(cid:209)o europeia sobre a protec(cid:135)(cid:209)o dos animais nas explora(cid:135)(cid:210)es de cria(cid:135)(cid:209)o adoptou, em 1995, uma recomenda(cid:135)(cid:209)o pormenorizada que inclui as galinhas poedeiras; A protec(cid:135)(cid:209)o das galinhas poedeiras (cid:130) uma quest(cid:209)o de compet(cid:136)ncia comunit(cid:145)ria; As diferen(cid:135)as suscept(cid:146)veis de falsear as condi(cid:135)(cid:210)es da concorr(cid:136)ncia obstam ao funcionamento correcto da organiza(cid:135)(cid:209)o de mercado das aves e seus produtos; O relat(cid:155)rio da Comiss(cid:209)o a que se refere o considerando (2) e que se baseia num parecer do Comit(cid:130) Cient(cid:146)fico Veterin(cid:145)rio concluiu que as condi(cid:135)(cid:210)es de bem-estar das galinhas criadas tanto nas baterias de gaiolas, tal como s(cid:209)o actualmente concebidas, como noutros sistemas de (1) JO C 157 de 4. 6. 1999, p. 8. (2) JO C 128 de 7. 5. 1999, p. 78. (3) JO C 101 de 12. 4. 1999. (4) JO L 74 de 19. 3. 1988, p. 83. (5) JO L 221 de 8. 8. 1998, p. 23. cria(cid:135)(cid:209)o, n(cid:209)o s(cid:209)o satisfat(cid:155)rias e que determinadas necessi- dades das galinhas n(cid:209)o podem a(cid:146) ser satisfeitas. Conviria, por conseguinte, p(cid:147)r em pr(cid:145)tica normas o mais elevadas poss(cid:146)vel, atendendo aos diferentes par(cid:131)metros a tomar em considera(cid:135)(cid:209)o, a fim de melhorar essas condi(cid:135)(cid:210)es; (8) (9) Todavia, durante um per(cid:146)odo a determinar, a utiliza(cid:135)(cid:209)o de gaiolas n(cid:209)o melhoradas poder(cid:145) continuar em deter- minadas condi(cid:135)(cid:210)es, que incluem exig(cid:136)ncias adicionais em termos de estruturas e de espa(cid:135)o; (cid:144) necess(cid:145)rio manter o equil(cid:146)brio entre os diferentes aspectos a ter em considera(cid:135)(cid:209)o, quer em termos de bem-estar, quer do ponto de vista sanit(cid:145)rio, econ(cid:155)mico e social, quer ainda no que diz respeito (cid:133)s implica(cid:135)(cid:210)es ambientais; (10) Durante a prossecu(cid:135)(cid:209)o dos estudos sobre o bem-estar das galinhas poedeiras em diferentes sistemas de cria(cid:135)(cid:209)o, (cid:130) oportuno adoptar disposi(cid:135)(cid:210)es que permitam aos Estados-Membros sistema(s) mais adequado(s); escolher o(s) (11) A Comiss(cid:209)o deve apresentar um novo relat(cid:155)rio acompa- nhado de propostas adequadas que o tenham em conta; (12) (cid:144) conveniente revogar e substituir a Directiva 88/ /166/CEE, ADOPTOU A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1. o A presente directiva estabelece as normas m(cid:146)nimas rela- 1. tivas (cid:133) protec(cid:135)(cid:209)o das galinhas poedeiras. A presente directiva n(cid:209)o se aplica aos estabelecimentos: 2. — de menos de 350 galinhas poedeiras, — de cria(cid:135)(cid:209)o de galinhas poedeiras reprodutoras. Esses estabelecimentos continuam no entanto submetidos (cid:133)s exig(cid:136)ncias pertinentes da D(cid:146)rectiva 98/58/CE. Artigo 2. o As defini(cid:135)(cid:210)es que constam do artigo 2. o da Directiva 1. 98/58/CE s(cid:209)o aplic(cid:145)veis na medida do necess(cid:145)rio. Al(cid:130)m disso, para efeitos da presente directiva, entende-se 2. por: a) «Galinhas poedeiras»: as galinhas da esp(cid:130)cie Gallus gallus que tenham atingido a maturidade de postura e criadas para a incuba(cid:135)(cid:209)o; produ(cid:135)(cid:209)o destinados ovos n(cid:209)o de a L 203/54 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 8. 1999 b) «Ninho»: um espa(cid:135)o separado, cujos componentes do ch(cid:209)o excluem a utiliza(cid:135)(cid:209)o de redes met(cid:145)licas, que possa entrar em contacto com as aves, pr(cid:155)prio para a postura de uma galinha ou de um grupo de galinhas (ninho colectivo); c) «Cama»: o material de estrutura solta que permita que as galinhas satisfa(cid:135)am as suas necessidades etol(cid:155)gicas; d) «Superf(cid:146)cie utiliz(cid:145)vel»: uma superf(cid:146)cie de 30 cm de largura m(cid:146)nima e com 14 % de inclina(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima, prolongada para cima por um espa(cid:135)o livre de pelo menos 45 cm. As super- f(cid:146)cies utiliz(cid:145)ve(cid:146)s n(cid:209)o incluem as (cid:145)reas do ninho. Artigo 3. o Segundo o(s) sistema(s) adoptado(s) pelos Estados-Membros, estes zelam por que os propriet(cid:145)rios ou detentores de galinhas poedeiras apliquem, para al(cid:130)m das disposi(cid:135)(cid:210)es relevantes esta- belecidas na Directiva 98/58/CE e no anexo da presente direc- tiva, as exig(cid:136)ncias espec(cid:146)ficas de cada um dos sistemas a seguir referidos, ou seja: a) Ou as disposi(cid:135)(cid:210)es estabelecidas no cap(cid:146)tulo I no que diz respeito a sistemas alternativos; b) Ou as disposi(cid:135)(cid:210)es estabelecidas no cap(cid:146)tulo II no que diz respeito (cid:133)s gaiolas n(cid:209)o melhoradas; c) Ou as disposi(cid:135)(cid:210)es estabelecidas no cap(cid:146)tulo III no que diz respeito (cid:133)s gaiolas melhoradas. CAP(cid:237)TULO I Disposi(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis a sistemas alternativos Artigo 4. o 1. Os Estados-Membros zelam por que, a partir de 1 de Janeiro de 2002, todas as instala(cid:135)(cid:210)es de cria(cid:135)(cid:209)o referidas no presente cap(cid:146)tulo constru(cid:146)das de novo, reconstru(cid:146)das ou colo- cadas em servi(cid:135)o pela primeira vez satisfa(cid:135)am as seguintes exig(cid:136)ncias m(cid:146)nimas: 1. Todas as instala(cid:135)(cid:210)es devem estar equipadas de modo a que todas as galinhas poedeiras disponham de: a) Manjedouras em linha com, pelo menos, 10 cm de comprimento por galinha ou de manjedouras circulares com, pelo menos, 4 cm de comprimento por galinha; b) Bebedouros cont(cid:146)nuos com 2,5 cm de comprimento por galinha ou bebedouros circulares com 1 cm de compri- mento por galinha. Al(cid:130)m disso, se forem utilizadas tetinas ou ta(cid:135)as, deve haver, pelo menos, uma tetina ou ta(cid:135)a por cada 10 galinhas. Se forem utilizados bebedouros ligados, deve haver, pelo menos, duas tetinas ou ta(cid:135)as ao alcance de cada galinha; c) Pelo menos, um ninho por cada 7 galinhas. Se forem utilizados ninhos colectivos, deve haver, pelo menos, 1 m2 de espa(cid:135)o no ninho para um m(cid:145)ximo de 120 galinhas; d) Poleiros adequados, sem arestas cortantes e com um espa(cid:135)o de, pelo menos, 15 cm por galinha. Os poleiros n(cid:209)o devem ser montados sobre a (cid:145)rea da cama; a dist(cid:131)ncia horizontal entre poleiros n(cid:209)o deve ser inferior a 30 cm e entre o poleiro e a parede n(cid:209)o deve ser inferior a 20 cm; e) Pelo menos, 250 cm2 da superf(cid:146)cie da cama por galinha, devendo a cama ocupar, pelo menos, um ter(cid:135)o da super- f(cid:146)cie do ch(cid:209)o do avi(cid:145)rio. 2. O ch(cid:209)o das instala(cid:135)(cid:210)es deve ser constru(cid:146)do de modo a poder suportar de forma adequada cada uma das garras anteriores de cada pata. 3. Al(cid:130)m das disposi(cid:135)(cid:210)es estabelecidas nos pontos 1 e 2: a) Se forem utilizados sistemas de cria(cid:135)(cid:209)o em que as gali- nhas poedeiras se possam movimentar livremente entre diferentes pisos: i) o n(cid:156)mero de pisos sobrepostos fica limitado a quatro, ii) a dist(cid:131)ncia livre entre os pisos deve ser de, pelo menos, 45 cm, iii) a distribui(cid:135)(cid:209)o do equipamento de abeberamento e alimenta(cid:135)(cid:209)o deve permitir um acesso igual a todas as galinhas, iv) os pisos devem ser instalados de maneira a que os excrementos n(cid:209)o possam atingir os pisos inferiores; b) Se as galinhas poedeiras dispuserem de uma sa(cid:146)da para o exterior: i) v(cid:145)rias portinholas de sa(cid:146)da devem dar acesso directo ao espa(cid:135)o exterior, ter uma altura m(cid:146)nima de 35 cm e uma largura m(cid:146)nima de 40 cm e estar repartidas por todo o comprimento do edif(cid:146)cio; deve haver obri- gatoriamente uma abertura total de 2 m por cada milhar de galinhas, ii) o espa(cid:135)o exterior deve: — para evitar contamina(cid:135)(cid:210)es, ter uma superf(cid:146)cie adequada (cid:133) densidade de galinhas mantidas e (cid:133) natureza do terreno, — dispor de abrigos contra as intemp(cid:130)ries e os se necess(cid:145)rio, de bebedouros e, predadores adequados. 4. A densidade animal n(cid:209)o deve ultrapassar nove galinhas poedeiras por m2 de superf(cid:146)cie utiliz(cid:145)vel. No entanto, quando a superf(cid:146)cie utiliz(cid:145)vel corresponder (cid:133) superf(cid:146)cie dispon(cid:146)vel no solo, os Estados-Membros podem autorizar, at(cid:130) 31 de Dezembro de 2011, uma densidade animal de 12 galinhas por m2 de superf(cid:146)cie dispon(cid:146)vel nos estabelecimentos que apliquem este sistema em 3 de Agosto de 1999. Os Estados-Membros zelam por que, a partir de 1 de 2. Janeiro de 2007, as exig(cid:136)ncias m(cid:146)nimas previstas no n. o 1 se apliquem a todos os sistemas alternativos. CAP(cid:237)TULO II Disposi(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis (cid:133) cria(cid:135)(cid:209)o em gaiolas n(cid:209)o melhoradas Artigo 5. o 1. Os Estados-Membros zelam por que, a partir de 1 de Janeiro de 2003, todas as gaiolas referidas no presente cap(cid:146)tulo satisfa(cid:135)am as seguintes exig(cid:136)ncias m(cid:146)nimas: 1. As galinhas poedeiras devem dispor de, pelo menos, 550 cm2 de superf(cid:146)cie da gaiola por galinha, medidos hori- zontalmente, utiliz(cid:145)veis sem restri(cid:135)(cid:210)es, designadamente sem ter em conta os rebordos deflectores antidesperd(cid:146)cio suscep- t(cid:146)veis de diminuir a superf(cid:146)cie dispon(cid:146)vel. 3. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 203/55 2. Deve haver uma manjedoura que possa ser utilizada sem restri(cid:135)(cid:210)es e cujo comprimento deve ser de, pelo menos, 10 cm multiplicado pelo n(cid:156)mero de galinhas na gaiola. 3. Se n(cid:209)o existirem tetinas ou ta(cid:135)as, cada gaiola deve ter um bebedouro cont(cid:146)nuo do mesmo comprimento que a manje- doura referida no ponto 2. Se forem utilizados bebedouros ligados, deve haver, pelo menos, duas tetinas ou ta(cid:135)as ao alcance de cada gaiola. 4. As gaiolas devem ter uma altura m(cid:146)nima de 40 cm em 65 % da superf(cid:146)cie da gaiola e de 35 cm em qualquer dos pontos. 5. O ch(cid:209)o das gaiolas deve ser constru(cid:146)do de modo a poder suportar de forma adequada cada uma das garras anteriores de cada pata. A sua inclina(cid:135)(cid:209)o n(cid:209)o deve exceder 14 % ou 8. o. Quando o ch(cid:209)o n(cid:209)o for constitu(cid:146)do por rede met(cid:145)lica de malha rectangular, os Estados-Membros podem autorizar inclina(cid:135)(cid:210)es superiores. 6. As gaiolas devem estar equipadas com dispositivos adequa- dos para desgastar as garras. 2. Os Estados-Membros zelam porque, a partir de 1 de Janeiro de 2012, seja proibida a cria(cid:135)(cid:209)o em gaiolas referidas no presente cap(cid:146)tulo. Al(cid:130)m disso, a partir de 1 de Janeiro de 2003, (cid:130) proibida a constru(cid:135)(cid:209)o ou a coloca(cid:135)(cid:209)o em servi(cid:135)o pela primeira vez de gaiolas referidas no presente cap(cid:146)tulo. CAP(cid:237)TULO III Disposi(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis (cid:133) cria(cid:135)(cid:209)o em gaiolas melhoradas Artigo 6. o Os Estados-Membros zelam por que, a partir de 1 de Janeiro de 2002, todas as gaiolas referidas no presente cap(cid:146)tulo satisfa(cid:135)am as seguintes exig(cid:136)ncias m(cid:146)nimas: 1. As galinhas poedeiras devem dispor de: a) Pelo menos, 750 cm2 de superf(cid:146)cie da gaiola por galinha, dos quais 600 cm2 de superf(cid:146)cie utiliz(cid:145)vel, entendendo-se que a altura m(cid:146)nima da gaiola para al(cid:130)m da altura sobre a superf(cid:146)cie utiliz(cid:145)vel deve ser de 20 cm em qualquer dos pontos e que a superf(cid:146)cie total de qualquer gaiola n(cid:209)o pode ser inferior a 2 000 cm2; b) Um ninho; c) Uma cama que permita (cid:133)s galinhas debicar e esgravatar; d) Poleiros adequados com um espa(cid:135)o de, pelo menos, 15 cm por galinha. 2. Deve haver uma manjedoura que possa ser utilizada sem restri(cid:135)(cid:210)es e cujo comprimento deve ser de, pelo menos, 12 cm multiplicado pelo n(cid:156)mero de galinhas na gaiola. 3. Cada gaiola deve dispor de um sistema de abeberamento adequado que tenha em conta, designadamente, a dimens(cid:209)o do grupo. Se forem utilizados bebedouros ligados, deve haver, pelo menos, duas tetinas ou ta(cid:135)as ao alcance de cada galinha. 4. Deve haver passagens com uma largura m(cid:146)nima de 90 cm entre os blocos de gaiolas e um espa(cid:135)o de, pelo menos, 35 cm entre o ch(cid:209)o do edif(cid:146)cio e as gaiolas dos blocos inferiores, de forma a facilitar a inspec(cid:135)(cid:209)o, instala(cid:135)(cid:209)o e retirada das aves. 5. As gaiolas devem estar equipadas com dispositivos adequa- dos para desgastar as garras. CAP(cid:237)TULO IV Disposi(cid:135)(cid:210)es finais Artigo 7. o Os Estados-Membros zelam por que cada um dos estabeleci- mentos abrangidos pelo (cid:131)mbito de aplica(cid:135)(cid:209)o da presente direc- tiva seja registado pela autoridade competente atrav(cid:130)s de um n(cid:156)mero pr(cid:155)prio que permita a rastreabilidade dos ovos colo- cados no mercado para o consumo humano. As regras de execu(cid:135)(cid:209)o do presente artigo ser(cid:209)o fixadas antes de 1 de Janeiro de 2002 nos termos do artigo 11. o Artigo 8. o 1. Os Estados-Membros devem tomar as disposi(cid:135)(cid:210)es neces- s(cid:145)rias para que sejam levadas a cabo inspec(cid:135)(cid:210)es pela autoridade competente de modo a garantir o cumprimento do disposto na presente d(cid:146)rectiva. Essas inspec(cid:135)(cid:210)es podem ser feitas por ocasi(cid:209)o de controlos efectuados com outros fins. A partir de uma data a fixar nos termos do artigo 11. o, os 2. Estados-Membros devem apresentar (cid:133) Comiss(cid:209)o um relat(cid:155)rio sobre as inspec(cid:135)(cid:210)es referidas no n. o 1. A Comiss(cid:209)o deve apre- sentar um resumo desses relat(cid:155)rios ao Comit(cid:130) Veterin(cid:145)rio Permanente. 3. Antes de 1 de Janeiro de 2002, a Comiss(cid:209)o deve apre- sentar, nos termos do artigo 11. o, disposi(cid:135)(cid:210)es tendo em vista harmonizar: a) As inspec(cid:135)(cid:210)es referidas no n. o 1; b) A apresenta(cid:135)(cid:209)o, o conte(cid:156)do e a frequ(cid:136)ncia dos relat(cid:155)rios referidos no n. o 2. Artigo 9. o 1. Na medida necess(cid:145)ria (cid:133) aplica(cid:135)(cid:209)o uniforme das exig(cid:136)ncias da presente directiva, os peritos veterin(cid:145)rios da Comiss(cid:209)o podem, em colabora(cid:135)(cid:209)o com as autoridades competentes: a) Verificar se os Estados-Membros cumprem as referidas exig(cid:136)ncias; b) Proceder a controlos no terreno para se certificarem de que as inspec(cid:135)(cid:210)es s(cid:209)o efectuadas nos termos da presente direc- tiva. 2. O Estado-Membro em cujo territ(cid:155)rio seja feita uma inspec(cid:135)(cid:209)o deve prestar aos peritos veterin(cid:145)rios da Comiss(cid:209)o toda a assist(cid:136)ncia de que estes necessitem para o cumprimento da sua miss(cid:209)o. O resultado dos controlos efectuados deve ser discutido com a autoridade competente do Estado-Membro em quest(cid:209)o antes da elabora(cid:135)(cid:209)o e divulga(cid:135)(cid:209)o do relat(cid:155)rio final. A autoridade competente do Estado-Membro em quest(cid:209)o 3. deve tomar as medidas que se revelarem necess(cid:145)rias para ter em conta os resultados dos controlos. As eventuais regras de execu(cid:135)(cid:209)o do presente artigo ser(cid:209)o 4. aprovadas nos termos do artigo 11. o L 203/56 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 8. 1999 Artigo 10. o A Comiss(cid:209)o deve apresentar ao Conselho, at(cid:130) 1 de Janeiro de 2005, um relat(cid:155)rio, com base num parecer do Comit(cid:130) Cient(cid:146)- fico Veterin(cid:145)rio, sobre os diversos sistemas de cria(cid:135)(cid:209)o de gali- nhas poedeiras, muito em especial sobre os sistemas referidos na presente directiva, tendo em conta, por um lado, os aspectos patol(cid:155)gicos, zoot(cid:130)cnicos, fisiol(cid:155)gicos e etol(cid:155)gicos e, por outro, as incid(cid:136)ncias sanit(cid:145)rias e ambientais. Esse relat(cid:155)rio deve ser tamb(cid:130)m elaborado com base num estudo sobre as implica(cid:135)(cid:210)es socioecon(cid:155)micas dos diferentes sistemas e ainda sobre as incid(cid:136)ncias em mat(cid:130)ria de rela(cid:135)(cid:210)es com os parceiros econ(cid:155)micos da Comunidade. Al(cid:130)m disso, o relat(cid:155)rio deve ser acompanhado de propostas adequadas que tenham em conta as conclus(cid:210)es nele apresen- tadas, bem como os resultados das negocia(cid:135)(cid:210)es no (cid:131)mbito da Organiza(cid:135)(cid:209)o Mundial do Com(cid:130)rcio. O Conselho delibera por maioria qualificada sobre essas propostas, no prazo de 12 meses a contar da data da sua apresenta(cid:135)(cid:209)o. Artigo 11. o 1. Sempre que se fa(cid:135)a refer(cid:136)ncia ao procedimento definido no presente artigo, o Comit(cid:130) Veterin(cid:145)rio Permanente institu(cid:146)do na Decis(cid:209)o 68/361/CEE (1), a seguir designado «Comit(cid:130)», ser(cid:145) chamado a pronunciar-se pelo seu presidente, seja por sua pr(cid:155)pria iniciativa, seja a pedido do representante de um Estado- -Membro. 2. O representante da Comiss(cid:209)o apresenta ao Comit(cid:130) um projecto das medidas a tomar. O Comit(cid:130) emite o seu parecer sobre esse projecto num prazo que o presidente pode fixar em fun(cid:135)(cid:209)o da urg(cid:136)ncia da quest(cid:209)o. O Comit(cid:130) pronunciar-se-(cid:145) por maioria, nos termos previstos no n. o 2 do artigo 205. o do Tratado para a adop(cid:135)(cid:209)o das decis(cid:210)es que o Conselho (cid:130) chamado a tomar sob proposta da Comiss(cid:209)o. Nas vota(cid:135)(cid:210)es no Comit(cid:130), os votos dos representantes dos Estados-Membros est(cid:209)o sujeitos (cid:133) pondera(cid:135)(cid:209)o definida no artigo atr(cid:145)s referido. O presidente n(cid:209)o participa na vota(cid:135)(cid:209)o. 3. a) A Comiss(cid:209)o adopta as medidas consideradas quando estiverem em conformidade com o parecer do Comit(cid:130). b) Quando as medidas consideradas n(cid:209)o estiverem em conformidade com o parecer do Comit(cid:130), ou na falta de ao parecer, Conselho uma proposta relativa (cid:133)s medidas a tomar. O Conselho delibera por maioria qualificada. a Comiss(cid:209)o submeter(cid:145) imediatamente Se, no termo de um prazo de tr(cid:136)s meses a contar da data em que a proposta da Comiss(cid:209)o lhe foi submetida, o Conselho n(cid:209)o tiver adoptado medidas, a Comiss(cid:209)o adop- tar(cid:145) as medidas propostas e dar-lhes-(cid:145) imediatamente aplica(cid:135)(cid:209)o, salvo no caso de o Conselho se pronunciar por maioria simples contra as medidas em causa. Artigo 12. o A Directiva 88/166/CEE (cid:130) revogada com efeitos a partir de 1 de Janeiro de 2003. Artigo 13. o 1. Os Estados-Membros devem p(cid:147)r em vigor as disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas, regulamentares e administrativas, incluindo even- tuais san(cid:135)(cid:210)es, necess(cid:145)rias para darem cumprimento (cid:133) presente directiva at(cid:130) 1 de Janeiro de 2002 e devem informar imediata- mente a Comiss(cid:209)o do facto. Quando os Estados-Membros aprovarem essas disposi(cid:135)(cid:210)es, estas devem incluir uma refer(cid:136)ncia (cid:133) presente directiva ou ser acompanhadas dessa refer(cid:136)ncia aquando da sua publica(cid:135)(cid:209)o oficial. As modalidades dessa refer(cid:136)ncia ser(cid:209)o aprovadas pelos Estados-Membros. 2. Nos termos das disposi(cid:135)(cid:210)es gerais do Tratado, os Estados- -Membros podem manter ou aplicar nos seus territ(cid:155)rios dispo- si(cid:135)(cid:210)es em mat(cid:130)ria de protec(cid:135)(cid:209)o das galinhas poedeiras mais rigorosas do que as estabelecidas na presente directiva. Os Estados-Membros devem informar a Comiss(cid:209)o de todas essas medidas. 3. Os Estados-Membros devem comunicar (cid:133) Comiss(cid:209)o o texto das principais disposi(cid:135)(cid:210)es de direito interno que apro- varem nas mat(cid:130)rias reguladas pela presente directiva. Artigo 14. o A presente directiva entra em vigor na data da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 15. o Os Estados-Membros s(cid:209)o os destinat(cid:145)rios da presente directiva. Feito em Bruxelas, em 19 de Julho de 1999. Pelo Conselho O Presidente K. HEMIL(cid:142) (1) JO L 255 de 18. 10. 1968, p. 23. 3. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 203/57 ANEXO Para al(cid:130)m das disposi(cid:135)(cid:210)es pertinentes do anexo da Directiva 98/58/CE, s(cid:209)o aplic(cid:145)veis as exig(cid:136)ncias seguintes: 1. Todas as galinhas devem ser inspeccionadas pelo propriet(cid:145)rio ou pela pessoa respons(cid:145)vel pelas galinhas, pelo menos, uma vez por dia. 2. O n(cid:146)vel sonoro deve ser reduzido ao m(cid:146)nimo. Devem ser evitados ru(cid:146)dos constantes ou s(cid:156)bitos. Os ventiladores, os instalados, mantidos e equipamentos para alimenta(cid:135)(cid:209)o e os outros tipos de m(cid:145)quinas devem ser constru(cid:146)dos, accionados de forma a causar o menor ru(cid:146)do poss(cid:146)vel. 3. Todos os edif(cid:146)cios devem ser iluminados por forma a permitir que cada galinha veja as outras aves e seja vista com nitidez, reconhe(cid:135)a visualmente o que a rodeia e mantenha um n(cid:146)vel normal de actividade. Se as instala(cid:135)(cid:210)es tiverem luz natural, as aberturas para a passagem da luz devem estar colocados por forma a assegurar uma ilumina(cid:135)(cid:209)o homog(cid:130)nea em toda a instala(cid:135)(cid:209)o. Ap(cid:155)s os primeiros dias de adapta(cid:135)(cid:209)o, o regime deve ser previsto de modo a evitar problemas de sa(cid:156)de e perturba(cid:135)(cid:210)es de comportamento. Deve, assim, seguir um ritmo de 24 horas, com um per(cid:146)odo de escurid(cid:209)o suficiente e ininterrupto, a t(cid:146)tulo indicativo de cerca de um ter(cid:135)o do dia, a fim de permitir o descanso das galinhas e evitar problemas como a imunodepress(cid:209)o e as anomalias oculares. Deve respeitar-se um per(cid:146)odo de penumbra de dura(cid:135)(cid:209)o suficiente aquando da diminui(cid:135)(cid:209)o da luz, a fim de permitir que as galinhas se instalem sem perturba(cid:135)(cid:210)es ou ferimentos. 4. Todos os locais, equipamentos e utens(cid:146)lios que estejam em contacto com as galinhas devem ser cuidadosamente limpos e desinfectados com regularidade e, de qualquer forma, sempre que se efectuar um vazio sanit(cid:145)rio e antes da introdu(cid:135)(cid:209)o de um novo lote de galinhas. Enquanto os avi(cid:145)rios estiverem ocupados, todas as superf(cid:146)cies e todas as instala(cid:135)(cid:210)es devem ser mantidas num estado satisfat(cid:155)rio de limpeza. Devem ser retirados com a frequ(cid:136)ncia necess(cid:145)ria os excrementos e diariamente as galinhas mortas. 5. Os sistemas de cria(cid:135)(cid:209)o devem estar equipados de modo a evitar que as galinhas fujam. 6. As instala(cid:135)(cid:210)es compostas por v(cid:145)rios pisos de gaiolas devem dispor de dispositivos ou medidas adequadas que permitam proceder directamente e sem entraves (cid:133) inspec(cid:135)(cid:209)o de todos os pisos e que facilitem a retirada das galinhas. 7. A concep(cid:135)(cid:209)o e as dimens(cid:210)es da abertura da gaiola devem permitir que uma galinha adulta possa ser retirada sem sofrimentos in(cid:156)teis, nem ferimentos. 8. Sem preju(cid:146)zo do disposto no ponto 19 do anexo da Directiva 98/58/CE, (cid:130) proibido qualquer tipo de mutiliza(cid:135)(cid:209)o. Todavia, a fim de evitar o arranque de penas e o canibalismo, os Estados-Membros podem autorizar que se apare a ponta do bico, desde que essa opera(cid:135)(cid:209)o seja efectuada por pessoal qualificado em pintos de menos de 10 dias que se destinem (cid:133) postura


title: Регламент (ЕО) № 1573/1999 на Комисията от 19 юли 1999 година относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 2201/96 на Съвета по отношение на характеристиките на сушените смокини, ползващи се от режима на производствена помощ

eurovoc_concepts:
dried product
minimum price
pip fruit
producer price
production aid

formats: html pdf print xhtml

text: 298 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 28 31999R1573 20. 7. 1999 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 187/27 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1573/1999 НА КОМИСИЯТА от 19 юли 1999 година относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 2201/96 на Съвета по отношение на характеристиките на сушените смокини, ползващи се от режима на производствена помощ КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕО) № 2201/96 на Съвета от 28 октомври 1996 г. относно общата организация на пазарите на продукти от преработени плодове и зеленчуци (1), изменен с Рег- ламент (ЕО) № 2199/97 (2), и по-специално член 4, параграф 9 от него, (1) (2) (3) като има предвид, че дял I от Регламент (ЕО) № 2201/96 установи режим на производствена помощ за някои про- дукти от преработени плодове и зеленчуци; като има предвид, че Регламент (ЕО) № 504/97 на Комисията от 19 март 1997 година относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 2201/96 на Съвета по отношение на режима на производствени помощи за преработени плодове и зеленчуци (3), последно изменен с (ЕО) № 702/1999 (4), установи общите разпоредби, които следва да се прилагат за този режим на помощ; като има предвид, че за сушените смокини е уместно да бъдат опре- делени някои специфични правила по отношение на тех- ните характеристики, за да имат право да се ползват от режима на помощ на производството, без да се засягат дру- гите разпоредби на Регламент (ЕО) № 504/97; продукти от Регламент като има предвид, че качеството на сушените смокини се изменя преди и след преработка; като има предвид, че е уместно да се предвиди, че минималната цена и помощта на производството трябва да бъдат установени за определен тип продукт; като има предвид, че производството в Общ- ността се характеризира с наличието на два типа сушени смокини — сушени смокини с дребни плодове и други сушени смокини; като има предвид, че основната характе- ристика на всеки от тези два типа сушени смокини, по която се разграничават цените им на пазара, е размерът; като има предвид, че вследствие на това е уместно да се определи минималната цена и помощта на производството за най-представителния клас размер за всеки от двата типа сушени смокини, предназначени за директна консумация и от тази цена и тази помощ да се получат цените и помо- щите, приложими за другите размери; за които няма като има предвид, че минималните изисквания за качество, посочени в член 4, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 2201/96, имат за цел да се избегне производството на търсене или които биха продукти, предизвикали смущения в пазара; като има предвид, че тези изисквания следва да се основават на традиционните, честни производствени процедури; като има предвид, че за да се гарантира спазването на тези разпоредби е уместно да се определят минималните характеристики, на които (1) ОВ L 297, 21. 11. 1996 г. , стр. 29. (2) ОВ L 303, 6. 11. 1997 г. , стр. 1. (3) ОВ L 78, 20. 3. 1997 г. , стр. 14. (4) ОВ L 89, 1. 4. 1999 г. , стр. 26. (4) (5) (6) трябва да отговарят, от една страна, непреработените сушени смокини, закупени от преработвателя и от друга страна, сушените смокини, ползващи се от помощта; като има предвид, че за осигуряването на единно прилагане е необходимо да се определят правила за извършване на проверките по отношение на характеристиките на сушените смокини преди и след преработка; като има предвид, че някои от изискванията на настоящия регламент налагат сериозни адаптирания на производстве- ния и преработвателния сектор; като има предвид, че вследствие е необходимо тези изисквания да се въвеждат прогресивно в течение на петте пазарни години след влиза- нето в сила на настоящия регламент; като има предвид, че разпоредбите на настоящия регламент инкорпорират специфичните разпоредби за сушените смокини, предвидени в членове 1 и 2 от Регламент (ЕИО) № 1709/84 на Комисията от 19 юни 1984 година относно минималните цени, платими на производителите, както и до сумите на производствените помощи за някои прерабо- тени плодове и зеленчуци (5), последно изменен с Регламент (ЕИО) № 1591/98 (6), като същевременно ги адаптират в съответствие с правното, техническото и икономическото развитие; като има предвид, че следователно е уместно чле- нове 1 и 2, както и приложения I, II и III от посочения рег- ламент да бъдат отменени; (7) като има предвид, че предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Управителния комитет за продуктите от преработени плодове и зелен- чуци, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 1. За да имат право да се ползват от плащане на минималната цена, непреработените сушени смокини трябва да съответстват на характеристиките, съдържащи се в приложение II. 2. За да се ползват от правото на плащане на помощта, сушените смокини и кашите от смокини трябва да съответстват на характе- ристиките, съдържащи се в приложение III. на цена, производителя 3. Минималната за платима непреработените сушени смокини, и помощта на производството за сушените смокини се определят за продуктите, съответстващи на характеристиките, включени съответно в приложения II и III и чийто размер е между 75 и 105 плода на килограм за сортовете с дребни плодове и между 65 и 85 плода на килограм за другите сортове. За другите сушени смокини, минималната цена и помощта се умножават по един от определените в приложение I коефи- циенти. (5) ОВ L 162, 20. 6. 1984 г. , стр. 8. (6) ОВ L 208, 24. 7. 1998 г. , стр. 14. 03/т. 28 BG Официален вестник на Европейския съюз 299 Член 2 по-специално по отношение на минималния процент, контрола и предназначението. 1. За непреработените сушени смокини проверките относно тех- ните характеристики и размера им се правят на базата на предста- вителни за цялата партида проби, взети от преработвателя със съгласието на производителя. Пробите се анализират заедно от производителя и преработвателя и резултатите се записват. За тази цел „партида“ са всички продукти, представени в един и същ момент, от един и същи производител или организация на произ- водители с цел приемането им от преработвателя. 2. За сушените смокини преработвателят проверява, вземайки проби от всяка продадена партида, съблюдаването на характерис- тиките, изисквани за да се ползва помощта, както и това, те да имат правилен размер. Резултатите от тези проверки се записват. Минималното нетно тегло на всяка проба за анализ е един килограм. Член 3 Членове 1 и 2, както и приложения I, II и III от Регламент (ЕИО) № 1709/84, се отменят. Член 4 Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. 3. Държавите-членки могат да приемат национални разпоредби, отнасящи се до отклонения от изискванията за сортировка, Прилага се от 1999/2000 пазарна година. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 19 юли 1999 година. За Комисията Franz FISCHLER Член на Комисията 300 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 28 КОЕФИЦИЕНТИ, ПРИЛАГАНИ КЪМ МИНИМАЛНАТА ЦЕНА И ПРОИЗВОДСТВЕНАТА ПОМОЩ ПРИЛОЖЕНИЕ I Размер (Брой плодове на килограм) Сортове с дребни плодове (1) Други сортове По-малко от (75) плода/кг По-малко от (65) плода/кг (75 до 105) плода/кг (65 до 85) плода/кг (106 до 136) плода/кг (86 до 116) плода/кг Неоразмерени продукти (2) Неоразмерени продукти Коефициент, прилаган към минималната цена и производствената помощ 1,2 1 0,8 0,65 (3) (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel или Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos. (2) Непреработени сушени смокини, предназначени за производство на каши от смокини, каши от смокини. (3) За първите пет пазарни години след влизането в сила на настоящия регламент този коефициент се заменя със следните стойности: Пазарна година 1999/2000 година 2000/2001 година 2001/2002 година 2002/2003 година 2003/2004 година Коефициент, прилаган към минималната цена Коефициент, прилаган към помощта 0,70 0,70 0,65 0,65 0,65 1,0 1,0 0,9 0,8 0,7 03/т. 28 BG Официален вестник на Европейския съюз 301 ПРИЛОЖЕНИЕ II ХАРАКТЕРИСТИКИ НА НЕПРЕРАБОТЕНИТЕ СУШЕНИ СМОКИНИ 1. Определение Непреработените сушени смокини трябва да произлизат от узрели плодове от сортовете от вида Ficus carica domestica L. , сушени по естествен път. 2. Минимални изисквания и отклонения Непреработените сушени смокини трябва: — да имат максимален процент на влага 24 %, — да са с минимален размер 136 плода/кг за сортовете с дребни плодове (1) и 116 плода/кг за другите сортове, — да имат нежна кожица и плодово месо с консистенция като на мед, — да показват известна цветова еднообразност, — да са чисти и практически свободни от чужди тела. Във всяка партида се допускат следните отклонения (2): — 30 % от броя или теглото на сушените смокини може да са с вътрешни или външни повреди, независимо от вида на причинителя им, от които максимум 18 % може да са смокини, повредени от насекоми, — 3 % от броя или теглото на сушените смокини може да са негодни за преработка. (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel или Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos. (2) До края на 2003/2004 пазарна година се допускат следните отклонения: — 40 % за 1999/2000 и 2000/2001 пазарни години и 35 % за следващите пазарни години, от броя или теглото на сушените смокини могат да са с вътрешни или външни повреди, независимо от вида на причинителя им, от които максимум 25 % за 1999/2000 и 2000/2001 пазарни години и 20 % за следващите пазарни години може да са сушени смокини, повредени от насекоми, — 10 % за 1999/2000 и 2000/2001 пазарни години и 6 % за следващите пазарни години, от броя или теглото на сушените смокини може да са негодни за преработка. 302 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 28 ПРИЛОЖЕНИЕ III A. ХАРАКТЕРИСТИКИ НА СУШЕНИТЕ СМОКИНИ 1. Определение Сушените смокини трябва да произлизат от узрели плодове от сортовете от вида Ficus carica domestica L. , сушени по естествен път. 2. Минимални изисквания и отклонения Непреработените сушени смокини трябва: — да имат максимален процент на влага 24 %, — да са с минимален размер 136 плода/кг за сортовете с дребни плодове (1) и 116 плода/кг за другите сортове, — да имат нежна кожица и плодово месо с консистенция като на мед, — да показват известна цветова еднообразност, — да са чисти и свободни от чужди тела. Във всяка партида се допускат следните отклонения: — 25 % от броя или теглото на сушените смокини може да са с вътрешни или външни повреди, независимо от вида на причинителя им, от които максимум 15 % може да са смокини, повредени от насекоми. Б. ХАРАКТЕРИСТИКИ НА КАШИТЕ ОТ СМОКИНИ Определения и минимални изисквания Кашите от смокини се получават от непреработени сушени смокини, съответстващи на характеристиките, фигуриращи в приложение II, с изключение на размера, който може да е по-малък. Непреработените сушени смокини, използвани за производство на каши, трябва да са били измити в гореща вода и да са били сушени на горещ въздух. Те трябва да имат максимален процент на влага от 24 %. (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel или Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos


title: Decisione del Parlamento europeo, del Consiglio e della Commissione del 19 luglio 1999 relativa alla nomina dei membri del comitato di vigilanza dell'Ufficio per la lotta antifrode (OLAF)

eurovoc_concepts:
EU office or agency
appointment of staff
fraud

text: 31. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 220/1 I (Comunicazioni) PARLAMENTO EUROPEO CONSIGLIO COMMISSIONE DECISIONE DEL PARLAMENTO EUROPEO, DEL CONSIGLIO E DELLA COMMISSIONE del 19 luglio 1999 relativa alla nomina dei membri del comitato di vigilanza dell’Ufficio per la lotta antifrode (OLAF) (1999/C 220/01) IL PARLAMENTO EUROPEO, IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:192) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea dell’energia atomica, vista la decisione della Commissione, del 28 aprile 1999, che istituisce l’Ufficio europeo per la lotta antifrode (OLAF) (1), in particolare l’articolo 4, visto il regolamento (CE) n. 1073/1999 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 25 maggio 1999 (2), nonchØ il regolamento (Euratom) n. 1074/1999 del Consiglio, del 25 maggio 1999 (3), relativi alle indagini svolte dall’Ufficio per la lotta antifrode (OLAF), in particolare i rispettivi articoli 11, paragrafo 2, considerando che: (1) gli articoli 11, paragrafo 2, dei regolamenti (CE) n. 1073/1999 e (Euratom) n. 1074/1999 prevedono che il comitato di vigilanza dell’Ufficio per la lotta antifrode (OLAF) Ł composto da cinque personalit(cid:224) esterne indipendenti, in possesso nei rispettivi paesi dei requisiti necessari per l’esercizio di alte funzioni in rapporto con i settori d’attivit(cid:224) dell’Ufficio; (2) occorre procedere quanto prima alla nomina del comitato di vigilanza; (3) secondo gli articoli 11, paragrafo 2, dei regolamenti precitati i membri del comitato di vigilanza sono nominati di comune accordo dal Parlamento europeo, dal Consiglio e dalla Commissione, DECIDONO: Articolo 1 Sono nominate membri del comitato di vigilanza dell’Ufficio per la lotta antifrode (OLAF), a decorrere dal 1o agosto 1999, le seguenti personalit(cid:224): (cid:151) Signora Mireille DELMAS-MARTY (cid:151) Signor Edmondo BRUTI-LIBERATI (1) GU L 136 del 31. 5. 1999, pag. 20. (2) GU L 136 del 31. 5. 1999, pag. 1. (3) GU L 136 del 31. 5. 1999, pag. 8. C 220/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 31. 7. 1999 (cid:151) Signor JosØ Narciso da CUNHA RODRIGUES (cid:151) Signor Raymond KENDALL (cid:151) Signor Harald NOACK Articolo 2 La presente decisione Ł notificata dalla Commissione alle personalit(cid:224) summenzionate. La presente decisione Ł pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee. Articolo 3 Fatto a Bruxelles, il 19 luglio 1999. Per il Parlamento europeo Il Presidente J. M. GIL-ROBLES Per il Consiglio Il Presidente T. HALONEN Per la Commissione Il Presidente M. MAR˝N


title: Règlement (CE) nº 1672/1999 du Conseil, du 19 juillet 1999, dérogeant au règlement (CEE) nº 1765/92 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables, en ce qui concerne le plafond pour les cultures irriguées

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
irrigation
monetary compensatory amount
utilised agricultural area

text: 30. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 199/3 RÈGLEMENT (CE) No 1672/1999 DU CONSEIL du 19 juillet 1999 dérogeant au règlement (CEE) no 1765/92 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables, en ce qui concerne le plafond pour les cultures irriguées LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, (3) vu le traité instituant la Communauté européenne, et notam- ment ses articles 36 et 37, vu la proposition de la Commission (1), vu l'avis du Parlement européen (2), vu l'avis du Comité économique et social (3), considérant ce qui suit: (1) (2) le règlement (CEE) no 1765/92 (4) prévoit un régime de sanctions en cas de dépassement de la superficie de base et du plafond pour les cultures irriguées; ce régime a fait l'objet de dérogations au cours des campagnes précé- dentes; dans le cadre de l'Agenda 2000, le régime de gel extraor- dinaire, à effectuer en cas de dépassement d'une super- ficie de base ainsi que le plafond sont abrogés, avec effet à partir de la campagne 2000/2001, par le règlement (CE) no 1251/1999 (5); dès lors, en cas de dépassement d'une superficie de base au titre de la campagne 1999/ 2000, seule sera d'application la réduction proportion- nelle des paiements compensatoires octroyés au titre de la campagne en cause; dans un souci de cohérence avec la pratique des campa- gnes précédentes et l'Agenda 2000, il y a lieu de prévoir que, en cas de dépassement du plafond en 1999/2000, les paiements compensatoires seront réduits de la même manière que celle appliquée en cas de dépassement d'une superficie de base, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour la campagne 1999/2000 et par dérogation à l'article 3, paragraphe 1, sixième alinéa, du règlement (CEE) no 1765/92, en cas de dépassement du plafond pour les cultures irriguées, les paiements compensatoires au taux irrigué sont, dans tout les cas, réduits proportionnellement au taux de dépasssement constaté. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés euro- péennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 19 juillet 1999. Par le Conseil Le président K. HEMILÄ (1) JO C 59 du 1. 3. 1999, p. 3. (2) JO C 219 du 30. 7. 1999. (3) JO C 169 du 16. 6. 1999. (4) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 12. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1624/98 (JO L 210 du 28. 7. 1998, p. 3). (5) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 1


title: Verordening (EG) nr. 1675/1999 van de Raad van 19 juli 1999 tot vaststelling van de steun voor zijderupsen voor het teeltseizoen 1999/2000

eurovoc_concepts:
marketing year
production aid
sericulture

text: L 199/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 7. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 1675/1999 VAN DE RAAD van 19 juli 1999 tot vaststelling van de steun voor z¶derupsen voor het teeltseizoen 1999/2000 DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 845/72 van de Raad van 24 april 1972 tot vaststelling van bĳzondere maatregelen ter bevordering van de zĳderupsenteelt (1), inzonderheid op artikel 2, lid 3, Gezien het voorstel van de Commissie (2), Gezien het advies van het Europees Parlement (3), Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comité (4), Overwegende hetgeen volgt: (1) In artikel 2 van Verordening (EEG) nr. 845/72 is bepaald dat het steunbedrag voor in de Gemeen- schap geteelde zĳderupsen ieder jaar zo moet worden vastgesteld, dat het ertoe bĳdraagt de zĳderupsenteler een redelĳk inkomen te verzekeren, gelet op de toestand van de markt van cocons en van ruwe zĳde, op de te verwachten ontwikkeling daarvan en op de invoerpolitiek; (2) Op grond van bovengenoemde criteria moet het steunbedrag worden vastgesteld op onderstaan peil, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Het in artikel 2 van Verordening (EEG) nr. 845/72 bedoelde bedrag van de steun voor zĳderupsen wordt voor het teeltseizoen 1999/2000 vastgesteld op 133,26 EUR per gebruikte doos eieren van zĳderupsen. Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Zĳ is van toepassing vanaf 1 april 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 19 juli 1999. Voor de Raad De Voorzitter K. HEMILÄ (1) PB L 100 van 27. 4. 1972, blz. 1. Verordening laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EEG) nr. 2059/92 (PB L 215 van 30. 7. 1992, blz. 19). (2) PB C 59 van 1. 3. 1999, blz. 11. (3) PB C 219 van 30. 7. 1999. (4) PB C 169 van 16. 6. 1999