title: 1999/797/EY: Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta Espanjan hallituksen hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/7) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Spain
approximation of laws
electrical energy
single market
transitional period (EU)

text: 11. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 319/41 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999, s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoita koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely(cid:228) koskevasta Espanjan hallituksen hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/7) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (1999/797/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoita koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY (1) ja erityisesti sen 24 artiklan, on ilmoittanut sesta, j(cid:228)senvaltioille Espanjan tekem(cid:228)st(cid:228) hakemuk- sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1. Menettely 1) Helmikuun 18. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n Espanjan teollisuus- ja energiaministeri(cid:246) ilmoitti komissi- olle hakevansa direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukai- sesti siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely(cid:228). Hakemuksessa viitattiin 27. marraskuuta annettuun s(cid:228)hk(cid:246)alaa koskevaan Espanjan lakiin 54/1997, josta oli ilmoitettu direktiivin 27 artiklan mukaisesti 20. tammikuuta p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ja erityi- sesti seuraavia kahta seikkaa koskeviin lain s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiin: 1) kilpailuun siirtymisen kustannukset (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)CTC(cid:146)) ja 2) saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolisten alueiden verkot. 2) 3) Komission yksik(cid:246)t tekiv(cid:228)t 3. kes(cid:228)kuuta 1998 selvitysmat- kan Madridiin. Yksik(cid:246)t tapasivat Espanjan teollisuus- ja energiaministeri(cid:246)n sek(cid:228) Madridin Comisi(cid:243)n Nacional del Sistema ElØctricon (CNSE:n) edustajia. Espanjan teollisuus- ja energiaministeri(cid:246) toimitti komissi- olle t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) tietoja 16. lokakuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n. 4) 5) 6) Espanjan hallitus ilmoitti 28. tammikuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)- tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyst(cid:228), ilmoitettu direktiivin 24 artiklan mukaisesti ja johon oli tehty tiet- Ilmoitus ei kuulu t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tyj(cid:228) muutoksia. piiriin, vaan sit(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n rinnakkaisesti EY:n perusta- missopimuksen 88 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn menettelyn mukaisesti. josta oli 2. Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)ala ja direktiivin 96/92/EY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano Espanja pani direktiivin 96/92/EY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n lailla 54/1997, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1998. Lain mukaan verkkoonp(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n kaikkien sellaisten kuluttajien osalta, joiden vuosikulutus ylitt(cid:228)(cid:228) 15 GWh. T(cid:228)m(cid:228) on noin 30 prosenttia vuoden 1998 kokonaiskulu- tuksesta (2). Lain ja sen 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999 voi- maantulleen muutoksen mukaisesti markkinat avataan sataprosenttisesti vuonna 2007. Kyseisess(cid:228) Espanjan laissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n riippumattomasta verkko-operaattorista ja riippumattomasta markkinaope- raattorista, jotka toimivat oikeudellisesti ja omistukselli- sesti erill(cid:228)(cid:228)n muista s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)ist(cid:228) (osakkaat saavat omistaa enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia n(cid:228)ist(cid:228) elimist(cid:228), eik(cid:228) s(cid:228)h- k(cid:246)alalla toimivien osakkaiden yhteenlaskettu osuus saa asetuksella ylitt(cid:228)(cid:228) 40:(cid:228)(cid:228) prosenttia). Kuninkaallisella 2019/1997 nimettiin verkko-operaattoriksi Red ElØctrica de Espaæa SA (REE) ja markkinaoperaattoriksi Compaæ(cid:237)a Operadora del Mercado Espaæol de Electricidad SA (OMEL). 7) Markkinaoperaattori (OMEL) koordinoi kysynt(cid:228)(cid:228) ja tar- jontaa spot-markkinoilla. Kaikkien tuotantokapasitee- tiltaan yli 50 megawatin s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajien on s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)lli- sesti tarjottava s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) spot-markkinoille. Niill(cid:228) voi olla my(cid:246)s kahdenv(cid:228)lisi(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)nmyyntisopimuksia. Kaikki s(cid:228)hk(cid:246)njakelijat ja -tuottajat samoin kuin vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t asiakkaat voivat ostaa s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) spot-markkinoilta. Vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)vill(cid:228) asiakkailla on siten kolme mah- dollista toimintatapaa: n(cid:228)m(cid:228) voivat 1) hankkia s(cid:228)hk(cid:246)ns(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nnellyin toimitushinnoin samalta tuottajalta tai toimit- (1) EYVL L 27, 30. 1. 1997, s. 20. (2) Direktiiviss(cid:228) 96/92/EY edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 26,48 % markki- noista on avattu 19. helmikuuta 1999. L 319/42 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 11. 12. 1999 tajalta kuin ennenkin, 2) ostaa s(cid:228)hk(cid:246)n suoraan spot- markkinoilta tai 3) tehd(cid:228) jonkin tuottajan tai toimittajan kanssa kahdenv(cid:228)lisen ostosopimuksen. 3. 2 CTC-j(cid:228)rjestelyn rakenne 10) T a v o i t t e e t 8) joiden toimintaan T(cid:228)rkeimm(cid:228)t s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajayritykset, kuuluu my(cid:246)s s(cid:228)hk(cid:246)n jakelu ja toimittaminen, ovat Endesa Group, Iberdrola SA, Uni(cid:243)n ElØctrica Fenosa SA sek(cid:228) HidroelØctrica del CantÆbrico SA. Yritykset ovat yksityisomisteisia. 3. Espanjan ilmoittamat siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyt 3. 1 Johdanto 9) Espanja on ilmoittanut seuraavista kahdesta direktiivin 24 artiklan mukaisesta siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyst(cid:228): CTC-j(cid:228)rjestelyn tavoitteena on antaa enint(cid:228)(cid:228)n 10 vuoden ajan Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajille korvausta siit(cid:228), ett(cid:228) s(cid:228)h- k(cid:246)n hinnan odotetaan laskevan tukkumarkkinoilla alan avauduttua kilpailulle. CTC-j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n las- kentaperusteena oletusta, jonka mukaan s(cid:228)hk(cid:246)n hinta laskee 6:een Espanjan pesetaan kilowattitunnilta. Enna- koitu kokonaiskorvaus on m(cid:228)(cid:228)ritetty 1 998 miljardiksi pesetaksi (noin 12 miljardiksi euroksi). Suurin osa varoista (1 693 miljardia pesetaa eli 85 prosenttia) on osoitettu niiden tulonmenetysten kattamiseen, jotka tuotantoyhti(cid:246)lle koituu hintojen maan yhdelletoista laskiessa Pienemm(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228) (295 miljardilla pesetalla eli 15 prosentilla) katetaan espanjalaista hiilt(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)lle s(cid:228)hk(cid:246)ntuotannolle my(cid:246)n- nett(cid:228)v(cid:228)t kiinte(cid:228)t tuotantopalkkiot. Tuotantopalkkion suu- ruus on 1 peseta kilowattituntia kohti. kilpailun my(cid:246)t(cid:228). 1) (cid:148)CTC-j(cid:228)rjestely(cid:148) (Costes de Transici(cid:243)n a la Competen- cia) 11) L a s k e n t a m e n e t t e l y CTC-j(cid:228)rjestely (kilpailuun siirtymisen kustannuksia j(cid:228)rjestelm(cid:228)) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n Espanjan lain koskeva 54/1997, sellaisena kuin se on muutettuna 1. tammi- kuuta 1999 l(cid:228)htien 30. joulukuuta 1998 annetulla lailla 50/1998, kuudennessa siirtym(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksess(cid:228). jotka Espanjan valtio J(cid:228)rjestely perustuu takuisiin, antoi kaikille s(cid:228)hk(cid:246)ntuotantolaitoksille kuninkaallis- ten asetusten 40/1994 ja 1538/1987 nojalla. Asetuk- sissa m(cid:228)(cid:228)ritettiin s(cid:228)hk(cid:246)tariffit ennen markkinoiden vapauttamista. J(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) taattiin s(cid:228)hk(cid:246)tariffien avulla, ett(cid:228) Espanjassa sijaitsevat s(cid:228)hk(cid:246)ntuotantolai- tokset saivat katettua kustannuksensa. Tariffit m(cid:228)(cid:228)- ritettiin kunkin voimalan osalta standardoitua kustan- nuslaskentamenetelm(cid:228)(cid:228) lailla 54/1997 pyrit(cid:228)(cid:228)n osittain kompensoimaan s(cid:228)hk(cid:246)n- jotka tuotantoyritysten k(cid:228)rsimi(cid:228) johtuvat aiemman taatun s(cid:228)hk(cid:246)tariffin ja vapautettu- jen markkinoiden odotettavissa olevan hintatason erosta. Keinona on siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely, jota kutsu- taan (cid:148)kilpailuun siirtymisen kustannusten j(cid:228)rjeste- lyksi(cid:148) (CTC-j(cid:228)rjestelyksi). k(cid:228)ytt(cid:228)en. Uudella tulonmenetyksi(cid:228), 2) Saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolisten alueiden verkot Kyse on erillisist(cid:228) verkoista, joiden operaattoreina Kanariansaarilla toimivalle Unelcolle, Baleaareilla toi- mivalle GESAlle sek(cid:228) Ceutassa ja Melillassa toimivalle joulukuuta 2000 saakka Endesalle my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n 31. erityisi(cid:228) poikkeuksia Manner-Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)markki- noita s(cid:228)(cid:228)televist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228). Poikkeukset m(cid:228)(cid:228)ritel- l(cid:228)(cid:228)n lain 54/1997 siirtym(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksess(cid:228) 15 samoin kuin mainittuun lakiin hiilivetyalaa koskevan 7 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 annetun lain 34/1998 siirtym(cid:228)- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksell(cid:228) 17 tehdyiss(cid:228) muutoksissa. Lis(cid:228)ksi laissa 54/1997 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) n(cid:228)iden eristyneiden verkko- jen muita suuremmat s(cid:228)hk(cid:246)n tuotanto- ja jakelukus- tannukset jaetaan tasaisemmin lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) erityinen maksu mantereen s(cid:228)hk(cid:246)tariffeihin ja siirtomaksuihin. toimintatunnit. Riippumaton auditoija tarkasti kunkin tuotantolaitoksen kustannussuunnitelmat m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)ess(cid:228) tariffeja aiemman menettelyn mukaisesti. N(cid:228)iden kustannusten perusteella m(cid:228)(cid:228)ritettiin kunkin tekniikan osalta keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset vuo- (cid:148)K(cid:228)ytettyyn tekniikkaan liitty- sittaiset v(cid:228)ksi kompensaatioksi(cid:148) laskettiin standardoitujen tuotan- tokustannusten ja oletetun markkinahinnan (6 Espanjan pesetaa kilowattituntia kohti) diskontattu ero. Sovellet- tava diskonttokorko oli 5 prosenttia ja ero n(cid:228)in ollen 2 508 miljardia pesetaa (3). M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) v(cid:228)hennettiin sitten 32,5 prosenttia eli 815 miljardia pesetaa, jotta otettaisiin huomioon paraneminen. Tuloksena oli edell(cid:228) mainittu summa eli 1 693 miljardia pesetaa, johon lis(cid:228)ttiin 295 miljardin pesetan hiilis(cid:228)hk(cid:246)- korvaus. Tuotantolaitosten omistajille maksetaan vuosit- tain korvausta hukkakustannuksista. tuottavuuden mahdollinen 12) K o r v a u s m e n e t e l m (cid:228) Noin 50 prosenttia CTC-j(cid:228)rjestelyn teknisist(cid:228) korvauk- sista maksetaan ydinvoimantuottajille, 31 prosenttia perinteisen l(cid:228)mp(cid:246)voiman tuottajille ja 19 prosenttia vesi- voimantuottajille. Korvausten enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on ennak- kolaskelmissa m(cid:228)(cid:228)ritetty 1988 Espanjan miljardia pese- taa. Korvausten todelliset vuosim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t lasketaan spot- perusteella. markkinahintojen Mik(cid:228)li markkinahinta pysyy oletusarvon (6 pesetaa/kWh) yl(cid:228)puolella, korvauksia maksetaan suhteessa v(cid:228)hemm(cid:228)n. Jos markkinahinta taas laskee oletusarvon alapuolelle, kehityksen todellisen (3) Huomautettakoon, ett(cid:228) 28. tammikuuta 1999 tehdyss(cid:228) EY:n perus- tamissopimuksen 88 artiklan mukaisessa ilmoituksessa annetaan standardoitujen tuotantokustannusten ja oletetun markkinahinnan eroksi 3 074 mijardia Espanjan pesetaa. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) oli jo v(cid:228)hennetty 565 miljardia pesetaa. 11. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 319/43 vuosikorvausta lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, mutta korvausten kokonaism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228) kuitenkaan ei. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa siirtym(cid:228)kausi p(cid:228)(cid:228)t- tyisi jo ennen suunnitellun 10-vuotiskauden loppua eli silloin, kun korvausten enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on k(cid:228)ytetty. (cid:151) 24 artiklan 3 kohdan mukaisia, pieniin erillisiin verk- koihin liittyvi(cid:228) poikkeuksia koskeva hakemus. 13) K u s t a n n u s t e n k a t t a m i n e n 2. CTC-j(cid:228)rjestely CTC-j(cid:228)rjestelyn kustannukset katetaan vuosittain s(cid:228)(cid:228)nnel- tyjen tariffien ja siirtomaksujen kautta. Jakeluyritykset ker(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t maksut ja toimittavat ne s(cid:228)(cid:228)ntelij(cid:228)n (CNSE:n) valvonnassa tuotantoyrityksille. 2. 1 Direktiivin 24 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimukset 16) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa todetaan seuraavaa: Tammikuun 1. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1999 voimaan tulleella s(cid:228)hk(cid:246)alaa koskevan lain muutoksella muokattiin korvauksiin ja kustannusten kattamiseen sovellettavia menetelmi(cid:228) siten, ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)tariffeista osoitetaan kiinte(cid:228) 4,5 prosentin osuus s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)ille maksettaviin korvauksiin. N(cid:228)in val- mistaudutaan siihen mahdollisuuteen, ett(cid:228) my(cid:246)hemmin arvopaperisoitaisiin yrityksille maksettavia korvauksia noin 1 000 miljardin Espanjan pesetan arvosta. T(cid:228)m(cid:228)n vastineeksi CTC-maksujen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) alennettiin edelleen noin 250 miljardilla pesetalla. Loppuosa eli osa- puilleen 320 miljardia pesetaa korvataan edell(cid:228) kuvatun alkuper(cid:228)isen menetelm(cid:228)n mukaisesti. Muutos ei koske sit(cid:228) tariffeista peritt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), 295 miljardin pesetan suuruista korvausten osaa, jolla korvataan espanjalaisen hiilen k(cid:228)y- t(cid:246)st(cid:228) maksettava 1 pesetan kilowattituntikohtainen tuo- tantopalkkio. 3. 3 Saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolisten alueiden verkkoja koskevan j(cid:228)rjestelm(cid:228)n rakenne 14) Ilmoituksessa ei haeta lupaa direktiivist(cid:228) 96/92/EY teht(cid:228)- viin poikkeuksiin. Taloudellisen tuen (cid:151) jolla vastuu n(cid:228)i- den erillisten verkkojen muita suuremmista tuotantokus- tannuksista jaetaan tasaisemmin koko Espanjan verkolle (cid:151) kustannukset katetaan samaan tapaan kuin edell(cid:228) kuvatun CTC-j(cid:228)rjestelyn yhteydess(cid:228). II OIKEUSPERUSTA 1. Direktiivin 96/92/EY 24 artikla J(cid:228)senvaltiot, voivat hakea (cid:148)1. joissa ennen t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voi- maantuloa annettuja sitoumuksia tai toimintaa koskevia takeita ei voida t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten jotka vuoksi, komissio voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) niille ottaen huomioon muun muassa asianomaisen verkon koon, verkon yhteenliitty- misasteen ja sen s(cid:228)hk(cid:246)teollisuuden rakenteen. Komissio ilmoittaa ennen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioille n(cid:228)ist(cid:228) hake- muksista luottamuksellisuutta noudattaen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s julkais- taan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyit(cid:228), Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyt ovat voimassa rajoitetun 2. ajan, ja ne on sidottava 1 kohdassa tarkoitettujen sitou- musten tai takeiden voimassaoloon. Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjeste- lyihin voi kuulua poikkeuksia t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin IV, VI ja luvusta. Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyit(cid:228) koskevista hake- VII muksista on ilmoitettava komissiolle vuoden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulosta. (cid:148) Tarkasteltaessa asiaa EY:n perustamissopimuksen valossa tilanne on siis se, ett(cid:228) direktiivin 24 artiklan 1 ja 2 kohta edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komissio tarkastelee siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjes- telyhakemuksia k(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n seuraavia seikkoja: 17) A. Sitoumuksiin ja toimintaa koskeviin takeisiin liittyv(cid:228)t vaa- timukset 1) Sitoumusten tai toimintaa koskevien takeiden olemassaolo on todistettava. 2) Sitoumus tai toimintaa koskevat takeet on oltava annettu ennen 20. p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) helmikuuta 1997. 3) On osoitettava, ett(cid:228) direktiivin voimaantulon ja toisaalta sen, ettei sitoumusta kyet(cid:228) t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, v(cid:228)lill(cid:228) vallitsee syy-yhteys. 15) Espanjan hallitus on ilmoittanut direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaisesta hakemuksesta. Ilmoituksessa on seu- raavat kaksi osaa, joita on tarkasteltava erikseen: 18) B. Kyseisten tavoitteitten saavuttamiseksi ehdotettuihin toi- miin liittyv(cid:228)t vaatimukset (cid:151) 24 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua siirtym(cid:228)kau- sij(cid:228)rjestely(cid:228) koskeva hakemus, 1) Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyn sis(cid:228)lt(cid:228)mien toimenpitei- den on kuuluttava direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvusta teht(cid:228)vien poikkeusten piiriin. L 319/44 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 11. 12. 1999 2) Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyjen oltava rajoitettu, sitoumusten tai voimassaoloon. voimassaoloajan on ja se on sidottava kyseisten toimintaa koskevien takeiden 3) Siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelm(cid:228)n sis(cid:228)lt(cid:228)mien toimenpi- teiden on oltava sellaisia, ett(cid:228) kauppaa ja kilpai- lua rajoitetaan ainoastaan sen verran kuin tavoit- teitten saavuttamisen kannalta on perustellusti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). My(cid:246)s n(cid:228)iden tavoitteitten on oltava oikeutettuja. Tehdess(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)it(cid:228) seikkoja koskevia p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) komission on otettava huo- mioon muun muassa asianomaisen verkon koko, verkon yhteenliittymisaste ja j(cid:228)senvaltion s(cid:228)hk(cid:246)- teollisuuden rakenne. 19) 20) 21) 2. 2. 3 CTC-j(cid:228)rjestelyn arviointi CTC-j(cid:228)rjestelyn osalta ei ole tarpeen tarkistaa t(cid:228)yttyv(cid:228)tk(cid:246) perusteluosan johdantokappaleiden 17 ja 18 vaatimukset A. 1, A. 2 ja A. 3 tai B. 2 ja B. 3. Kyseisen siirtym(cid:228)kausij(cid:228)r- jestelyn sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t toimenpiteet eiv(cid:228)t nimitt(cid:228)in kuulu direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvusta teht(cid:228)vien poik- keusten piiriin, joten ne eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) edell(cid:228) mainittua vaa- timusta B. 1. Jotta kyse olisi direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa tarkoi- tetusta j(cid:228)senvaltion on siis valittava sellainen j(cid:228)rjestelm(cid:228), jolla poiketaan direktiivin IV, VI tai VII luvussa s(cid:228)(cid:228)detyist(cid:228) vaatimuksista. siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyst(cid:228), toimenpiteet perustuvat puhtaaseen kor- Tarkasteltavat vausj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, jossa j(cid:228)senvaltio perii maksuja voidak- seen my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) korvauksia direktiivin 96/92/EY soveltami- sen aiheuttamista hukkakustannuksista. T(cid:228)llaisten maksu- jen periminen ei edellyt(cid:228) poikkeusta edell(cid:228) mainituista direktiivin luvuista, joten j(cid:228)rjestely(cid:228) ei voida pit(cid:228)(cid:228) direk- tiivin 24 artiklassa tarkoitettuna siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyn(cid:228). 22) Omaksuttuun kantaan ei vaikuta se, ett(cid:228) tarkasteltavien kaltaiset toimenpiteet saattavat v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)- markkinoitten toimintaa huomattavastikin. Komissio kat- sookin, ett(cid:228) kyseisen tyyppisill(cid:228) maksuilla voi olla saman- kaltaisia taloudellisia vaikutuksia kuin sill(cid:228), ett(cid:228) joistakin direktiivin 96/92/EY IV, VI tai VII luvun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) poikettaisiin kokonaan tai osittain. N(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228)t ovat kuitenkin jo perusluonteeltaan sellaisia, etteiv(cid:228)t ne voi olla direktiiviss(cid:228) tarkoitetun kaltaisen poikkeuksen tuloksia. Tietyille s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajille maksettavat korvauk- set, jotka rahoitetaan kuluttajilta peritt(cid:228)vin maksuin, eiv(cid:228)t n(cid:228)in ollen kuulu suoraan direktiivin soveltamisalaan, vaan niit(cid:228) on tarkasteltava suhteessa kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin ja erityisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. T(cid:228)ss(cid:228) oletetaan, ett(cid:228) taloudellisilta 23) 24) 25) 26) vaikutuksiltaan k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yhten(cid:228)isell(cid:228) tavalla riippumatta yksitt(cid:228)isiss(cid:228) tapauksissa sovellettavista menettelyist(cid:228). toimenpiteit(cid:228) samanlaisia Espanja kertoi 18. helmikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) ilmoituk- sessaan itsekin ep(cid:228)ilev(cid:228)ns(cid:228), olisiko maan haettava direk- tiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjes- tely(cid:228), koska (cid:148)vaikka CTC-j(cid:228)rjestely vastaakin 24 artiklan j(cid:228)rjestely ei kuitenkaan kuulu 24 1 kohdassa esitetty(cid:228), artiklan 2 kohdan soveltamisalaan, sill(cid:228) sen kautta ei poi- kettaisi direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta IV, VI ja VII luku- jen osalta(cid:148). 16. lokakuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n Espanjan hallitus kuitenkin esitti, ett(cid:228) CTC-j(cid:228)rjestely mer- kitsisi poikkeusta direktiivin IV luvussa olevasta 8 artik- lasta. Espanjassa ennen markkinoiden vapauttamista voimassa olleen hintas(cid:228)(cid:228)ntelyn (asetus 1583/1987) katsotaan tar- jonneen kullekin voimalaitokselle toimintaa koskevan takuun ja mahdollisuuden kustannusten kuolettamiseen t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti. Vapauttamisen j(cid:228)lkeen markkinoilla noudatetaan direktiivin 96/92/EY 8 artiklan mukaista arvoj(cid:228)rjestysj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), jolla ei anneta voimalaitoksille takuita siit(cid:228), ett(cid:228) niiden toimittamasta s(cid:228)hk(cid:246)st(cid:228) makset- taisiin asetuksessa 1583/1987 taattu hinta. 16. lokakuuta 1998 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kirjeess(cid:228) Espanja toteaa, ett(cid:228) ilman n(cid:228)it(cid:228) hukkakustannuksia (CTC-j(cid:228)rjestely(cid:228)) syntyisi erilai- nen taloudellinen arvoj(cid:228)rjestys kuin nykyisill(cid:228) kilpailluilla tuotantomarkkinoilla syntyy ((cid:148)la ausencia de estos costes hundidos (Costes de Transici(cid:243)n a la Competencia) dar(cid:237)a lugar a una precedencia econ(cid:243)mica diferente a la que estÆ resultando en el actual mercado competitivo de generaci(cid:243)n(cid:148)). Espanjan kanta on siis, ett(cid:228) kun CTC-maksut otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, korvausten saajat pystyv(cid:228)t niiden avulla myy- m(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228)(cid:228)n halvemmalla kuin ilman siirtym(cid:228)kausij(cid:228)r- jestely(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) puolestaan muuttaa sit(cid:228) puhtaasti talou- joka on dellisten seikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228) arvoj(cid:228)estyst(cid:228), direktiivin 96/92/EY 8 artiklan perusta. hinta peitt(cid:228)v(cid:228) kustannukset Espanjan CTC-j(cid:228)rjestelyn korvausmaksujen ansiosta voi- malaitokset olisivat siis vastaavassa asemassa kuin tilan- teessa, jossa niiden tuottamalle s(cid:228)hk(cid:246)lle taattaisiin edel- leen direktiivin 96/92/EY 8 artiklan 2 kohtaa sovellettaisi. CTC-j(cid:228)rjeste- lyn avulla Espanja pystyy n(cid:228)in ollen nopeuttamaan mark- kinoittensa avaamista ja samalla pienent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tiettyyn s(cid:228)hk(cid:246)ntoimittajaan sidottujen kuluttajien s(cid:228)hk(cid:246)tariffeja. Mik(cid:228)li Espanja taas olisi hakenut direktiivin 24 artiklassa luvusta, se olisi tarkoitettua poikkeusta direktiivin VII joutunut lykk(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n markkinoitten avaamista. eik(cid:228) 27) Komissio katsoo kuitenkin, ettei t(cid:228)m(cid:228)nkaltaista korvaus- jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n tietyn rajatun ajan taloudelli- j(cid:228)restelm(cid:228)(cid:228), sesti (cid:148)neutraloimaan(cid:148) direktiivin 96/92/EY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamisesta syntyvi(cid:228) vaikutuksia, voida pit(cid:228)(cid:228) direktii- vin 24 artiklan mukaisena poikkeuksena. Espanjan j(cid:228)rjes- telm(cid:228) perustuu riippumattoman markkinaoperaattorin 11. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 319/45 toimintaan ja avoimiin spot-markkinoihin. J(cid:228)rjestelm(cid:228) on selv(cid:228)sti asianmukainen keino panna direktiivin 8 artikla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, ja se t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) mainitun artiklan vaatimukset. CTC-j(cid:228)rjestely ei merkitse poikkeusta 8 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- sist(cid:228). Merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on ilmoitetun toimen- piteen luonne, eiv(cid:228)t niink(cid:228)(cid:228)n sen tarkoitus tai tavoitteet. Kuten edell(cid:228) todettiin, kuluttajilta peritt(cid:228)vin maksuin kustannettujen korvauksien maksaminen tietyille s(cid:228)hk(cid:246)n- tuottajille on perusluonteeltaan toimenpide, joka ei suo- raan kuulu direktiivin piiriin vaan jota on tarkasteltava suhteessa kilpailua koskeviin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin, erityisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakoh- taan. 28) Koska asiaan ei voida soveltaa direktiivin 96/92/EY 24 artiklaa, edell(cid:228) mainittuja johdanto-osan perustelukappa- leen 18 vaatimuksia 2 ja 3 ei tarvitse arvioida. 3. Saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolisten alueiden verkkoja koskeva j(cid:228)rjestelm(cid:228) 3. 1 Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdan vaa- timukset 29) Direktiivin 24 artiklan 3 kohdassa todetaan seuraavaa: (cid:148)J(cid:228)senvaltiot, jotka voivat osoittaa direktiivin voimaantu- lon j(cid:228)lkeen, ett(cid:228) niiden pienten erillisten verkkojen toi- minnassa on huomattavia vaikeuksia, voivat pyyt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) IV, V, VI luvun asiaankuuluvista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n poikkeuksia, jotka komissio voi niille my(cid:246)n- t(cid:228)(cid:228). Komissio ilmoittaa ennen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioille n(cid:228)ist(cid:228) hakemuksista luottamuksellisuutta noudattaen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) kohtaa sovelletaan my(cid:246)s Luxemburgiin(cid:148). ja VII 30) S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s edellytt(cid:228)(cid:228) siis, ett(cid:228) komissio tarkastelee siirtym(cid:228)- kausij(cid:228)rjestelyhakemuksia k(cid:228)sitelless(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaisissa tapauk- sissa seuraavia seikkoja: 4) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon yhteydess(cid:228) komissio tarkastelee kuta- kin hakemusta suhteellisuusperiaatteen valossa. Ehdo- tetun l(cid:228)hestymistavan on oltava sellainen, ett(cid:228) kaup- paa ja kilpailua rajoitetaan ainoastaan sen verran kuin tavoitteitten saavuttamisen kannalta on perustel- lusti v(cid:228)iltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). My(cid:246)s n(cid:228)iden tavoitteitten on oltava oikeutettuja. 3. 2 Espanjan hakemuksen arviointi Samoin kuin edell(cid:228) arvioidun CTC-j(cid:228)rjestelyn kohdalla my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolisten alueiden verkkojen j(cid:228)rjestelyn yhteydess(cid:228) ei ole tarpeen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228), t(cid:228)yttyv(cid:228)tk(cid:246) johdanto-osan perustelukappaleen 30 vaatimukset 1, 2 ja 4, sill(cid:228) kyseisen siirtym(cid:228)kausij(cid:228)r- jestelyn sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t toimenpiteet eiv(cid:228)t kuulu direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvusta teht(cid:228)vien poikkeusten pii- riin. N(cid:228)in ollen ne eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) edell(cid:228) mainittua johdanto- osan perustelukappaleen vaatimusta 3. Espanjan ilmoituksessa ei haeta poikkeuksia direktiivist(cid:228). Koska saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolisten alueiden verkkojen j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) on kyse s(cid:228)hk(cid:246)nkulutuksesta kan- nettavilla maksuilla rahoitettavasta tuesta n(cid:228)ille verkoille, edell(cid:228) esitetyt perusteet p(cid:228)tev(cid:228)t my(cid:246)s t(cid:228)h(cid:228)n j(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)llaista j(cid:228)rjestely(cid:228) on siis tarkasteltava suhteessa valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakoh- taan. Kuten edell(cid:228) kohdassa 2. 2. 3 todettiin, t(cid:228)ss(cid:228) olete- taan, ett(cid:228) taloudellisilta vaikutuksiltaan samanlaisia toi- menpiteit(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yhten(cid:228)isell(cid:228) tavalla riippumatta yksitt(cid:228)isiss(cid:228) tapauksissa sovellettavista menettelyist(cid:228). koskeviin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin, erityisesti 31) 32) 33) Mik(cid:228)li Espanjan saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolis- ten alueiden s(cid:228)hk(cid:246)verkkoihin sovellettavien erityism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten yhteydess(cid:228) osoittautuu my(cid:246)hemmin, ett(cid:228) tarvi- taan direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta, jotteiv(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset olisi direktiivin IV, V, VI tai VII luvun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten vastaisia, Espanja voi toimittaa komissiolle vastaavan hakemuksen milloin vain. Direktii- vin 24 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) hakemusten j(cid:228)tt(cid:228)mi- sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa ei n(cid:228)et sovelleta 24 artiklan 3 kohtaan. 1) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohtaa sovelle- taan yleisesti ottaen vain pieniin erillisiin verkkoihin. Direktiivin 2 artiklan 23 alakohdan mukaisesti (cid:146)pie- nell(cid:228) erillisell(cid:228) verkolla(cid:146) tarkoitetaan mit(cid:228) tahansa verkkoa, jossa kulutus on alle 2 500 gigawattituntia vuonna 1996 ja jossa alle 5 prosenttia vuosikulutuk- sesta on per(cid:228)isin yhteenliitetyst(cid:228) verkosta. 4. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t 34) Espanjan toimittamassa, direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaisessa hakemuksessa on kaksi osaa: 2) J(cid:228)senvaltioiden on direktiivin voimaantulon j(cid:228)lkeen voitava osoittaa, ett(cid:228) niiden pienten erillisten verkko- jen toiminnassa on huomattavia vaikeuksia. 1) CTC-j(cid:228)rjestely, jota arvioitiin direktiivin 24 artiklan 1 ja 2 kohdan perusteella, ja 2) saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolisten alueiden verkkojen j(cid:228)rjestely, jota arvioitiin direktiivin 24 artiklan 3 kohdan perusteella. 3) Toimenpiteiden on kuuluttava direktiivin IV, V, VI ja luvun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) my(cid:246)nnett(cid:228)vien poikkeusten VII piiriin. 35) Komissio p(cid:228)(cid:228)tyi kummankin j(cid:228)rjestelyn osalta siihen tulokseen, ettei 24 artiklassa tarkoitettua siirtym(cid:228)aikaj(cid:228)r- jestely(cid:228) voida eik(cid:228) tarvitse my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) valitut toimen- L 319/46 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 11. 12. 1999 piteet eiv(cid:228)t muodosta poikkeusta direktiivin IV, V (vain 24 artiklan 3 kohdan osalta), VI ja VII luvun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- sist(cid:228). 36) Komissio totesi, ett(cid:228) sek(cid:228) CTC-j(cid:228)rjestely ett(cid:228) saarten ja Manner-Espanjan ulkopuolisten alueiden verkkojen j(cid:228)rjes- tely sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t tietyille s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajille maksettavia kor- vauksia, jotka rahoitetaan kuluttajilta peritt(cid:228)vin maksuin. T(cid:228)llaiset toimenpiteet eiv(cid:228)t suoraan kuulu direktiivin pii- riin, vaan niit(cid:228) on tarkasteltava suhteessa valtiontukea koskeviin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin, erityisesti EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan, ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aiheena on direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa tarkoitettua siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely(cid:228) koskeva Espanjan tekem(cid:228) hakemus, josta se ilmoitti komissiolle 18. helmikuuta 1998. Ilmoitus koskee seuraavia seikkoja: a) b) (cid:148)Costes de Transici(cid:243)n a la Competencia(cid:148), joka on m(cid:228)(cid:228)ritelty 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 annetun s(cid:228)hk(cid:246)alaa koskevan Espanjan lain 54/1997 kuudennessa siirtym(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksess(cid:228); (cid:148)Sistemas insulares y extrapeninsulares(cid:148), joka on m(cid:228)(cid:228)ritelty 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 annetun s(cid:228)hk(cid:246)alaa koskevan Espanjan lain 54/1997 nelj(cid:228)nness(cid:228)toista siirtym(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- sess(cid:228). 2 artikla S(cid:228)hk(cid:246)alaa koskevan Espanjan lain 54/1997 kuudennessa siirty- m(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelty (cid:148)Costes de Transici(cid:243)n a la Compe- tencia(cid:148) -niminen siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely ei sis(cid:228)ll(cid:228) sellaisia toi- menpiteit(cid:228), jotka muodostaisivat direktiivin 96/92/EY 24 artik- lan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyn poikkeuksen direktiivin IV, VI tai VII luvun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiin. Espanjan ilmoittaman siirtym(cid:228)kausij(cid:228)r- jestelyn t(cid:228)h(cid:228)n osaan ei n(cid:228)in ollen sovelleta direktiivin 24 artik- laa. 3 artikla Espanjan ilmoittama (cid:148)Sistemas insulares y extrapeninsulares(cid:148) -niminen siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestely ei sis(cid:228)ll(cid:228) sellaisia toimenpiteit(cid:228), jotka muodostaisivat direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 koh- dassa m(cid:228)(cid:228)ritellyn poikkeuksen direktiivin IV, V, VI tai VII luvun Espanjan ilmoittaman siirtym(cid:228)kausij(cid:228)rjestelyn s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiin. t(cid:228)h(cid:228)n osaan ei n(cid:228)in ollen sovelleta direktiivin 24 artiklaa. 4 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Brysseliss(cid:228) 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999. Komission puolesta Christos PAPOUTSIS Komission j(cid:228)sen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1497/1999 av den 8 juli 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 9. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 174/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1497/1999 av den 8 juli 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 2. produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvär- dena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Urugu- ayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 9 juli 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 8 juli 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 174/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 7. 1999 till kommissionens förordning av den 8 juli 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 Kod för tredje land (1) Schablonvärde vid import (EUR/100 kg) 052 628 999 052 999 382 388 528 999 388 400 508 512 524 528 804 999 388 512 528 999 052 064 999 052 064 066 068 400 616 999 624 999 56,1 119,3 87,7 52,6 52,6 54,2 59,5 56,7 56,8 80,8 76,1 80,0 68,4 58,7 52,0 101,6 73,9 103,2 61,2 54,9 73,1 116,0 83,5 99,8 197,1 96,9 120,3 90,6 202,4 186,2 148,9 258,0 258,0 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Valkoinen kirja kaupasta"

eurovoc_concepts:
common commercial policy
interinstitutional relations

formats: html pdf print

text: C 258/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 9. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Valkoinen kirja kaupasta” (1999/C 258/08) Komissio päätti 4. maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, 10. kesäkuuta 1999. Esittelijät olivat Christos Folias ja Giacomo Regaldo (1). tuotanto ja kulutus” -jaosto antoi lausuntonsa Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 7. ja 8. heinäkuuta 1999 pitämässään 365. täysistunnossa (heinäkuun 8. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 79 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Tiedonannossaan ”Valkoinen kirja kaupasta” komissio korostaa jälleen kaupan ja jakelualan tärkeää merkitystä Euroo- pan unionissa (erityisesti uusien työpaikkojen luomisessa) ja painottaa kaupallisten yritysten kilpailukyvyn tärkeyttä jatkuvasti muuttuvassa maailmanlaajuisessa ympäristössä. 7. Euroopan parlamentin 24. huhtikuuta 1997 hyväksymä päätöslauselma komission tiedonannosta ”Käsityöläisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun ja työllisyyden avaimet” (KOM(95) 502 lopull. ) (5) 8. talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietintö sekä aluepoliittisen valiokunnan lausunto (A4–0241/99) 1. 1. 1. TSK pitää tervetulleena valkoista kirjaa koskevaa neuvoston päätöstä ja pyytää neuvostoa jatkamaan toimiaan kaupan tukemiseksi. 9. kauppaa koskeva neuvoston päätös (6). Valkoinen kirja kaupasta on jatkoa sarjalle kauppaa 1. 2. koskevia virallisia asiakirjoja, kuten 1. komission vihreä kirja kaupasta KOM(96) 530 lopull. – C4-0646/96 2. kaupan alaan välittömästi liittyvä yhteisön lainsäädäntö 3. Euroopan parlamentin 19. syyskuuta 1996 hyväksymä päätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi kol- mannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997–2000) (2) 4. komission tiedonanto kaupan ja jakelualan yhtenäismark- kinoista (”Towards a Single Market in Distribution”) (COM (91) 41 final) 5. Euroopan parlamentin 24. huhtikuuta 1997 hyväksymä päätöslauselma komission kertomuksesta pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutetun toi- minnan yhteensovittamisesta (KOM(95) 362 lopull. ) (3) 6. Euroopan parlamentin 15. heinäkuuta 1997 hyväksymä päätöslauselma komission vihreästä kirjasta ”Kaupallinen viestintä sisämarkkinoilla” (KOM(96) 192 lopull. ) (4) 1. 3. Komission tiedonannossa pyritään myös valottamaan kaupan ja yhteisön nykyisten politiikkojen välisiä yhteyksiä sekä kartoittamaan uusia politiikkoja kysymyksissä, joissa toimintalinjat ovat tarpeen. TSK on ehdottomasti samaa mieltä Euroopan parla- 1. 4. mentin kanssa valkoista kirjaa koskevan mietinnön (7) kohdas- sa 18 esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan valkoisen kirjan johdannossa ei pitäisi puhua yritysten ”selviytymisestä”, vaan termi olisi korvattava ilmaisulla ”yritysten mahdollisuus pysyä kilpailukykyisenä markkinoilla”. 1. 5. TSK pitää valkoista kirjaa ensimmäisenä asiakirjana, jossa analysoidaan ja tutkitaan yhteyksiä kaupan ja muiden tuotantosektoreiden (maatalouden, teollisuuden, käsiteollisuu- den, matkailun, palvelujen) välillä. Tämä helpottaa mahdollis- ten ongelmien arviointia ja ratkaisemista. 2. Käsiteltävänä olevan asiakirjan tausta ja tavoite Valkoinen kirja on jatkoa vihreälle kirjalle kaupasta (8), 2. 1. jonka Euroopan komissio hyväksyi 20. marraskuuta 1996. Valkoisessa kirjassa korostetaan jälleen tärkeimpiä Euroopan kaupan alaan vaikuttavia kysymyksiä ja esitetään aikataulu komission toimien käynnistämiselle. (1) Komitean jäsen Giacomo Regaldo siirtyi esittelijäksi komitean jäsenen Christos Foliasin tilalle tämän toimikauden päätyttyä. (2) EYVL C 320, 28. 10. 1996, s. 153. (3) EYVL C 150, 19. 5. 1997, s. 50. (4) EYVL C 286, 22. 9. 1997, s. 43. (5) EYVL C 150, 19. 5. 1997, s. 44. (6) Neuvoston päätös 7166/99. (7) KOM(1999) 6 lopull. – C4-0060/99. (8) KOM(96) 530 lopull. 10. 9. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 258/27 Tärkeimmät päätelmät, 2. 2. jotka voidaan tehdä kaupan vihreää kirjaa koskevista laajoista euroopanlaajuisista keskuste- luista, koskevat erityisesti ongelmia, jotka liittyvät kaupan roolin tunnustamiseen eurooppalaisissa talouksissa, uuden teknologian käyttöönottoon kaupan alalla, valtion intervention vähentämiseen, kaupalle tarjottavien julkisten palveluiden pa- rantamiseen sekä kilpailuun ja pk-yritysten suojelemiseen tiettyjen suurten vähittäiskauppayritysten epäasianmukaisilta toimintatavoilta. 2. 3. TSK:n mielestä ei ole tutkittu riittävästi Maastrichtin kriteerien noudattamisen vaikutusta kaupan alan yrityksiin, joihin taloudellinen yhdentyminen on suuresti vaikuttanut. TSK katsoo, että kaupan yrityksille on annettava erityisapua, jotta ne voivat selviytyä ja kasvaa uudessa maailmanlaajuisessa ympäristössä. 3. Analyysi kaupan alasta 3. 1. Alan merkitys 3. 1. 1. On valitettavaa, etteivät Eurostatin julkaisemat tilas- totiedot tälläkään kertaa anna tarkkaa kuvaa Euroopan kaupas- ta, sillä niiden perustana olevat tiedot ovat epätäydellisiä. Syynä tähän on se, että kaupallisen toiminnan luonteesta johtuen jäsenvaltioiden viranomaisten on erityisen hankala kerätä sitä koskevia tietoja. Selkeiden ja luotettavien sekä vertailukelpois- ten tietojen puutteen vuoksi kaupan merkitystä Euroopan taloudelle aliarvioidaan. 3. 1. 2. Lausunnoissaan, jotka käsittelivät vihreää kirjaa kau- pasta (1) sekä komission tiedonantoa eurooppalaisesta elektro- nisen kaupankäynnin aloitteesta (2) TSK korosti, että jäsenval- tioiden ja komission on erityisesti pyrittävä keräämään luotet- tavaa ja varmistettua tietoa. TSK:n mielestä on kestänyt kauan aikaa ennen kuin 3. 1. 3. EU:ssa on alettu ymmärtää kaupan merkitys Euroopan talou- ksille ja ottaa kaupan ala huomioon suunniteltaessa eurooppa- laisia politiikkoja. 3. 2. Suuntaukset ja rakennemuutokset Uusi maailmanlaajuinen taloudellinen ympäristö 3. 2. 1. muuttaa perusteellisesti kaupan perinteistä toimialaym- päristöä. Paineita kaupalle aiheuttavat sekä suuret vähittäis- kauppayritykset että kuluttajien alati muuttuvat vaatimukset ja tarpeet; kuluttajien mieltymykset ja toiveet muuttuvat ajan myötä riippuen siitä kulttuurista ja teknisestä ympäristöstä, jossa he elävät. (1) KOM(96) 530 lopull. (2) KOM(97) 157 lopull. 3. 2. 2. Viime vuosien rakennemuutokset ovat ajaneet ah- taalle etenkin kaupan alan pienet ja keskisuuret yritykset. Uuden teknologian nopea käyttöönotto, kilpailun kiristymi- nen, keskittymissuuntaukset sekä kuluttajien kasvavat vaati- mukset asettavat haasteita, joihin voidaan vastata vain asian- mukaisilla toimilla. 3. 2. 3. Näihin toimiin kuuluvat meneillään oleva keskitty- missuuntausten ja kaikkien kaupan alan työntekijöitä koske- vien tärkeiden tietojen tilastointi (”Eurooppalainen yrityskirja”) sekä vastakeinoina ja -strategioina myyntiyhteenliittymät, tie- toverkot, suorituskykyinen logistiikka ja pk-yritysten omista- jien ja työntekijöiden koulutuksen kehittäminen. 3. 2. 4. Uudet markkinaolosuhteet edellyttävät sellaisten vah- vojen, erikoistuneiden yritysten muodostamista, joilla on run- saasti pääomaa. Niitä syntyy useiden pk-yritysten yhdistyessä tai sellaisten ostokeskittymien perustamisesta, jotka ovat ny- kyaikaisempia ja kilpailukykyisempiä kuin viime vuosikym- menten vastaavat ja jotka takaavat kaupallisille yrityksille nykyisten kilpailuolosuhteiden edellyttämän dynaamisuuden ja joustavuuden. 3. 2. 5. Pk-yritysten on mahdollisimman nopeasti tutustutta- va uuteen teknologiaan ja tietoyhteiskunnan tarjoamiin mah- dollisuuksiin. Tätä tarkoitusta varten niille on tarjottava yritys- ten teknisen infrastruktuurin parantamiseen tarkoitettuja ohjel- mia ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, jotka muuttavat niiden organisatorista rakennetta ja filosofiaa. 3. 2. 6. Kaupan alalla toimivien olisi ymmärrettävä toimin- taympäristön huomattavien muutosten merkitys ja otettava huomioon kuluttajien tietoyhteiskunnassa asettamat uudet vaatimukset, joihin toimijoiden on viipymättä sopeuduttava. 3. 2. 7. Kaupan alan tulisi muistaa roolinsa huomattavana työllistäjänä ja kehittää toimia ammattitaitoa vaativien työpaik- kojen luomiseksi. Alan on otettava huomioon työllistävä tehtävänsä siten, että se kykenee vastaamaan muuttuneisiin kuluttajatottumuksiin ja elinkeinoalueiden entistä voimak- kaampaan kilpailuun harkituilla strategioilla, kuten entistä paremmalla koulutuksella, ammattitaitoisten työntekijöiden palkkauksella sekä muilla henkilöresursseihin kohdistettavilla kestävillä investoinneilla. 4. Kaupan strategian muovaaminen: avainkysymykset 4. 1. Johdannossa esitetyt avainkysymykset tarjoavat teo- reettisen lähtökohdan keskustelulle ja pohdinnalle. Yhtenäis- markkinoiden ydintavoitteena on tunnistaa kilpailukykyyn liittyvät ongelmat sekä varmistaa, että pienet ja suuret yritykset voivat tunnustettujen sääntöjen ansiosta. toimia markkinoilla rinnakkain C 258/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 9. 1999 5. Toiminnan tärkeimmät painopistealueet 5. 2. Hallinto-, lainsäädäntö- ja rahoitusympäristön parantaminen 5. 1. Poliittisten välineiden käytön tehostaminen kaupan tukemiseksi m i n e n 5. 2. 1. H a l l i n t o m e n e t t e l y j e n y k s i n k e r t a i s t a - 5. 1. 1. A l a a k o s k e v a n t i e t ä m y k s e n l i s ä ä - m i n e n Kuten aiemmat kauppaa käsitelleet EU:n asiakirjat 5. 1. 1. 1. ovat osoittaneet, sekä kauppaa koskevat tilastotiedot että kuvaukset ovat olleet kaukana todellisuudesta. Tämä johtuu epäilemättä osittain kaupan erityisestä ja moninaisesta luon- teesta, mutta osavastuussa ovat myös jäsenvaltioiden viran- omaiset jotka eivät ole pystyneet toteuttamaan tarvittavia järjestelmiä tiedon ja tilastotietojen keräämiseksi ja päivittämiseksi. ja Euroopan komissio, 5. 1. 1. 2. TSK:n mielestä kauppaa koskevien tietojen keruun ja päivittämisen menetelmiä on kaikin keinoin pyrittävä paran- tamaan sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Tämän vuoksi TSK ehdottaa, että kauppaa koskevassa valkoisessa kirjassa mainittujen toimien lisäksi on annettava käyttöön tarvittavat resurssit jäsenvaltioiden tietojenkeruujärjestelmien nykyaikais- tamiseksi. Lisäksi EU:n tasolla on luotava julkisten palvelujen keskinäinen tiedonvaihtojärjestelmä. 5. 1. 1. 3. Eri valtioiden työllisyystilannetta koskevien lukujen tulee olla vertailukelpoisia ja eriteltyjä sukupuolen, iän, työsuh- teen tyypin (kokopäivätyö, osa-aikatyö, kausiluonteinen työ) ja työntekijöiden ammatillisen aseman (päätoiminen työntekijä, eläkeläinen, opiskelija, sivutoiminen työntekijä jne. ) mukaan. 5. 1. 1. 4. Komitea esittää, että PO XXIII jatkaa kaupan alaa koskevien ongelmien tutkimista niin, että alan kehitystä seura- taan jatkuvasti. 5. 1. 2. K a u p a n r a k e n t e e n m u u t o k s e t : u u d e t p o l i i t t i s e t h a a s t e e t 5. 1. 2. 1. Kaupan alalla viime vuosina tapahtuneet mer- kittävät muutokset – erityisesti miljoonien rakenteeltaan, infra- struktuuriltaan, liikevaihdoltaan ja henkilöstömäärältään eri- laisten yritysten olemassaolo – aiheuttavat mullistuksia ja epätasapainoa, joita komission odotetaan korjaavan politiikal- laan vahvistamalla markkinamekanismeja ja edistämällä kilpai- lukykyä. 5. 2. 1. 1. Käytetystä menetelmästä riippumatta on hyvin vaikeaa arvioida Euroopan yrityksille vuosittain koituvien hallinnollisten rasitteiden kustannuksia. Esitettyihin arvioihin (150–250 miljardia ecua, toisin sanoen noin 3 % yhteisön BKT:stä) on siten suhtauduttava erityisen varoen. 5. 2. 1. 2. välineenä, toimenpiteitä erityisesti jäsenvaltiotasolla. BEST-ryhmän kertomusta tulee pitää hyödyllisenä jonka avulla voidaan analysoida välttämättömiä 5. 2. 1. 3. Kauppaa ja jakelualaa käsittelevän komitean (Com- mittee on Commerce and Distribution, CCD) on tutkittava erityisen tarkasti sitä polttavaa ongelmaa, jonka hallinnolliset rasitteet aiheuttavat kaupallisten yritysten toiminnalle. Sen on myös avattava aiheesta euroopanlaajuinen keskustelu ja valistettava jäsenvaltioiden hallituksia välttämättömiksi katso- tuista muutoksista. 5. 2. 2. R a h o i t u k s e n s a a t a v u u s 5. 2. 2. 1. Kaupan ja pankkisektorin suhteet ovat edelleen heikot. Kaupan alan yrityksiä kohdellaan yhä eri tavoin luotto- ja rahoitusmarkkinoilla. 5. 2. 2. 2. Pk-yritysten on hyvin vaikea saada rahoitusta kau- pallisen toiminnan konservatiivisen luonteen ja useimpien kaupan yritysten rakenteen (pienyritykset, yksityisomistus, perheomistus) vuoksi, mutta ennen kaikkea siitä syystä, että niiltä puuttuu peruspääomaa, joka teoriassa antaisi pankeille tarvittavat vakuudet. Kaikkialla EU:ssa kaupan alan yritykset – tiettyjä huipputeknologian yrityksiä lukuun ottamatta – eivät siten pysty rahoittamaan välttämättömiä uusia toimiaan tai nykyaikaistumaan. Tämä merkitsee sitä, etteivät ne pysty täysin osallistumaan kehitykseen: tällainen tilanne vaarantaa suoraan niiden selviytymisen. TSK myöntää, että on vaikeaa ryhtyä erityisiin 5. 2. 2. 3. toimenpiteisiin, joilla edistettäisiin pk-yritysten pankkilainojen saantia. TSK tukee kuitenkin vahvasti pyrkimyksiä jatkaa ja kehittää vuoropuhelua pankkien ja pienyritysten välillä. 5. 2. 2. 4. TSK pitää erittäin tarpeellisena luoda innovatiivisil- le yrityksille erityisjärjestelmiä, joiden avulla ne voivat saada rahoitusta kaupan kehittämisessä käytettävän uuden teknolo- gian soveltamiseen. 5. 1. 2. 2. Muutosten dokumentointi on ensimmäinen vaihe ongelman ratkaisemisessa, mutta samaan aikaan on mahdolli- suuksien mukaan ennustettava tulevaa kehitystä. Ennen kaik- joilla kea on edistettävä erityisiä käytännön toimenpiteitä, tuetaan kaupallista toimintaa muutostilanteissa, jolloin sen olemassaolo usein on vaakalaudalla. 5. 2. 2. 5. TSK:n mielestä jäsenvaltioiden ja yhteisön kilpailu- viranomaisten tulee puuttua asiaan tapauksissa, joissa pankki- sektori harjoittaa epäoikeutettua syrjintää, käyttäytyy monopo- lin tavoin tai asettaa kaupan alan yrityksille kohtuuttomia rasituksia. 10. 9. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 258/29 5. 2. 2. 6. Komitean mielestä on välttämätöntä ryhtyä erityis- toimenpiteisiin ja myöntää erityisrahoitusta pienille perinteisil- le yrityksille, joiden infrastruktuuri ei ole kehittynyt (1). 5. 2. 3. K a u p a n y r i t y s t e n j a n i i d e n k u m p p a - k u l u t t a j i e n , v u o r o p u h e - ( t y ö n t e k i j ö i d e n , n i e n l u o t t o l a i t o s t e n ) l u n t e h o s t a m i n e n v ä l i s e n 5. 2. 3. 1. Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu 5. 2. 3. 1. 1. Työnantajia ja työntekijöitä edustavien elinten välisen vuoropuhelun tehostaminen on ehdoton edellytys kaupan joustavalle toiminnalle ja asianmukaisen yhteistyöpoh- jan kehittämiselle. 5. 2. 3. 1. 2. TSK pitää erittäin tärkeinä komission ehdotusta pysyvän työllisyyskomitean uudistamisesta sekä ehdotusta laajentaa kaupan alaa edustavien elinten osallistumista Euroo- pan tason sosiaalidialogiin. 5. 2. 3. 2. Kuluttajat 5. 2. 3. 2. 1. Kuluttajien ja kauppiaiden välinen vuoropuhelu on avain kaupan alan yritysten nykyaikaistamiseen ja on vallitsevia suuntauksia ja näkemyksiä koskevan tiedonkulun peruskanava. 5. 2. 3. 2. 2. Vain järjestelmällisen ja avoimen dialogin avulla hyvin nopeat muutokset kuluttajien käyttäytymisessä sekä uudet vaatimukset, joita kuluttajien odotetaan tietoyhteiskun- nassa tarpeellisiin muutoksiin alan johtavat säännöissä, rakenteissa ja infrastruktuureissa. esittävän, 5. 2. 3. 2. 3. peisiin vastaamisen olevan nykyaikaisen kaupan perustekijä. TSK katsoo kuluttajansuojelun ja kuluttajien tar- TSK tukee voimakkaasti kauppaa ja jakelualaa 5. 2. 3. 2. 4. käsittelevän komitean (CCD) ja kuluttajakomitean välistä vuo- ropuhelua erityisesti sähköiseen kaupankäyntiin liittyvissä asi- oissa, sillä tällä alalla ilmaantuu päivittäin uusia sääntöjä, standardeja, sopimuksia ja käytäntöjä. 5. 2. 3. 2. 5. TSK esittää, että komissio ryhtyy viipymättä toimiin, joilla tehostetaan piraattituotteiden ja väärennettyjen tavaroiden tuottajien ja levittäjien valvontaa. Tällainen toiminta on petkuttamista ja aiheuttaa lisäksi kustannuksia kuluttajille ja rehellisille kaupan yrityksille. 5. 2. 3. 2. 6. TSK:n mielestä kaupan alan yritykset voisivat auttaa suojelemaan kuluttajien terveyttä tukemalla ekologisesti laadukkaita tuotteita ja välttämällä sellaisten aineiden tai kokeellisten tuotantomenetelmien käyttöä, jotka voivat suures- ti vahingoittaa kansanterveyttä. (1) EYVL C 157, 25. 5. 1998, s. 65. TSK on täysin samaa mieltä Euroopan parlamen- 5. 2. 3. 2. 7. tin mietinnön kohdassa 18 esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan kaupan alaa koskevissa jäsenvaltioiden suunnitelmissa on äärimmäisen tärkeää varmistaa, että kuluttajia varten on olemassa kaikenlaisia pieniä, keskisuuria ja suuria jakelupis- teitä, jotka vastaavat heidän sosiaalisia ja taloudellisia tarpei- taan, ja että kuluttajalla on valinnan vapaus. 5. 2. 3. 3. Luottolaitokset Kaupan kehittymisen kannalta on välttämätöntä 5. 2. 3. 3. 1. organisoida tehokas maksujärjestelmä, johon kuuluu erityisesti luottokorttien käyttö. – On pidettävä huolta siitä, että kortteja myöntävien laitosten ja kauppasektorin välille syntyvät suhteet ovat tasapai- nossa. Kaikkien osapuolien laillisia etuja on kunnioitettava ja sopusointuista keskinäistä yhteistyötä edistettävä. – Sopimuksissa tulee määrittää selkeästi kaikkien osapuolien velvoitteet. Epäselviä tai vaikeasti tulkittavia sopimuslau- sekkeita on vältettävä. – Kauppiaille luottokorttien käytöstä aiheutuvien kulujen ja provisiomaksujen tulee olla kohtuulliset kuitenkin niin, että korttien myöntäjät voivat kattaa niillä kulunsa ja saada riittävän voittomarginaalin. 5. 2. 3. 3. 2. TSK:n mielestä luottokorttikaupalle on luotava entistä avoimemmat ja selkeämmin määritellyt puitteet, jotta voidaan taata kuluttajien, luottolaitosten ja yritysten asianmu- kaiset edut. Euron käyttöönoton vaikutukset luottokorttisek- 5. 2. 3. 3. 3. toriin on arvioitava mahdollisimman pian, jotta voidaan ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin suoritteiden turvallisuuden takaamiseksi. 5. 2. 3. 3. 4. TSK:n mielestä on tarpeen laajentaa mahdolli- suuksia maksaa luottokorteilla tai sähköisesti mahdollisimman paljon, jotta vähennetään yrityksiin ja kuluttajiin kohdistuvan rikollisuuden vaaraa. Komitea pitää talousrikollisuutta ja petoksia erit- 5. 2. 3. 3. 5. täin huolestuttavana ilmiönä. Ne aiheuttavat epätervettä kilpai- lua ja epävarmuutta kaupanteossa. 5. 3. Kilpailukyvyn vahvistaminen ja yrittäjyyden edistäminen 5. 3. 1. S ä h k ö i n e n k a u p a n k ä y n t i 5. 3. 1. 1. Sähköinen kaupankäynti on nykyaikaisin kaupalli- sen toiminnan muoto tietoyhteiskunnassa. Se voi olla pääasial- lisena pontimena kaupan alan järjestelmien ja infrastruktuurien perinpohjaiselle tarkistamiselle. C 258/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 9. 1999 5. 3. 1. 2. Pahimmat esteet sähköisen kaupankäynnin kehitty- miselle EU:ssa ovat riittämätön tiedotus ja koulutus, tarvittavan kaupallisen infrastruktuurin puute, televiestinnän kalleus ja sähköisen kaupankäynnin edellyttämän uuden ajattelutavan puute. sääntöjen noudattamiselle, sillä niistä ei kehkeydy yrityksiä, joilla olisi määräävä asema markkinoilla eikä yksikköjä, jotka olisivat tarpeeksi suuria muodostamaan vahingollisia monopo- leja. 5. 3. 1. 3. TSK esitti näkemyksensä sähköisestä kaupankäyn- nistä laajassa lausunnossaan (1), jossa kuvataan yksityiskohtai- sesti nykyistä tilannetta, tulevaisuudennäkymiä ja sähköisen kaupankäynnin kehityksen esteitä. TSK:n mielestä tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä 5. 3. 1. 4. asianomaisten komission pääosastojen (III, XIII, XXIII ja XXIV) ja muiden sähköisen kaupankäynnin alalla toimivien institutio- naalisten elinten välillä, jotta tarvittavat toimenpiteet voidaan toteuttaa mahdollisimman nopeasti. 5. 3. 1. 5. Kaupan alan on osallistuttava aktiivisesti viidenteen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaan ja kaikkiin ohjel- miin, joiden tavoitteena on edistää uusia teknologioita, jotta se voi hyödyntää uuden teknologian etuja ja käyttää niitä tuke- maan uusia toimintojaan. 5. 3. 1. 6. Pystyäkseen sopeutumaan tietoyhteiskunnan ja sähköisen kaupankäynnin uuteen ympäristöön kauppasektori tarvitsee a. edullista televiestintää b. sähköisen kaupankäynnin koulutusohjelmia c. selkeisiin ja käytännöllisiin toimiin ja ohjeisiin perustuvaa tukea uuden teknologian kokeiluihin d. teknisen välineistön parantamisohjelmia e. edullisen hintaisia sähköisiä pankkitransaktioita kaupan alan yrityksille. 5. 3. 2. Y r i t y s t e n y h t e i s t y ö 5. 3. 2. 1. Nykypäivän armottoman kilpailun olosuhteissa pienten kaupan alan yritysten selviytymisen ehtona on niiden yhteistyö muiden, kooltaan samanlaisten tai niitä suurempien yritysten kanssa. TSK pyytää komissiota tekemään terveen kilpailun 5. 3. 2. 2. sääntöjen rajoissa kaiken voitavansa helpottaakseen kaupan alan yrityksiä saavuttamaan tarvittavan kriittisen massan ja kasvamaan riittävästi menestyäkseen markkinoilla. 5. 3. 2. 3. TSK:n mielestä pienten kaupan yritysten ja jakelu- verkkojen yhteenliittymät, uudelleenorganisoinnit ja osuus- terveen kilpailun kunnat erityisongelmaa aiheuta eivät (1) EYVL C 19, 21. 1. 1998, s. 72. 5. 3. 2. 4. TSK on jo aiemmin tukenut komission ”taloudellis- ta” lähestymistapaa kaupan alan yhteistyömuotoihin ja erityi- sesti vertikaaliseen yhteistyöhön. Komitea tulee tutkimaan kysymystä perusteellisesti neuvoston (teollisuus) juuri hyväk- symän päätöksen pohjalta. Siinä käsitellään uutta lähestymista- paa kaupan alan kilpailupolitiikkaan, jotta komissio voi laatia konkreettisia ehdotuksia korvaamaan tiettyjä nyt voimassa olevia säännöksiä (poikkeukset). Tälläkin kertaa TSK:n ehdotus- ten tavoitteena on kaupan alan ja erityisesti alan pk-yritysten välisen yhteistyön esteiden poistaminen. 5. 3. 3. K o u l u t u s Koulutus on ainoa väline, 5. 3. 3. 1. jota voidaan käyttää kaikkien niiden uusien tilanteiden käsittelemiseksi, joita tieto- yhteiskunnassa käytettävien uusien teknologioiden käyttö ai- heuttaa. Koulutuksen avulla hankitaan myös korvaamatonta joita kauppa tietoyhteiskunnassa tarvitsee. tietoa ja taitoja, Tämä merkitsee sitä, että kaikkien kaupan ja jakelualan toimijoiden, mikäli ne haluavat pysyä selvillä kehityksen kulusta, on tietotasostaan riippumatta aloitettava uusi koulu- tusjakso, jolle ei ole aikarajaa vaan joka kehittyy elinikäisen oppimisen prosessiksi. 5. 3. 3. 2. Koulutusta tarvitsevat paitsi pienyritykset, myös Euroopan mittakaavassa keskisuurina tai suurina pidettävät yritykset. Uuden teknologian räjähdysmäinen kehitys ja yhä uusien informaatiovälineiden käyttöönotto luo tarpeen jatku- vaan koulutukseen. TSK:n mielestä koulutuspolitiikka on järjestettävä 5. 3. 3. 3. pysyvälle pohjalle, jotta tuetaan jatkuvasti kasvavaa koulutus- tarvetta, mutta ennen kaikkea siksi, että pysytään ajan tasalla kehityskulkujen ja muutosten suhteen. 5. 3. 3. 4. tulee muuntaa elinikäiseksi oppimiseksi. TSK katsoo, että suurin osa koulutusohjelmista 5. 3. 3. 5. TSK:n mielestä on perustettava erikoistuneita kau- pallisen alan ylemmän asteen oppilaitoksia ja uusia tutkimus- laitoksia, tutkimusta ja dokumentointia ja helpottavat uuden teknologian käyttöönoton edistämistä kau- pan alalla. jotka edistävät 5. 3. 4. K a u p p a m a a s e u d u l l a j a e p ä s u o t u i s i l l a k a u p u n k i a l u e i l l a 5. 3. 4. 1. Pienten kaupan alan yritysten erityinen sosiaalinen rooli maaseudulla ja epäsuotuisilla kaupunkialueilla on kaikille eurooppalaisille instituutioille hyvä syy kantaa huolta niiden säilyttämisestä ja selviytymisestä. 10. 9. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 258/31 5. 3. 4. 2. TSK katsoo, että tarvitaan koordinoituja, erityisiä toimenpiteitä maaseudun ja epäsuotuisten kaupunkialueiden pienten kaupan alan yritysten nykyaikaistamiseksi ja niiden kehittämisen jatkamiseksi. 5. 3. 4. 3. TSK pyytää jäsenvaltioiden hallituksia huomioi- maan pienten kaupallisten yritysten – joilla on avainasema työpaikkojen luomisessa alueilla, joilla on sosiaalisia ongelmia – paikalliset hankaluudet ja tunnistamaan niiden tarpeet, jotka ovat erilaisia, monimuotoisia ja vaihtelevat suuresti yritysten sijaintipaikasta riippuen. 5. 3. 4. 4. Komitea esittää, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden hallitusten kanssa paikallisten kaupan alan yritysten tukemiseksi ja tarjoaa erityisrahoitusta tätä tarkoitusta varten rakennerahastoista. 5. 3. 4. 5. Komitea ehdottaa, että komissio ryhtyy erityistoi- miin heikoimmassa asemassa olevien kaupunki- ja maaseutu- alueiden tukemiseksi. 5. 3. 5. K a u p p a j a m a t k a i l u 5. 3. 5. 1. hyödyttävät Euroopan talouksia monilla tavoin. Kaupan ja matkailualan rinnakkaiselo ja yhteistyö 5. 3. 5. 2. joka vastaa TSK ehdottaa, että pääosasto XXIII, kummastakin alasta, sekä jäsenvaltioiden eri organisaatiot käynnistävät kyseisten alojen yhteistoimia, yhteistyötä ja tiedo- tusta koskevia ohjelmia erityisesti sellaisissa maissa, joissa matkailulla on tärkeä rooli kansantaloudessa. 5. 3. 5. 3. Kaupan intressejä palveltaisiin paremmin, jos alalla olisi tiiviimmät suhteet matkailuun Euroopan tasolla. Siksi ehdotetaan, että komission PO XXIII:een perustetaan neuvoa- antava elin, joka koostuu kaupan ja matkailun alan edustajista. 5. 3. 6. Y m p ä r i s t ö 5. 3. 6. 1. Ehdotetaan, että kaupan ala, asianomaiset työmark- kinaosapuolet mukaan lukien, osallistuu ympäristökysymysten ratkaisuun ja kansanterveyden suojeluun. 5. 3. 6. 2. Kauppa voi mahdollisuuksiensa mukaan yhteis- työssä paikallisyhteisöjen kanssa auttaa merkittävästi suojele- maan ympäristöä. 5. 4. Eurooppalaistumisen ja kansainvälistymisen kannustaminen 5. 4. 1. E u r o 5. 4. 1. 1. Euro ja sähköinen kaupankäynti ovat kaksi suurinta haastetta ja kaksi nykyaikaisinta välinettä Euroopan kaupan modernisoinnissa. 5. 4. 1. 2. Kaupan yritysten saaminen hyväksymään euro, ensin pankkivälineenä ja sitten yhteisenä eurooppalaisena vaihdon välineenä, vaatii perinohjaista valmistelua ja laajaa tiedottamista, jotta esiin nousevat ongelmat voidaan ratkaista asianmukaisesti ja hyvissä ajoin. 5. 4. 1. 3. Euroa koskevan ajantasaistettavan ja monipuolisen tiedon tarjoaminen sekä kaupan alalle että laajalle kuluttajaylei- sölle on onnistumisen avain siirryttäessä eurooppalaisen yhte- näisvaluutan käyttöön. 5. 4. 1. 4. Osana näitä ponnistuksia ennen kaikkea kaupan alan yritysten on oltava tiennäyttäjinä euroon siirryttäessä sen vuoksi, että niiden päivittäinen kanssakäyminen kuluttajien kanssa valveuttaa kuluttajia tehokkaasti ja levittää heille tietoa sekä euron käytöstä että sen soveltamisesta liiketoimiin. 5. 4. 1. 5. ennen lopullisen tiedotuspolitiikan muotoilemista: On välttämätöntä päättää seuraavista seikoista 1. vastuu koordinoinnista ja toteutuksesta 2. toteuttamisen taso; ts. kohdentaminen 3. tiedotuskampanjan pääsisältö 4. käytettävät tukikeinot. 5. 4. 1. 6. tarjottu tieto on todella tehokasta. Seuraavat käytännön toimenpiteet varmistavat, että a. Perustetaan euroon siirtymisen valmistelua koordinoivien kansallisten komiteoiden yhteyteen erityinen valmisteleva komitea, joka koostuu pankkien, kaupan ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajista sekä viestinnän ja mainonnan alan asiantuntijoista. b. Perustetaan tärkeisiin ministeriöihin, työntekijöiden ja työ- nantajien organisaatioihin sekä kauppakamareihin ”euro- tietokeskus”. c. Kaikkiin jäsenvaltioihin perustetaan ”valtakunnallinen eu- rotietokeskus”, joka toimii tiedonlähteenä julkishallinnolle ja instituutioille. Tämän keskuksen on määrä tarjota palve- luitaan myös kaikentyyppisille toimialajärjestöille. 5. 3. 6. 3. Pienet kaupan alan yritykset tarvitsevat erityisesti tietoa ja tukea ympäristöasioissa, ja matkailualalla niiden on tehtävä tiivistä ja tehokasta yhteistyötä matkailualan yritysten kanssa; viimeksi mainitut yleensä kantavat suurimman vastuun ympäristöongelmista ja niiden vaikutuksista. d. Nimetään kaikkiin suuriin kaupan, teollisuuden, matkailun ja vakuutusalan yrityksiin erityinen ”eurovastaava”, joka on perillä sekä euron käyttöönoton ongelmista että sen eduista. C 258/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 9. 1999 e. Sisällytetään euro kauppaopistojen, teknisten oppilaitos- ten, ammattikoulujen ja keskiasteen oppilaitosten talous- oppimääriin. 5. 4. 2. 3. TSK:n mielestä Euroopan kaupan alan kansainväli- sen edustuksen varmistaminen on yksi tärkeimmistä tehtävistä. Komitea kannustaa asianomaisia komission pääosastoja (PO I ja XXIII) tekemään yhteistyötä tämän päämäärän puolesta. 5. 4. 1. 7. nattava asiaankuuluvalle yleisölle: Ollakseen tehokas ”eurotietokampanja” on suun- 5. 4. 2. 4. alan liberalisointia kohtaan. Komitea ilmaisee erityisen kiinnostuksensa kaupan – yritysten ja organisaatioiden johto 5. 4. 3. E u r o o p a n u n i o n i n l a a j e n t u m i n e n kaupan, matkailun ja teollisuuden yritysten johto ja keski- johto EU:n laajentumiseen ja siihen liittyviin ongelmiin 5. 4. 3. 1. on paneuduttava viipymättä, jotta vältetään Euroopan kaup- paan vaikuttavat häiriöt ja esteet. – – kuluttajat ja erityisesti sosiaalisesti heikoimmassa asemassa olevat ryhmät. ”euromyönteiseksi”, 5. 4. 1. 8. Ennen kuin päätetään tiedotusstrategiasta yleisen tarvitaan mielipiteen muokkaamiseksi TSK:n mielestä motivaatiotutkimus, jonka tulokset muodosta- vat pohjan informaatiokampanjalle. Tämän osoittaa myös suhteellisen tuore eurooppalainen tutkimus, josta käy ilmi, että noin 51 prosenttia eurooppalaisista on ”kiintynyt” kansalliseen valuuttaansa pääasiassa psykologisista syistä ja suhtautuu epäilevästi uuden valuutan käyttöön. 5. 4. 1. 9. pankkikulujen on oltava täysin julkista tietoa. TSK:n mielestä euron toteuttamiseen liittyvien tulee velvoittaa Hallitukset 5. 4. 1. 10. saakka määrittämään, millaista politiikkaa ne tulevat maassaan nou- dattamaan euron käyttöönotossa, sekä päättämään asianmu- kaisista oikeudellisista järjestelyistä niin, ettei kaupan yrityksille koidu tarpeettomia kustannuksia tai etteivät ne joudu te- kemään turhia investointeja. alusta 5. 4. 1. 11. Hallitusten tulee tarjota taloudellisia ja verotuksel- lisia kannustimia, jotka auttavat yrityksiä euron käyttöönottoa varten tarvittavissa investoinneissa (kirjanpitojärjestelmien muuttaminen jne. ). 5. 4. 2. K a n s a i n v ä l i n e n k a u p a n k ä y n t i 5. 4. 2. 1. Euroopan kaupan on kansainvälistyttävä kehittyäk- seen ja ennen kaikkea siksi, että eurooppalaiset tuotteet voisivat selviytyä maailmantaloudessa. Komission on siksi pyrittävä kaikin tavoin arvioimaan ja ratkaisemaan niitä ongelmia, joita kansainväliset eurooppalaiset yritykset kohtaavat kehittäessään ja vakiinnuttaessaan asemaansa. TSK:n mielestä hakijavaltioiden kanssa käytävää 5. 4. 3. 2. vuoropuhelua kaupan alalla on nopeutettava, jotta tunniste- taan rakenteelliset ja oikeudelliset ongelmat ja jotta näitä ongelmia voidaan ryhtyä ratkaisemaan eurooppalaisten järjes- telmien ja eurooppalaisen lainsäädännön ja menettelytapojen avulla. 5. 4. 3. 3. TSK:n mielestä CCD:n on jatkettava työtään hakija- valtioiden kaupan alan integroimiseksi Euroopan unionin kaupan alaan. 5. 4. 3. 4. Hakijamaiden on ponnisteltava varmistaakseen, että kauppa näissä maissa selviytyy ja kasvaa eurooppalaisessa ympäristössä, joka on hyvin erilainen kuin se ympäristö, jossa ne ovat toimineet vuosikymmenien ajan. 5. 4. 3. 5. Rajanaapureina olevia EU-maita pyydetään anta- maan keskeinen panos autettaessa hakijamaiden kauppaa sopeutumaan yhteisössä vallitseviin olosuhteisiin. Rajatylittä- viä aloitteita on siksi lisättävä. 5. 4. 3. 6. Yksityissektoria edustavien elinten puuttuminen hakijamaista vaikeuttaa suuresti tarpeellisen dialogin vahvista- mista ja syventämistä. TSK ehdottaa erityisen taloudellisen tuen antamista tällaisten elinten perustamiseksi ja niiden toiminnan tukemiseksi. TSK esittää, että komissio ja hakijamaat nopeutta- 5. 4. 3. 7. vat toimenpiteitään uusien, itsenäisten tuotantosektoria (teolli- suus, kauppa, matkailu jne. ) edustavien elinten organisoimisek- si ja tukemiseksi. 6. Toimintasuunnitelma 6. 1. Komission valmistelemaa toimintasuunnitelmaa, jolla pyritään tukemaan Euroopan kaupan alan ongelmien ratkaise- mista, voidaan pitää askeleena oikeaan suuntaan. Ohjelma kattaa viiden vuoden ajanjakson, ja sitä voidaan pitää hyvin kunnianhimoisena toimenpiteiden toteuttamiselle asetetun ai- kataulun suhteen. 5. 4. 2. 2. Euroopan unionilla on PO I:n ja PO XXIII:n välityk- sellä oltava johtava rooli kauppaa koskevissa asioissa WTO:ssa, ILO:ssa ja UNCTAD:issa, jotta se voi tehdä tunnetuksi Euroo- pan liike-elämän kantoja ja näkemyksiä maailmanlaajuisessa dialogissa. 6. 2. Vaikka toimintasuunnitelma on kunnianhimoinen, siinä painotetaan erityisesti kampanjoita, kokouksia, tutkimuk- sia jne, kun taas kauppaa tukevat käytännön toimenpiteet ovat suppeat. TSK pitää tervetulleina seuraavia erityistoimia: 10. 9. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 258/33 6. 2. 1. tähtäävien toimien laatiminen ja julkaiseminen. Toimi 3: hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseen 7. 1. 3. tetään kaupan roolia paikallisella ja Euroopan tasolla. Kyseessä on ensimmäinen EU:n asiakirja, jossa selvi- 6. 2. 2. teuttaminen. Toimi 4: alkupääomaan liittyvän toisen toimen to- 6. 2. 3. ja laatumerkkien käytön edistämiseksi. Toimi 8: kokeiluhankkeet sähköisen kaupankäynnin 6. 2. 4. si tekemiseksi. Toimet 10 ja 14: simulointiohjelmat euron tunnetuk- 7. 1. 4. Ehdotetut toimenpiteet kaupan pitkäaikaisten ongel- mien ratkaisemiseksi sisältävät monia teoreettisia ratkaisuja, jotka eivät suoraan tai havaittavasti vaikuta erityisessä vaarassa oleviin pk-yrityksiin. 7. 1. 5. erityisrahoitusta. Tiettyjä toimenpiteitä varten on korvamerkittävä 6. 2. 5. ohjelmiin ja rakennerahastojen käyttäjiksi. Toimi 11: helpotetaan pk-yritysten pääsyä yhteisön 7. 1. 6. Pääosasto XXIII:lle on annettava lisävaroja sekä sen henkilöstöä ja muita resursseja lisättävä, jotta se voi suoriutua sille annetuista tehtävistä. 6. 2. 6. Toimi 16: KIE-maiden ja Kyproksen toimijoille esi- tetään, että ne osallistuisivat yhteisön toimiin, joiden tarkoituk- sena on kaupan alan kehittäminen. 7. 1. 7. poisia toimenpiteitä byrokratian vähentämiseksi. BEST-ryhmän kertomuksessa on esitettävä käyttökel- 6. 2. 7. Kaikkien muiden toimien suhteen TSK ehdottaa, että siirrettäisiin painopistettä teoriasta – joka toki on välttämätön perusta – käytäntöön. Tämä on olennaisen tärkeää kaupan tukemiseksi ja kehittämiseksi viisivuotisen ohjelmakauden aikana. Olettaen, että toimintaohjelman rahoitus järjestyy, TSK 6. 3. pyytää komissiota mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että toimintaohjelman toteutuksesta vastaavilla komission yk- siköillä on riittävästi henkilökuntaa käytössään. TSK kehottaa sekä jäsenvaltioiden hallituksia että kau- 6. 4. jota niiltä pan edustajia täyttämään keskeisen tehtävänsä, vaaditaan, jotta kunnianhimoisella toimintasuunnitelmalla olisi odotetut ja tarvittavat, valkoisessa kirjassa tavoitteeksi asetetut tulokset. 6. 5. Toimintasuunnitelmaa on täydennettävä käytännön toimenpiteillä, jotka tuottavat tuloksia mahdollisimman pian. 7. Päätelmät 7. 1. TSK tekee seuraavat päätelmät. 7. 1. 1. On valitettavaa, etteivät Eurostatin julkaisemat tilas- totiedot tälläkään kertaa anna tarkkaa kuvaa Euroopan kaupas- ta, sillä niiden perustana olevat tiedot ovat epätäydellisiä. Syynä tähän on se, että kaupallisen toiminnan luonteesta johtuen jäsenvaltioiden viranomaisten on erityisen hankala kerätä sitä koskevia tietoja. Selkeiden ja luotettavien vertailukelpoisten tietojen puutteen vuoksi kaupan merkitystä Euroopan taloudel- le aliarvioidaan. 7. 1. 2. pan alan ongelmia kuvaava asiakirja. Valkoinen kirja kaupasta on epäilemättä tärkeä kau- 7. 1. 8. Euron ja kansallisten valuuttojen rinnakkaiskäyttö- jaksoa varten tarvitaan erityisesti hallitusten ja kaupan alan välisiä neuvotteluita. 7. 1. 9. Luottokorttimaksujen ja muiden pankkikulujen osal- ta on euroopanlaajuisen aloitteen avulla pyrittävä harmonisoi- maan kaupan alan yrityksiltä perittävät pankkipalvelumaksut. Kaupan alan tärkeää roolia työttömyyden torjun- 7. 1. 10. nassa ja uusien työpaikkojen luomisessa ei kuvata asianmukai- sesti. TSK:n mielestä valkoisessa kirjassa ei kaupan alan 7. 1. 11. yrityksiin ja kuluttajiin vaikuttavan kaupan välillä tehdä riittävää eroa, jotta voitaisiin ryhtyä näitä kahta kaupan lohkoa varten tarvittaviin toimenpiteisiin. 7. 1. 12. kauppaan liittyvillä tai vaikuttavilla EU-politiikan aloilla. Pääosasto XXIII:n on toimittava aktiivisesti kaikilla 7. 1. 13. Kun Euroopan taloudet ovat lähentyneet Maas- trichtin kriteerien mukaisesti, jäsenvaltioiden hallitusten tulisi ryhtyä erityistoimiin kaupan vahvistamiseksi ja kysynnän vilkastuttamiseksi. 7. 1. 14. Euroopan kaupan alan yritysten on toimittava päättäväisemmin ja otettava entistä enemmän riskejä nykyi- sessä maailmanlaajuisessa ympäristössä. 7. 1. 15. Kaupan alaan liittyviä määräyksiä ja käytäntöjä on joka tapauksessa harmonisoitava perusteellisesti Euroopan tasolla. Jäsenvaltioiden hallitusten on käynnistettävä vakava ja rehellinen vuoropuhelu tähän päämäärään pääsemiseksi. C 258/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 9. 1999 7. 1. 16. verotus- ja kehittämistoimenpitein. Pieniä kaupan alan yrityksiä on autettava erityisin Uusia kaupallisen toiminnan muotoja (esim. toimi- 7. 1. 17. lupavuokraus [franchising], etämyynti) on kohdeltava samalla tavoin kuin perinteisiä kaupan muotoja sekä verotukselliselta että oikeudelliselta kannalta. 7. 1. 18. kaupan tukemisesta. käynnistämään vuoropuhelu, tähdätään selkeisiin ja käytännöllisiin toimenpiteisiin. Jäsenvaltioiden hallitusten on kannettava päävastuu Jäsenvaltioiden hallituksia kehotetaan jolla euroopanlaajuinen Bryssel 8. heinäkuuta 1999. 7. 1. 19. Sen jälkeen kun valkoista kirjaa koskeva keskustelu on käyty, pääosasto XXIII:n on koottava kaikkien asianosaisten ja jatkettava työtään sellaisten selkeiden ja näkemykset jotka voidaan vii- käytännöllisten toimien muotoilemiseksi, pymättä panna täytäntöön. Komission (PO XXIII:n) on seurattava tiiviisti nopei- 7. 1. 20. ta muutoksia, joita tietoyhteiskunnassa tapahtuu kaupan alalla. Sen on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin tai ehdotettava niitä byrokraattisia menettelyjä välttäen ja ohjaten jäsenvaltioi- den hallituksia oikeaan suuntaan. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Täysistunnossa päätettiin poistaa seuraava jaoston lausunnon kohta äänestettäessä sitä koskevasta muutosehdotukses- ta, mutta kohta sai tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä. ”Kohta 4. 2: On syytä korostaa erityisesti, että tämä on ensimmäinen kerta, kun Euroopan yhteisön asiakirjassa tutkitaan ja kuvataan näin yksityiskohtaisesti kaupan vaikutuksia työllisyyteen sekä alan tulevaisuudennäkymiä. ” A¨ änestyksen tulos: Jaa-ääniä: 39, ei-ääniä: 30, tyhjiä: 4